# Jurnalul Oficial C 47/2010

| | ISSN 1830-3668
  doi:10.3000/18303668.C_2010.047.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 47 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5325 februarie 2010 |

ISSN 1830-3668

doi:10.3000/18303668.C_2010.047.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 47

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5325 februarie 2010

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | AVIZE |
| | Consiliu |
| 2010/C 047/01 | Avizul Consiliului din 2 decembrie 2009 privind completarea la programul de stabilitate actualizat al Belgiei pentru perioada 2008-2012 | 1 |
| | Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor |
| 2010/C 047/02 | Avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor privind Comunicarea Comisiei – Plan de acțiune pentru implementarea sistemelor de transport inteligente în Europa și propunerea însoțitoare de Directivă a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a cadrului pentru implementarea sistemelor de transport inteligente în domeniul transportului rutier și pentru interfețele cu alte moduri de transport | 6 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Consiliu

2010/C 047/01

Avizul Consiliului din 2 decembrie 2009 privind completarea la programul de stabilitate actualizat al Belgiei pentru perioada 2008-2012

1

Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor

2010/C 047/02

Avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor privind Comunicarea Comisiei – Plan de acțiune pentru implementarea sistemelor de transport inteligente în Europa și propunerea însoțitoare de Directivă a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a cadrului pentru implementarea sistemelor de transport inteligente în domeniul transportului rutier și pentru interfețele cu alte moduri de transport

6

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2010/C 047/03 | Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu articolele 107 și 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene – Cazuri față de care Comisia nu prezintă obiecții (
  1
  ) | 16 |
| 2010/C 047/04 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5768 – Klöckner/Becker) (
  1
  ) | 20 |
| 2010/C 047/05 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5771 – CSN/CIMPOR) (
  1
  ) | 20 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2010/C 047/03

Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu articolele 107 și 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene – Cazuri față de care Comisia nu prezintă obiecții (
  1
  )

1

16

2010/C 047/04

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5768 – Klöckner/Becker) (
  1
  )

1

20

2010/C 047/05

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5771 – CSN/CIMPOR) (
  1
  )

1

20

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2010/C 047/06 | Rata de schimb a monedei euro | 21 |
| 2010/C 047/07 | O nouă față națională a monedelor euro destinate circulației | 22 |
| | INFORMĂRI REFERITOARE LA SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN |
| | Autoritatea de Supraveghere a AELS |
| 2010/C 047/08 | Nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 61 din Acordul privind SEE | 23 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2010/C 047/06

Rata de schimb a monedei euro

21

2010/C 047/07

O nouă față națională a monedelor euro destinate circulației

22

INFORMĂRI REFERITOARE LA SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN

Autoritatea de Supraveghere a AELS

2010/C 047/08

Nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 61 din Acordul privind SEE

23

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII COMERCIALE COMUNE |
| | Comisia Europeană |
| 2010/C 047/09 | Aviz de inițiere a unei reexaminări intermediare parțiale a măsurilor antidumping aplicabile importurilor anumitor tipuri de polietilen tereftalat originar, printre altele, din Republica Coreea | 24 |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisia Europeană |
| 2010/C 047/10 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5554 – HAVI/KeyLux/STI Freight JV) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 27 |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2010/C 047/11 | Aviz privind o cerere formulată în temeiul articolului 30 din Directiva 2004/17/CE a Parlamentului European și a Consiliului – Cerere formulată de o entitate contractantă | 28 |

V   Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII COMERCIALE COMUNE

Comisia Europeană

2010/C 047/09

Aviz de inițiere a unei reexaminări intermediare parțiale a măsurilor antidumping aplicabile importurilor anumitor tipuri de polietilen tereftalat originar, printre altele, din Republica Coreea

24

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

2010/C 047/10

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5554 – HAVI/KeyLux/STI Freight JV) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

27

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2010/C 047/11

Aviz privind o cerere formulată în temeiul articolului 30 din Directiva 2004/17/CE a Parlamentului European și a Consiliului – Cerere formulată de o entitate contractantă

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Consiliu

| 25.2.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 47/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 47/1

---

AVIZUL CONSILIULUI

din 2 decembrie 2009

privind completarea la programul de stabilitate actualizat al Belgiei pentru perioada 2008-2012

2010/C 47/01

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| (1) | La [2 decembrie 2009], Consiliul a examinat completarea pentru perioada 2008-2012 (2) la programul de stabilitate actualizat al Belgiei din aprilie 2009 (numită în continuare „completarea”), pe care autoritățile belgiene au prezentat-o ca răspuns la cererea formulată de Consiliu în avizul său din 7 iulie 2009 privind programul din aprilie 2009. Prezentul aviz este o actualizare a avizului din iulie pe baza informațiilor cuprinse în completarea la programul din aprilie 2009. |
| --- | --- |

(1)

La [2 decembrie 2009], Consiliul a examinat completarea pentru perioada 2008-2012 (2) la programul de stabilitate actualizat al Belgiei din aprilie 2009 (numită în continuare „completarea”), pe care autoritățile belgiene au prezentat-o ca răspuns la cererea formulată de Consiliu în avizul său din 7 iulie 2009 privind programul din aprilie 2009. Prezentul aviz este o actualizare a avizului din iulie pe baza informațiilor cuprinse în completarea la programul din aprilie 2009.

| (2) | Prăbușirea comerțului mondial, scăderea încrederii, efectele asupra veniturilor și înăsprirea condițiilor de creditare au condus la o contractare semnificativă a economiei în ultimul trimestru din 2008 și în primul trimestru din 2009. În trimestrul al doilea, contractarea a fost mai limitată și se anticipează mici creșteri trimestriale pozitive în a doua jumătate a anului pe fondul ameliorării climatului internațional. Conform previziunilor serviciilor Comisiei din toamna lui 2009, PIB-ul anual urmează să scadă cu circa 3 % în 2009 și să crească (cu 0,6 %) în 2010. Pentru 2011 se prevede o majorare a creșterii la 1,5 %, deci puțin peste creșterea potențială care s-a redus datorită diminuării investițiilor și creșterii ratei șomajului în contextul crizei. Declinul economic va avea un impact negativ considerabil și asupra finanțelor publice. Previziunile serviciilor Comisiei din toamna lui 2009 anticipează o deteriorare a deficitului public de la 1,2 % din PIB în 2008 la circa 6 % din PIB în 2009. Deficitul ar urma să se stabilizeze în 2010 și 2011, ținând seama de (i) menținerea la 0,5 % din PIB în 2010 a impactului bugetar al măsurilor de stimulare adoptate la sfârșitul lui 2008 în conformitate cu PERE, ca urmare a măsurilor permanente incluse în acest pachet, și de (ii) măsurile de consolidare adoptate de diferitele paliere ale administrației în contextul bugetelor lor pe 2010 (0,75 % din PIB) și 2011 (0,25 % din PIB). Cu toate acestea, se estimează că impactul măsurilor de consolidare asupra soldului global va fi complet anulat de compoziția nefavorabilă a creșterii economice în 2010, de creșterea în continuare accentuată a șomajului și de majorarea cheltuielilor cu dobânzile și a cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației (reflectând și măsurile adoptate în ultimii ani în sensul măririi prestațiilor sociale, inclusiv a pensiilor). |
| --- | --- |

(2)

Prăbușirea comerțului mondial, scăderea încrederii, efectele asupra veniturilor și înăsprirea condițiilor de creditare au condus la o contractare semnificativă a economiei în ultimul trimestru din 2008 și în primul trimestru din 2009. În trimestrul al doilea, contractarea a fost mai limitată și se anticipează mici creșteri trimestriale pozitive în a doua jumătate a anului pe fondul ameliorării climatului internațional. Conform previziunilor serviciilor Comisiei din toamna lui 2009, PIB-ul anual urmează să scadă cu circa 3 % în 2009 și să crească (cu 0,6 %) în 2010. Pentru 2011 se prevede o majorare a creșterii la 1,5 %, deci puțin peste creșterea potențială care s-a redus datorită diminuării investițiilor și creșterii ratei șomajului în contextul crizei. Declinul economic va avea un impact negativ considerabil și asupra finanțelor publice. Previziunile serviciilor Comisiei din toamna lui 2009 anticipează o deteriorare a deficitului public de la 1,2 % din PIB în 2008 la circa 6 % din PIB în 2009. Deficitul ar urma să se stabilizeze în 2010 și 2011, ținând seama de (i) menținerea la 0,5 % din PIB în 2010 a impactului bugetar al măsurilor de stimulare adoptate la sfârșitul lui 2008 în conformitate cu PERE, ca urmare a măsurilor permanente incluse în acest pachet, și de (ii) măsurile de consolidare adoptate de diferitele paliere ale administrației în contextul bugetelor lor pe 2010 (0,75 % din PIB) și 2011 (0,25 % din PIB). Cu toate acestea, se estimează că impactul măsurilor de consolidare asupra soldului global va fi complet anulat de compoziția nefavorabilă a creșterii economice în 2010, de creșterea în continuare accentuată a șomajului și de majorarea cheltuielilor cu dobânzile și a cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației (reflectând și măsurile adoptate în ultimii ani în sensul măririi prestațiilor sociale, inclusiv a pensiilor).

| (3) | Scenariul macroeconomic care stă la baza completării preconizează că, după o creștere de 1,1 % în 2008, PIB-ul real va scădea cu 3,1 % în 2009, după care va urma o redresare cu o rată de creștere de 0,4 % în 2010. Ulterior, se prevăd creșteri ale PIB-ului de 1,9 % în 2011 și de 2,4 % în 2012. În comparație cu programul actualizat din aprilie 2009, prognoza de creștere a fost revizuită în jos, în special pentru 2009. Evaluat în contextul informațiilor disponibile în prezent (3), acest nou scenariu pare, în linii mari, plauzibil: poate puțin prudent pentru anii 2009-2010, dar oarecum favorabil pentru ultimii ani ai perioadei în contextul celor mai recente estimări ale PIB-ului potențial. Și în previziunile serviciilor Comisiei din toamna lui 2009 se anticipează o eliminare treptată a output gap-ului după perioada de declin, dar completarea pare destul de optimistă în ceea ce privește rapiditatea acestui proces. Compoziția creșterii este, în mare, plauzibilă pe toată perioada la care se referă completarea. În ceea ce privește inflația, prognoza din completare poate fi considerată realistă. Pe de altă parte, creșterea salarială prognozată pare supraevaluată pe ansamblul perioadei, având în vedere că, în contextul șomajului ridicat, creșterea mai scăzută a costului forței de muncă în alte țări ar putea exercita presiuni în direcția scăderii salariilor în Belgia. În sfârșit, creșterea gradului de ocupare a forței de muncă pe care completarea o prognozează pentru 2011 pare, de asemenea, ușor optimistă. |
| --- | --- |

(3)

Scenariul macroeconomic care stă la baza completării preconizează că, după o creștere de 1,1 % în 2008, PIB-ul real va scădea cu 3,1 % în 2009, după care va urma o redresare cu o rată de creștere de 0,4 % în 2010. Ulterior, se prevăd creșteri ale PIB-ului de 1,9 % în 2011 și de 2,4 % în 2012. În comparație cu programul actualizat din aprilie 2009, prognoza de creștere a fost revizuită în jos, în special pentru 2009. Evaluat în contextul informațiilor disponibile în prezent (3), acest nou scenariu pare, în linii mari, plauzibil: poate puțin prudent pentru anii 2009-2010, dar oarecum favorabil pentru ultimii ani ai perioadei în contextul celor mai recente estimări ale PIB-ului potențial. Și în previziunile serviciilor Comisiei din toamna lui 2009 se anticipează o eliminare treptată a output gap-ului după perioada de declin, dar completarea pare destul de optimistă în ceea ce privește rapiditatea acestui proces. Compoziția creșterii este, în mare, plauzibilă pe toată perioada la care se referă completarea. În ceea ce privește inflația, prognoza din completare poate fi considerată realistă. Pe de altă parte, creșterea salarială prognozată pare supraevaluată pe ansamblul perioadei, având în vedere că, în contextul șomajului ridicat, creșterea mai scăzută a costului forței de muncă în alte țări ar putea exercita presiuni în direcția scăderii salariilor în Belgia. În sfârșit, creșterea gradului de ocupare a forței de muncă pe care completarea o prognozează pentru 2011 pare, de asemenea, ușor optimistă.

| (4) | Completarea stabilește ca obiectiv pentru 2009 un deficit de 5,9 % din PIB (în concordanță cu previziunile serviciilor Comisiei din toamna lui 2009). Creșterea deficitului în 2009 față de 1,2 % din PIB în 2008 reflectă, în principal, impactul stabilizatorilor automați. Acest impact a fost mult mai substanțial decât s-ar putea deduce din aplicarea elasticităților standard și include în special micșorarea drastică a venitului din impozitul pe profit. Măsurile expansioniste din bugetul pe 2009 (0,5 % din PIB) și pachetele de stimulente fiscale stabilite de guvernul federal și guvernele regionale (0,5 % din PIB) au fost relativ reținute, ca urmare a marjei de manevră limitate, impuse de nivelul ridicat al datoriei. În fine, deteriorarea bugetară reflectă și o serie de măsuri one-off reprezentând circa 0,5 % din PIB, determinate în special de două decizii judecătorești (4). În urma acestor măsuri one-off și a impactului neașteptat de mare al stabilizatorilor automați, actuala țintă a deficitului pentru 2009 este mai mare cu 2,5 % din PIB decât cea din programul de stabilitate actualizat din aprilie 2009, deși nu s-au mai luat măsuri expansioniste între timp. Pe baza informațiilor din completare și în urma recalculării de către serviciile Comisiei conform metodologiei stabilite de comun acord, se estimează că deficitul structural (adică soldul ajustat ciclic, fără măsurile one-off și alte măsuri temporare) va crește de la 2,3 % din PIB în 2008 la 4,7 % în 2009. În previziunile din toamna lui 2009, serviciile Comisiei prevăd o creștere ceva mai mică a deficitului structural în 2009 (cu 2 în loc de 2,4 puncte procentuale), în special din cauză că, în completare, impactul de 0,5 % din PIB al celor două hotărâri judecătorești din 2009 nu este considerat one-off. |
| --- | --- |

(4)

Completarea stabilește ca obiectiv pentru 2009 un deficit de 5,9 % din PIB (în concordanță cu previziunile serviciilor Comisiei din toamna lui 2009). Creșterea deficitului în 2009 față de 1,2 % din PIB în 2008 reflectă, în principal, impactul stabilizatorilor automați. Acest impact a fost mult mai substanțial decât s-ar putea deduce din aplicarea elasticităților standard și include în special micșorarea drastică a venitului din impozitul pe profit. Măsurile expansioniste din bugetul pe 2009 (0,5 % din PIB) și pachetele de stimulente fiscale stabilite de guvernul federal și guvernele regionale (0,5 % din PIB) au fost relativ reținute, ca urmare a marjei de manevră limitate, impuse de nivelul ridicat al datoriei. În fine, deteriorarea bugetară reflectă și o serie de măsuri one-off reprezentând circa 0,5 % din PIB, determinate în special de două decizii judecătorești (4). În urma acestor măsuri one-off și a impactului neașteptat de mare al stabilizatorilor automați, actuala țintă a deficitului pentru 2009 este mai mare cu 2,5 % din PIB decât cea din programul de stabilitate actualizat din aprilie 2009, deși nu s-au mai luat măsuri expansioniste între timp. Pe baza informațiilor din completare și în urma recalculării de către serviciile Comisiei conform metodologiei stabilite de comun acord, se estimează că deficitul structural (adică soldul ajustat ciclic, fără măsurile one-off și alte măsuri temporare) va crește de la 2,3 % din PIB în 2008 la 4,7 % în 2009. În previziunile din toamna lui 2009, serviciile Comisiei prevăd o creștere ceva mai mică a deficitului structural în 2009 (cu 2 în loc de 2,4 puncte procentuale), în special din cauză că, în completare, impactul de 0,5 % din PIB al celor două hotărâri judecătorești din 2009 nu este considerat one-off.

| (5) | După cum se arată în completare, obiectivul principal al strategiei bugetare pe termen mediu este acela de a asigura revenirea treptată la un buget echilibrat până în 2015. Completarea nu menționează explicit obiectivul bugetar pe termen mediu (OTM) și nici nu prevede îndeplinirea OTM inițial al Belgiei (un excedent de 0,5 % din PIB, ajustat ciclic și fără măsurile one-off și alte măsuri temporare) pe parcursul perioadei la care se referă documentul. Deficitul global este prevăzut să se stabilizeze în jur de 6 % din PIB în 2010 datorită unor măsuri de corecție de 0,5 % din PIB, urmând să se amelioreze apoi treptat pentru a atinge 4,4 % din PIB în 2012 (pe seama unor măsuri de consolidare reprezentând în total 1 % în 2011 și 1,25 % în 2012). Completarea menționează ca țintă pentru micșorarea deficitului sub valoarea de referință de 3 % din PIB anul 2013, dar nu prezintă un scenariu complet elaborat pentru acest an (5). Deficitul structural specificat în completare și recalculat pe baza metodologiei convenite ar urma să se amelioreze cu aproximativ 0,25 de punct procentual atât în 2010, cât și în 2011 și cu 0,5 de punct procentual în 2012. Deoarece completarea nu a luat în considerare ca măsuri one-off impactul de 0,5 % din PIB al deciziilor din justiție din 2009, soldul structural ar urma să se deterioreze de fapt cu 0,25 % din PIB în 2010 (de la – 4,2 % din PIB în 2009 la – 4,4 % din PIB în 2010). Ajustările structurale prevăzute în completare sunt sensibil mai mici decât valorile măsurilor planificate menționate mai sus. Reiese că, menținând politicile neschimbate, soldul structural s-ar deteriora automat cu o medie de 0,5 % din PIB pe an datorită compoziției nefavorabile a creșterii economice în 2010, majorării cheltuielilor cu dobânzile și creșterii cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației (reflectând și măsurile de mărire a prestațiilor sociale, inclusiv a pensiilor, adoptate în ultimii ani). Potrivit datelor din completare, efortul de consolidare prevăzut se bazează atât pe creșterea veniturilor din impozite (în special, din impozitele pe venit și pe avere), cât și pe reducerea cheltuielilor (în special, a celor legate de consumul intermediar, de compensațiile acordate salariaților și de transferurile sociale în natură). Datoria publică pentru 2008 este estimată în completare la 89,6 % din PIB, comparativ cu 84 % din PIB în 2007, creșterea datorându-se în cea mai mare parte unei importante ajustări stoc-flux ca urmare a operațiunilor de salvare a băncilor (6 % din PIB). Nivelul datoriei raportat la PIB ar urma să crească în continuare, se arată în completare, pentru a ajunge la circa 104 % în 2011, valoare la care, în mare, se stabilizează. Este o cifră sensibil mai ridicată decât în programul actualizat din aprilie (care se datorează, în principal, deficitelor mai mari). În ceea ce privește nivelul datoriei, previziunile serviciilor Comisiei din toamna lui 2009 prevăd o creștere comparabilă. |
| --- | --- |

(5)

După cum se arată în completare, obiectivul principal al strategiei bugetare pe termen mediu este acela de a asigura revenirea treptată la un buget echilibrat până în 2015. Completarea nu menționează explicit obiectivul bugetar pe termen mediu (OTM) și nici nu prevede îndeplinirea OTM inițial al Belgiei (un excedent de 0,5 % din PIB, ajustat ciclic și fără măsurile one-off și alte măsuri temporare) pe parcursul perioadei la care se referă documentul. Deficitul global este prevăzut să se stabilizeze în jur de 6 % din PIB în 2010 datorită unor măsuri de corecție de 0,5 % din PIB, urmând să se amelioreze apoi treptat pentru a atinge 4,4 % din PIB în 2012 (pe seama unor măsuri de consolidare reprezentând în total 1 % în 2011 și 1,25 % în 2012). Completarea menționează ca țintă pentru micșorarea deficitului sub valoarea de referință de 3 % din PIB anul 2013, dar nu prezintă un scenariu complet elaborat pentru acest an (5). Deficitul structural specificat în completare și recalculat pe baza metodologiei convenite ar urma să se amelioreze cu aproximativ 0,25 de punct procentual atât în 2010, cât și în 2011 și cu 0,5 de punct procentual în 2012. Deoarece completarea nu a luat în considerare ca măsuri one-off impactul de 0,5 % din PIB al deciziilor din justiție din 2009, soldul structural ar urma să se deterioreze de fapt cu 0,25 % din PIB în 2010 (de la – 4,2 % din PIB în 2009 la – 4,4 % din PIB în 2010). Ajustările structurale prevăzute în completare sunt sensibil mai mici decât valorile măsurilor planificate menționate mai sus. Reiese că, menținând politicile neschimbate, soldul structural s-ar deteriora automat cu o medie de 0,5 % din PIB pe an datorită compoziției nefavorabile a creșterii economice în 2010, majorării cheltuielilor cu dobânzile și creșterii cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației (reflectând și măsurile de mărire a prestațiilor sociale, inclusiv a pensiilor, adoptate în ultimii ani). Potrivit datelor din completare, efortul de consolidare prevăzut se bazează atât pe creșterea veniturilor din impozite (în special, din impozitele pe venit și pe avere), cât și pe reducerea cheltuielilor (în special, a celor legate de consumul intermediar, de compensațiile acordate salariaților și de transferurile sociale în natură). Datoria publică pentru 2008 este estimată în completare la 89,6 % din PIB, comparativ cu 84 % din PIB în 2007, creșterea datorându-se în cea mai mare parte unei importante ajustări stoc-flux ca urmare a operațiunilor de salvare a băncilor (6 % din PIB). Nivelul datoriei raportat la PIB ar urma să crească în continuare, se arată în completare, pentru a ajunge la circa 104 % în 2011, valoare la care, în mare, se stabilizează. Este o cifră sensibil mai ridicată decât în programul actualizat din aprilie (care se datorează, în principal, deficitelor mai mari). În ceea ce privește nivelul datoriei, previziunile serviciilor Comisiei din toamna lui 2009 prevăd o creștere comparabilă.

| (6) | Țintele bugetare sunt, în ansamblu, expuse unor riscuri negative, în special începând din 2011. Întâi, mediul macroeconomic este incert și prin urmare, nu se poate exclude posibilitatea unor rezultate mai proaste decât cele pe care completarea le anticipează pentru 2011 și 2012. În al doilea rând, completarea nu oferă precizări suficiente asupra măsurilor de consolidare pe care le menționează și care au rolul de a susține îndeplinirea obiectivelor. Din proiectele de bugete asupra cărora diferitele paliere ale administrației au convenit după transmiterea completării rezultă că, pentru 2010, valoarea măsurilor corective depășește 0,5 % din PIB, cât se prevăzuse în completare, întrucât măsurile suficient precizate până în prezent se ridică la circa 0,75 % din PIB. În schimb, se dau puține informații cu privire la caracterul măsurilor preconizate pentru anii următori. În sfârșit, guvernul a oferit garanții considerabile sectorului bancar care ar putea genera deficite și datorii, dacă ar fi executate, deși o parte din costul sprijinului public pentru sectorul bancar ar putea fi și recuperat în viitor. Pe de altă parte, reflectând scăderea mai drastică decât se prevăzuse a veniturilor în 2009, nu este exclus ca venitul din impozite să fie mai dinamic decât ar indica elasticitățile standard. Având în vedere riscurile legate de țintele bugetare, nivelul datoriei ar putea evolua mai puțin favorabil decât s-a estimat în completare. |
| --- | --- |

(6)

Țintele bugetare sunt, în ansamblu, expuse unor riscuri negative, în special începând din 2011. Întâi, mediul macroeconomic este incert și prin urmare, nu se poate exclude posibilitatea unor rezultate mai proaste decât cele pe care completarea le anticipează pentru 2011 și 2012. În al doilea rând, completarea nu oferă precizări suficiente asupra măsurilor de consolidare pe care le menționează și care au rolul de a susține îndeplinirea obiectivelor. Din proiectele de bugete asupra cărora diferitele paliere ale administrației au convenit după transmiterea completării rezultă că, pentru 2010, valoarea măsurilor corective depășește 0,5 % din PIB, cât se prevăzuse în completare, întrucât măsurile suficient precizate până în prezent se ridică la circa 0,75 % din PIB. În schimb, se dau puține informații cu privire la caracterul măsurilor preconizate pentru anii următori. În sfârșit, guvernul a oferit garanții considerabile sectorului bancar care ar putea genera deficite și datorii, dacă ar fi executate, deși o parte din costul sprijinului public pentru sectorul bancar ar putea fi și recuperat în viitor. Pe de altă parte, reflectând scăderea mai drastică decât se prevăzuse a veniturilor în 2009, nu este exclus ca venitul din impozite să fie mai dinamic decât ar indica elasticitățile standard. Având în vedere riscurile legate de țintele bugetare, nivelul datoriei ar putea evolua mai puțin favorabil decât s-a estimat în completare.

| (7) | După cum reiese din variația recalculată a soldului structural din completare și ținând seama de riscurile de mai sus, orientarea fiscală este expansionistă în 2009, în concordanță cu PERE, și, în general, neutră în restul perioadei de programare. Ținând seama de riscurile legate de sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, inclusiv de nivelul ridicat al datoriei publice care, în plus, nici nu scade suficient pentru a se apropia de valoarea de referință în cursul perioadei de programare, precum și de datoriile contingente considerabile, generate de măsurile de stabilizare a sistemului financiar, politica de consolidare ar trebui întărită substanțial începând din 2011. |
| --- | --- |

(7)

După cum reiese din variația recalculată a soldului structural din completare și ținând seama de riscurile de mai sus, orientarea fiscală este expansionistă în 2009, în concordanță cu PERE, și, în general, neutră în restul perioadei de programare. Ținând seama de riscurile legate de sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, inclusiv de nivelul ridicat al datoriei publice care, în plus, nici nu scade suficient pentru a se apropia de valoarea de referință în cursul perioadei de programare, precum și de datoriile contingente considerabile, generate de măsurile de stabilizare a sistemului financiar, politica de consolidare ar trebui întărită substanțial începând din 2011.

| (8) | În ceea ce privește datele care se cer și care sunt specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și convergență, completarea respectă mai bine cerințele codului de conduită, deși există încă o serie de lacune în privința atât a datelor obligatorii, cât și a celor opționale (6). |
| --- | --- |

(8)

În ceea ce privește datele care se cer și care sunt specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și convergență, completarea respectă mai bine cerințele codului de conduită, deși există încă o serie de lacune în privința atât a datelor obligatorii, cât și a celor opționale (6).

Concluzia generală este că orientarea fiscală expansionistă pentru 2009 este în concordanță cu PERE. Măsurile discreționare de sprijin, asociate cu funcționarea stabilizatorilor automați, vor duce la creșterea deficitului global până la aproape 6 % din PIB. Nivelul datoriei publice brute raportat la PIB, care a crescut în 2008 ca urmare a măsurilor de stabilizare a sistemului financiar, va continua să crească, atingând 104 % în 2012. Această creștere survine după o scădere impresionantă, de la 134 % în 1993 la 84 % în 2007, care s-a datorat realizării unor bugete echilibrate. Strategia de consolidare prezentată în completare urmărește reducerea treptată a deficitului global până la 4,4 % în 2012, urmată de o nouă scădere până la 2,8 % în 2013, pentru a atinge un buget echilibrat în 2015. În ansamblu, strategia este expusă riscurilor negative începând din 2011, deoarece măsurile de susținere nu sunt suficient de bine precizate, iar ipotezele macroeconomice sunt oarecum optimiste. Ținând cont de dinamica datoriei și de sustenabilitatea finanțelor publice pe termen lung, este necesar ca măsurile de consolidare prevăzute să fie întărite substanțial începând din 2011 pentru a reduce decisiv deficitul și a-l aduce sub valoarea de referință de 3 % din PIB.

În lumina evaluării de mai sus și pe lângă solicitările anterioare de ameliorare a calității finanțelor publice și a sustenabilității lor pe termen lung, expuse în avizul Consiliului din 7 iulie 2009, Belgia este totodată invitată să realizeze, în 2010, măsurile de consolidare prevăzute în proiectul de buget pe 2010 și să-și intensifice considerabil eforturile de ajustare prin măsuri structurale bine precizate începând din 2011, pentru a reduce decisiv deficitul și a-l aduce sub valoarea de referință de 3 % din PIB.

Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și bugetare

| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB real
  (variație %) | PS septembrie 2009 | 2,8 | 1,1 | –3,1 | 0,4 | 1,9 | 2,4 |
| COM toamna 2009 | 2,9 | 1,0 | –2,9 | 0,6 | 1,5 | n.a. |
| PS aprilie 2009 | 2,8 | 1,1 | –1,9 | 0,6 | 2,3 | 2,3 |
| Inflația IAPC
  (%) | PS septembrie 2009 | 1,8 | 4,5 | 0,0 | 1,5 | 1,6 | 1,6 |
| COM toamna 2009 | 1,8 | 4,5 | 0,0 | 1,3 | 1,5 | n.a. |
| PS aprilie 2009 | 1,8 | 4,5 | 0,7 | 1,8 | 1,8 | 1,7 |
| Output gap (7)

  (% din PIB potențial) | PS septembrie 2009 | 2,6 | 2,0 | –2,3 | –2,9 | –2,3 | –1,5 |
| COM toamna 2009 | 2,4 | 1,7 | –2,3 | –2,8 | –2,4 | n.a. |
| PS aprilie 2009 | 2,3 | 1,5 | –1,9 | –2,7 | –1,9 | –1,2 |
| Soldul net față de restul lumii
  (% din PIB) | PS septembrie 2009 | 2,1 | –1,6 | –1,9 | –2,1 | –2,3 | n.a. |
| COM toamna 2009 | 3,5 | –0,2 | 0,1 | 0,4 | 0,3 | n.a. |
| PS aprilie 2009 | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |
| Venituri la bugetul general
  (% din PIB) | PS septembrie 2009 | n.a. | 48,7 | 47,9 | 48,1 | 48,5 | 49,2 |
| COM toamna 2009 | 48,2 | 48,8 | 47,7 | 48,0 | 48,2 | n.a. |
| PS aprilie 2009 | 48,1 | 48,6 | 48,2 | n.a. | n.a. | n.a. |
| Cheltuieli din bugetul general
  (% din PIB) | PS septembrie 2009 | n.a. | 49,9 | 53,8 | 54,1 | 53,9 | 53,6 |
| COM toamna 2009 | 48,4 | 50,0 | 53,6 | 53,8 | 54,0 | n.a. |
| PS aprilie 2009 | 48,3 | 49,8 | 51,6 | n.a. | n.a. | n.a. |
| Soldul bugetului general
  (% din PIB) | PS septembrie 2009 | n.a. | –1,2 | –5,9 | –6,0 | –5,5 | –4,4 |
| COM toamna 2009 | –0,2 | –1,2 | –5,9 | –5,8 | –5,8 | n.a. |
| PS aprilie 2009 | –0,2 | –1,2 | –3,4 | –4,0 | –3,4 | –2,6 |
| Sold primar
  (% din PIB) | PS septembrie 2009 | n.a. | 2,5 | –2 | –1,9 | –1,2 | –0,1 |
| COM toamna 2009 | 3,6 | 2,6 | –2,0 | –1,8 | –1,7 | n.a. |
| PS aprilie 2009 | 3,6 | 2,5 | 0,4 | –0,1 | 0,6 | 1,5 |
| Sold ajustat ciclic (8)

  (% din PIB) | PS septembrie 2009 | –1,6 | –2,3 | –4,7 | –4,4 | –4,2 | –3,6 |
| COM toamna 2009 | –1,5 | –2,1 | –4,6 | –4,3 | –4,5 | n.a. |
| PS aprilie 2009 | –1,5 | –2,0 | –2,4 | –2,6 | –2,4 | –1,9 |
| Sold structural (9)

  (% din PIB) | PS septembrie 2009 | –1,5 | –2,3 | –4,7 | –4,4 | –4,2 | –3,6 |
| COM toamna 2009 | –1,4 | –2,2 | –4,2 | –4,4 | –4,5 | n.a. |
| PS aprilie 2009 | –1,3 | –2 | –2,4 | –2,6 | –2,4 | –1,9 |
| Datorie publică brută
  (% din PIB) | PS septembrie 2009 | n.a. | 89,7 | 97,5 | 101,9 | 103,9 | 104,3 |
| COM toamna 2009 | 84,2 | 89,8 | 97,2 | 101,2 | 104,0 | n.a. |
| PS aprilie 2009 | 84,0 | 89,6 | 93,0 | 95,0 | 94,9 | 93,9 |
| Completarea din septembrie 2009 la programul de stabilitate (PS) actualizat din aprilie 2009; previziunile serviciilor Comisiei din toamna lui 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei. |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

PIB real

(variație %)

PS septembrie 2009

2,8

1,1

–3,1

0,4

1,9

2,4

COM toamna 2009

2,9

1,0

–2,9

0,6

1,5

n.a.

PS aprilie 2009

2,8

1,1

–1,9

0,6

2,3

2,3

Inflația IAPC

(%)

PS septembrie 2009

1,8

4,5

0,0

1,5

1,6

1,6

COM toamna 2009

1,8

4,5

0,0

1,3

1,5

n.a.

PS aprilie 2009

1,8

4,5

0,7

1,8

1,8

1,7

Output gap (7)

(% din PIB potențial)

PS septembrie 2009

2,6

2,0

–2,3

–2,9

–2,3

–1,5

COM toamna 2009

2,4

1,7

–2,3

–2,8

–2,4

n.a.

PS aprilie 2009

2,3

1,5

–1,9

–2,7

–1,9

–1,2

Soldul net față de restul lumii

(% din PIB)

PS septembrie 2009

2,1

–1,6

–1,9

–2,1

–2,3

n.a.

COM toamna 2009

3,5

–0,2

0,1

0,4

0,3

n.a.

PS aprilie 2009

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

Venituri la bugetul general

(% din PIB)

PS septembrie 2009

n.a.

48,7

47,9

48,1

48,5

49,2

COM toamna 2009

48,2

48,8

47,7

48,0

48,2

n.a.

PS aprilie 2009

48,1

48,6

48,2

n.a.

n.a.

n.a.

Cheltuieli din bugetul general

(% din PIB)

PS septembrie 2009

n.a.

49,9

53,8

54,1

53,9

53,6

COM toamna 2009

48,4

50,0

53,6

53,8

54,0

n.a.

PS aprilie 2009

48,3

49,8

51,6

n.a.

n.a.

n.a.

Soldul bugetului general

(% din PIB)

PS septembrie 2009

n.a.

–1,2

–5,9

–6,0

–5,5

–4,4

COM toamna 2009

–0,2

–1,2

–5,9

–5,8

–5,8

n.a.

PS aprilie 2009

–0,2

–1,2

–3,4

–4,0

–3,4

–2,6

Sold primar

(% din PIB)

PS septembrie 2009

n.a.

2,5

–2

–1,9

–1,2

–0,1

COM toamna 2009

3,6

2,6

–2,0

–1,8

–1,7

n.a.

PS aprilie 2009

3,6

2,5

0,4

–0,1

0,6

1,5

Sold ajustat ciclic (8)

(% din PIB)

PS septembrie 2009

–1,6

–2,3

–4,7

–4,4

–4,2

–3,6

COM toamna 2009

–1,5

–2,1

–4,6

–4,3

–4,5

n.a.

PS aprilie 2009

–1,5

–2,0

–2,4

–2,6

–2,4

–1,9

Sold structural (9)

(% din PIB)

PS septembrie 2009

–1,5

–2,3

–4,7

–4,4

–4,2

–3,6

COM toamna 2009

–1,4

–2,2

–4,2

–4,4

–4,5

n.a.

PS aprilie 2009

–1,3

–2

–2,4

–2,6

–2,4

–1,9

Datorie publică brută

(% din PIB)

PS septembrie 2009

n.a.

89,7

97,5

101,9

103,9

104,3

COM toamna 2009

84,2

89,8

97,2

101,2

104,0

n.a.

PS aprilie 2009

84,0

89,6

93,0

95,0

94,9

93,9

Completarea din septembrie 2009 la programul de stabilitate (PS) actualizat din aprilie 2009; previziunile serviciilor Comisiei din toamna lui 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Documentele la care se face referire în textul de față pot fi consultate la următoarea adresă de internet: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Programul de stabilitate actualizat din aprilie 2009 avea în vedere perioada 2008-2013.

(3)  Evaluarea se bazează în special pe previziunile serviciilor Comisiei din toamna lui 2009.

(4)  În primul caz, Curtea Europeană de Justiție a decis că impozitele pe profit trebuiau rambursate, deoarece regimul belgian de deducere a dividendelor primite nu era compatibil cu Directiva 90/435/CEE a Consiliului din 23 iulie 1990 privind regimul fiscal comun care se aplică societăților-mamă și filialelor acestora din diferite state membre. În al doilea caz, Curtea Constituțională a Belgiei a decis rambursarea impozitelor pe venitul persoanelor fizice, percepute incorect de la șomerii căsătoriți sau în situație de coabitare, pentru a asigura egalitatea de tratament.

(5)  Programul enumeră deficitele globale pentru perioada 2013-2015 (2,8 % din PIB în 2013, 1,3 % din PIB în 2014 și 0 % din PIB în 2015), dar nu prezintă o defalcare mai detaliată sau un scenariu macroeconomic care să susțină aceste obiective.

(6)  Lipsește, în special, tabelul privind evoluțiile ciclice.

(7)  Output gap-urile (deviațiile PIB) și soldurile ajustate ciclic din programe, recalculate de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din completare.

(8)  Pe baza unei creșteri potențiale estimate de 1,9 %, 1,7 %, 1,1 %, 1,0 % și, respectiv, 1,2 % în perioada 2007-2011.

(9)  Sold ajustat ciclic, fără măsurile one-off și alte măsuri temporare. Măsurile one-off și temporare sunt 0 pentru toată perioada respectivă, conform completării. Conform previziunilor serviciilor Comisiei din toamna lui 2009, măsurile one-off contribuie la reducerea deficitului în 2008 și 2010 (0,1 % din PIB) și la creșterea deficitului (0,5 % din PIB) în 2009.

Surse:

Completarea din septembrie 2009 la programul de stabilitate (PS) actualizat din aprilie 2009; previziunile serviciilor Comisiei din toamna lui 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor

| 25.2.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 47/6 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 47/6

---

Avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor privind Comunicarea Comisiei – Plan de acțiune pentru implementarea sistemelor de transport inteligente în Europa și propunerea însoțitoare de Directivă a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a cadrului pentru implementarea sistemelor de transport inteligente în domeniul transportului rutier și pentru interfețele cu alte moduri de transport

2010/C 47/02

AUTORITATEA EUROPEANĂ PENTRU PROTECȚIA DATELOR,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 286,

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolul 8,

având în vedere Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date,

având în vedere Directiva 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 iulie 2002 privind prelucrarea datelor personale și protejarea confidențialității în sectorul comunicațiilor publice,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date, în special articolul 41,

având în vedere solicitarea unui aviz, primită la 11 februarie 2009 din partea Comisiei Europene, în conformitate cu articolul 28 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001,

ADOPTĂ PREZENTUL AVIZ:

I.   INTRODUCERE

| 1. | La 16 decembrie 2008, Comisia a adoptat comunicarea care definește planul de acțiune pentru implementarea sistemelor de transport inteligente în Europa (denumită în continuare „comunicarea”) (1). Comunicarea este însoțită de o propunere de Directivă a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a cadrului pentru implementarea sistemelor de transport inteligente în domeniul transportului rutier și pentru interfețele cu alte moduri de transport (denumită în continuare „propunerea”) (2). Comisia a transmis AEPD spre consultare comunicarea și propunerea însoțitoare, în conformitate cu articolul 28 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001 (3). |
| --- | --- |

1.

La 16 decembrie 2008, Comisia a adoptat comunicarea care definește planul de acțiune pentru implementarea sistemelor de transport inteligente în Europa (denumită în continuare „comunicarea”) (1). Comunicarea este însoțită de o propunere de Directivă a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a cadrului pentru implementarea sistemelor de transport inteligente în domeniul transportului rutier și pentru interfețele cu alte moduri de transport (denumită în continuare „propunerea”) (2). Comisia a transmis AEPD spre consultare comunicarea și propunerea însoțitoare, în conformitate cu articolul 28 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001 (3).

| 2. | AEPD salută faptul că este consultată și recomandă ca această consultare să fie menționată în considerentele propunerii, astfel cum este menționată în alte texte legislative asupra cărora AEPD a fost consultată, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 45/2001. |
| --- | --- |

2.

AEPD salută faptul că este consultată și recomandă ca această consultare să fie menționată în considerentele propunerii, astfel cum este menționată în alte texte legislative asupra cărora AEPD a fost consultată, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 45/2001.

I.1.   Comunicarea Comisiei – Plan de acțiune pentru implementarea sistemelor de transport inteligente în Europa

| 3. | „Sistemele de transport inteligente” („STI”) sunt aplicații avansate care utilizează tehnologiile informației și comunicațiilor (TIC) și care intră în componența diferitelor moduri de transport în vederea interacțiunii acestora. În domeniul transportului rutier, STI vor furniza servicii inovatoare, în modurile de transport și gestionarea traficului, diferiților utilizatori cum ar fi călătorii, utilizatorii și operatorii infrastructurii de transport rutier, administratorii parcurilor de vehicule și operatorii serviciilor de urgență. |
| --- | --- |

3.

„Sistemele de transport inteligente” („STI”) sunt aplicații avansate care utilizează tehnologiile informației și comunicațiilor (TIC) și care intră în componența diferitelor moduri de transport în vederea interacțiunii acestora. În domeniul transportului rutier, STI vor furniza servicii inovatoare, în modurile de transport și gestionarea traficului, diferiților utilizatori cum ar fi călătorii, utilizatorii și operatorii infrastructurii de transport rutier, administratorii parcurilor de vehicule și operatorii serviciilor de urgență.

| 4. | Ținând seama de accentuarea implementării STI în diferite moduri de transport (4) în Uniunea Europeană, Comisia a adoptat un plan de acțiune care vizează accelerarea introducerii și utilizării aplicațiilor și serviciilor STI în domeniul transportului rutier. Planul vizează de asemenea asigurarea interacțiunii cu alte moduri de transport, ceea ce va facilita furnizarea de servicii multimodale. Implementarea coerentă a STI în Europa va oferi avantaje în privința mai multor obiective comunitare, inclusiv eficiența, durabilitatea, siguranța și securitatea transportului, contribuind la piața internă a UE și la competitivitate. Dată fiind diversitatea obiectivelor urmărite pentru implementarea STI, comunicarea a evidențiat șase domenii prioritare de acțiune pentru perioada 2009-2014. În vederea punerii în aplicare a planului, Comisia propune definirea cadrului juridic la nivelul UE prin intermediul unei directive în care vor fi definite o serie de măsuri în domenii prioritare stabilite. |
| --- | --- |

4.

Ținând seama de accentuarea implementării STI în diferite moduri de transport (4) în Uniunea Europeană, Comisia a adoptat un plan de acțiune care vizează accelerarea introducerii și utilizării aplicațiilor și serviciilor STI în domeniul transportului rutier. Planul vizează de asemenea asigurarea interacțiunii cu alte moduri de transport, ceea ce va facilita furnizarea de servicii multimodale. Implementarea coerentă a STI în Europa va oferi avantaje în privința mai multor obiective comunitare, inclusiv eficiența, durabilitatea, siguranța și securitatea transportului, contribuind la piața internă a UE și la competitivitate. Dată fiind diversitatea obiectivelor urmărite pentru implementarea STI, comunicarea a evidențiat șase domenii prioritare de acțiune pentru perioada 2009-2014. În vederea punerii în aplicare a planului, Comisia propune definirea cadrului juridic la nivelul UE prin intermediul unei directive în care vor fi definite o serie de măsuri în domenii prioritare stabilite.

I.2.   Propunerea de Directivă a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a cadrului pentru implementarea sistemelor de transport inteligente în domeniul transportului rutier și pentru interfețele cu alte moduri de transport

| 5. | Propunerea stabilește cadrul pentru implementarea transnațională a aplicațiilor STI și vizează facilitarea asigurării unor servicii transfrontaliere armonizate, în special pentru informațiile de trafic și de călătorie și pentru managementul traficului. Aceasta prevede ca statele membre să ia anumite măsuri tehnice pentru facilitarea schimburilor de date între utilizatori, autoritățile publice, părțile interesate relevante și furnizorii de servicii STI și să integreze sistemele STI de siguranță și securitate în vehicule și în infrastructura rutieră. Specificațiile tehnice pentru aplicațiile și sistemele STI în patru domenii prioritare (5) enumerate în planul de acțiune vor fi definite prin procedura comitetului (6), elementele de bază ale acestora fiind specificate în anexa II. Scopurile specifice pentru care vor fi folosite STI în aceste domenii nu sunt totuși clare. Mai mult, implementarea STI se poate extinde la mult mai multe domenii decât cele patru stabilite inițial pentru elaborarea unor specificații tehnice armonizate. Deși propunerea vizează în principal implementarea viitoarelor aplicații și servicii STI, aceasta va viza de asemenea, acolo unde este posibil, tehnologiile existente sau actualmente în curs de dezvoltare în domeniu (precum eCall, eToll etc.). |
| --- | --- |

5.

Propunerea stabilește cadrul pentru implementarea transnațională a aplicațiilor STI și vizează facilitarea asigurării unor servicii transfrontaliere armonizate, în special pentru informațiile de trafic și de călătorie și pentru managementul traficului. Aceasta prevede ca statele membre să ia anumite măsuri tehnice pentru facilitarea schimburilor de date între utilizatori, autoritățile publice, părțile interesate relevante și furnizorii de servicii STI și să integreze sistemele STI de siguranță și securitate în vehicule și în infrastructura rutieră. Specificațiile tehnice pentru aplicațiile și sistemele STI în patru domenii prioritare (5) enumerate în planul de acțiune vor fi definite prin procedura comitetului (6), elementele de bază ale acestora fiind specificate în anexa II. Scopurile specifice pentru care vor fi folosite STI în aceste domenii nu sunt totuși clare. Mai mult, implementarea STI se poate extinde la mult mai multe domenii decât cele patru stabilite inițial pentru elaborarea unor specificații tehnice armonizate. Deși propunerea vizează în principal implementarea viitoarelor aplicații și servicii STI, aceasta va viza de asemenea, acolo unde este posibil, tehnologiile existente sau actualmente în curs de dezvoltare în domeniu (precum eCall, eToll etc.).

| 6. | Propunerea a fost transmisă Parlamentului European, care și-a adoptat poziția la prima lectură (7) la 23 aprilie 2009. În urma unei solicitări de consultare din partea Consiliului din 29 ianuarie 2009, Comitetul Economic și Social European a adoptat un aviz privind propunerea la 13 mai 2009 (8). |
| --- | --- |

6.

Propunerea a fost transmisă Parlamentului European, care și-a adoptat poziția la prima lectură (7) la 23 aprilie 2009. În urma unei solicitări de consultare din partea Consiliului din 29 ianuarie 2009, Comitetul Economic și Social European a adoptat un aviz privind propunerea la 13 mai 2009 (8).

I.3.   Punctele centrale ale avizului

| 7. | AEPD salută consultarea privind propunerea de plan de implementare a STI înaintată de Comisie. Nu este prima dată când AEPD abordează chestiuni legate de planul de acțiune privind STI. AEPD a emis un aviz privind propunerea Comisiei de facilitare a aplicării transfrontaliere a normelor în domeniul siguranței rutiere (9) și a contribuit la lucrările Grupului de lucru „Articolul 29” privind un document de lucru referitor la eCall (10). |
| --- | --- |

7.

AEPD salută consultarea privind propunerea de plan de implementare a STI înaintată de Comisie. Nu este prima dată când AEPD abordează chestiuni legate de planul de acțiune privind STI. AEPD a emis un aviz privind propunerea Comisiei de facilitare a aplicării transfrontaliere a normelor în domeniul siguranței rutiere (9) și a contribuit la lucrările Grupului de lucru „Articolul 29” privind un document de lucru referitor la eCall (10).

| 8. | Sistemele inteligente de transport se bazează pe colectarea, prelucrarea și schimbul unor date extrem de variate, din surse publice și private; prin urmare, acestea reprezintă un domeniu cu o mare intensitate de date. Implementarea STI se va baza într-o mare măsură pe tehnologiile de geolocalizare, precum poziționarea prin satelit și tehnologiile fără contact, precum RFID, care vor facilita furnizarea unei game variate de servicii publice și/sau comerciale bazate pe localizare (de exemplu, informații despre trafic în timp real, eFreight, eCall, eToll, rezervări de locuri de parcare etc.). Unele informații care vor fi prelucrate prin STI sunt agregate – cum ar fi cele privind traficul, accidentele și posibilitățile – și nu privesc o persoană individuală, în timp ce alte informații sunt legate de persoane identificate sau identificabile și, prin urmare, reprezintă date cu caracter personal în sensul articolului 2 litera (a) din Directiva 95/46/CE. |
| --- | --- |

8.

Sistemele inteligente de transport se bazează pe colectarea, prelucrarea și schimbul unor date extrem de variate, din surse publice și private; prin urmare, acestea reprezintă un domeniu cu o mare intensitate de date. Implementarea STI se va baza într-o mare măsură pe tehnologiile de geolocalizare, precum poziționarea prin satelit și tehnologiile fără contact, precum RFID, care vor facilita furnizarea unei game variate de servicii publice și/sau comerciale bazate pe localizare (de exemplu, informații despre trafic în timp real, eFreight, eCall, eToll, rezervări de locuri de parcare etc.). Unele informații care vor fi prelucrate prin STI sunt agregate – cum ar fi cele privind traficul, accidentele și posibilitățile – și nu privesc o persoană individuală, în timp ce alte informații sunt legate de persoane identificate sau identificabile și, prin urmare, reprezintă date cu caracter personal în sensul articolului 2 litera (a) din Directiva 95/46/CE.

| 9. | AEPD consideră că este extrem de important ca acțiunile prevăzute pentru implementarea STI să fie coerente cu cadrul juridic existent, astfel cum a fost citat în propunere, în special cu Directiva 95/46/CE privind protecția datelor (11) și Directiva 2002/58/CE privind confidențialitatea și comunicațiile electronice (12). |
| --- | --- |

9.

AEPD consideră că este extrem de important ca acțiunile prevăzute pentru implementarea STI să fie coerente cu cadrul juridic existent, astfel cum a fost citat în propunere, în special cu Directiva 95/46/CE privind protecția datelor (11) și Directiva 2002/58/CE privind confidențialitatea și comunicațiile electronice (12).

| 10. | Chestiunile nesoluționate privind confidențialitatea și protecția datelor au fost identificate de Comisie ca fiind unul din principalele obstacole pentru promovarea STI. Aceste chestiuni vor fi dezvoltate în prezentul aviz după cum urmează:






  — | la capitolul II, cadrul juridic înaintat de Comisie pentru implementarea STI va fi analizat din perspectiva protecției datelor; |
| --- | --- | --- |

10.

Chestiunile nesoluționate privind confidențialitatea și protecția datelor au fost identificate de Comisie ca fiind unul din principalele obstacole pentru promovarea STI. Aceste chestiuni vor fi dezvoltate în prezentul aviz după cum urmează:

—

la capitolul II, cadrul juridic înaintat de Comisie pentru implementarea STI va fi analizat din perspectiva protecției datelor;

| — | capitolul III va evidenția chestiunile legate de protecția datelor care trebuie abordate mai îndeaproape pentru implementarea corespunzătoare a STI:






  — | ca un prim punct, avizul subliniază necesitatea asigurării „confidențialității încă din stadiul de proiect” în elaborarea STI și subliniază în continuare chestiunile importante care trebuie abordate în proiectarea aplicațiilor STI și a sistemelor de prelucrare a datelor; |
| --- | --- | --- |

—

capitolul III va evidenția chestiunile legate de protecția datelor care trebuie abordate mai îndeaproape pentru implementarea corespunzătoare a STI:

—

ca un prim punct, avizul subliniază necesitatea asigurării „confidențialității încă din stadiul de proiect” în elaborarea STI și subliniază în continuare chestiunile importante care trebuie abordate în proiectarea aplicațiilor STI și a sistemelor de prelucrare a datelor;

| — | al doilea punct se va axa pe unele considerații legate de confidențialitate care trebuie abordate mai îndeaproape pentru furnizarea serviciilor STI. |
| --- | --- |

—

al doilea punct se va axa pe unele considerații legate de confidențialitate care trebuie abordate mai îndeaproape pentru furnizarea serviciilor STI.

II.   ANALIZA CADRULUI JURIDIC PROPUS PENTRU IMPLEMENTAREA STI

| 11. | Propunerea de directivă a Comisiei cuprinde două dispoziții [considerentul (9) și articolul 6] privind confidențialitatea, securitatea și reutilizarea informațiilor. Articolul 6 alineatul (1) din propunerea Comisiei prevede că operarea STI se efectuează în conformitate cu normele privind protecția datelor stabilite, inter alia, de Directiva 95/46/CE și de Directiva 2002/58/CE. Articolul 6 alineatul (2) din propunerea Comisiei are în vedere măsuri concrete de protecție a datelor, în principal din perspectiva securității: articolul 6 alineatul (2) din propunere prevede că „statele membre se asigură că datele și evidențele STI sunt protejate împotriva utilizării abuzive, în special împotriva accesului neautorizat, modificării sau pierderii”. În fine, articolul 6 alineatul (3) din propunerea Comisiei prevede că „Directiva 2003/98/CE este aplicabilă”. |
| --- | --- |

11.

Propunerea de directivă a Comisiei cuprinde două dispoziții [considerentul (9) și articolul 6] privind confidențialitatea, securitatea și reutilizarea informațiilor. Articolul 6 alineatul (1) din propunerea Comisiei prevede că operarea STI se efectuează în conformitate cu normele privind protecția datelor stabilite, inter alia, de Directiva 95/46/CE și de Directiva 2002/58/CE. Articolul 6 alineatul (2) din propunerea Comisiei are în vedere măsuri concrete de protecție a datelor, în principal din perspectiva securității: articolul 6 alineatul (2) din propunere prevede că „statele membre se asigură că datele și evidențele STI sunt protejate împotriva utilizării abuzive, în special împotriva accesului neautorizat, modificării sau pierderii”. În fine, articolul 6 alineatul (3) din propunerea Comisiei prevede că „Directiva 2003/98/CE este aplicabilă”.

| 12. | La prima lectură, Parlamentul European a propus amendamente la articolul 6. În special, au fost adăugate trei noi paragrafe la articolul 6 alineatul (1) care vizează utilizarea datelor anonime, după caz, prelucrarea datelor sensibile numai cu consimțământul informat al persoanei vizate și garantarea faptului că datele cu caracter personal sunt prelucrate „numai dacă procesarea este necesară pentru buna funcționare a aplicației și/sau serviciului STI”. De asemenea, articolul 6 alineatul (2) este modificat prin adăugarea faptului că datele și evidențele STI „nu pot fi utilizate în alte scopuri decât cele menționate în prezenta directivă.” |
| --- | --- |

12.

La prima lectură, Parlamentul European a propus amendamente la articolul 6. În special, au fost adăugate trei noi paragrafe la articolul 6 alineatul (1) care vizează utilizarea datelor anonime, după caz, prelucrarea datelor sensibile numai cu consimțământul informat al persoanei vizate și garantarea faptului că datele cu caracter personal sunt prelucrate „numai dacă procesarea este necesară pentru buna funcționare a aplicației și/sau serviciului STI”. De asemenea, articolul 6 alineatul (2) este modificat prin adăugarea faptului că datele și evidențele STI „nu pot fi utilizate în alte scopuri decât cele menționate în prezenta directivă.”

| 13. | AEPD salută faptul că a fost luată în considerare protecția datelor în redactarea propunerii și că aceasta reprezintă o condiție generală pentru implementarea corespunzătoare a STI în Europa. AEPD recunoaște faptul că este nevoie de o armonizare coerentă a prelucrării datelor la nivelul UE în scopul asigurării viabilității aplicațiilor și serviciilor STI în Europa. |
| --- | --- |

13.

AEPD salută faptul că a fost luată în considerare protecția datelor în redactarea propunerii și că aceasta reprezintă o condiție generală pentru implementarea corespunzătoare a STI în Europa. AEPD recunoaște faptul că este nevoie de o armonizare coerentă a prelucrării datelor la nivelul UE în scopul asigurării viabilității aplicațiilor și serviciilor STI în Europa.

| 14. | Cu toate acestea, AEPD observă că acest cadru juridic propus este prea amplu și general pentru a putea aborda în mod corespunzător îngrijorările legate de confidențialitate și de protecția datelor, generate de implementarea STI în statele membre. Nu este clar în ce moment funcționarea serviciilor STI va duce la colectarea și prelucrarea de date cu caracter personal, care sunt scopurile precise pentru care sunt prelucrate datele și care este temeiul juridic care justifică o astfel de prelucrare. Mai mult, utilizarea tehnologiilor de localizare pentru implementarea STI generează riscul dezvoltării unor servicii intruzive din perspectiva confidențialității în cazul în care implică colectarea și schimbul de date cu caracter personal. Mai mult, propunerea nu stabilește clar rolurile și responsabilitățile diferiților operatori care intervin pe parcursul implementării STI și, prin urmare, este greu de stabilit care operatori vor fi operatori de date și vor răspunde (13), prin urmare, de respectarea obligațiilor privind protecția datelor. Operatorii STI se vor confrunta cu probleme deosebite în cazul în care aceste chestiuni nu sunt clarificate de actul juridic, dat fiind faptul că vor fi cei care, în ultimă instanță, vor fi însărcinați cu aplicarea măsurilor stabilite în directiva propusă. |
| --- | --- |

14.

Cu toate acestea, AEPD observă că acest cadru juridic propus este prea amplu și general pentru a putea aborda în mod corespunzător îngrijorările legate de confidențialitate și de protecția datelor, generate de implementarea STI în statele membre. Nu este clar în ce moment funcționarea serviciilor STI va duce la colectarea și prelucrarea de date cu caracter personal, care sunt scopurile precise pentru care sunt prelucrate datele și care este temeiul juridic care justifică o astfel de prelucrare. Mai mult, utilizarea tehnologiilor de localizare pentru implementarea STI generează riscul dezvoltării unor servicii intruzive din perspectiva confidențialității în cazul în care implică colectarea și schimbul de date cu caracter personal. Mai mult, propunerea nu stabilește clar rolurile și responsabilitățile diferiților operatori care intervin pe parcursul implementării STI și, prin urmare, este greu de stabilit care operatori vor fi operatori de date și vor răspunde (13), prin urmare, de respectarea obligațiilor privind protecția datelor. Operatorii STI se vor confrunta cu probleme deosebite în cazul în care aceste chestiuni nu sunt clarificate de actul juridic, dat fiind faptul că vor fi cei care, în ultimă instanță, vor fi însărcinați cu aplicarea măsurilor stabilite în directiva propusă.

| 15. | Prin urmare, există riscul ca lipsa de claritate a cadrului juridic propus să creeze diversitate în implementarea STI în Europa, iar acest lucru, în loc să reducă diferențele dintre statele membre va duce, dimpotrivă, la incertitudine, fragmentare și incoerențe considerabile, din cauza nivelurilor diferite de protecție a datelor din Europa. Aceasta poate duce, de asemenea, la nerespectarea garanțiilor esențiale pentru protecția datelor. AEPD subliniază necesitatea armonizării în continuare a acestor chestiuni la nivelul UE. Prin urmare, AEPD recomandă modificări ale cadrului juridic propus din punctul de vedere al protecției datelor. Autoritatea recomandă ferm ca Parlamentul și Consiliul să insereze în propunere modificările propuse precum și, acolo unde este posibil, dispoziții suplimentare pentru clarificarea chestiunilor nesoluționate (precum definirea și responsabilitățile factorilor implicați în STI, elaborarea unor contracte armonizate pentru furnizarea de servicii STI etc.). AEPD subliniază, de asemenea, că statele membre vor avea responsabilitatea punerii în aplicare în mod corespunzător a directivei, astfel încât operatorii să poată dezvolta sisteme și servicii care oferă un nivel adecvat de protecție a datelor în întreaga Europă. |
| --- | --- |

15.

Prin urmare, există riscul ca lipsa de claritate a cadrului juridic propus să creeze diversitate în implementarea STI în Europa, iar acest lucru, în loc să reducă diferențele dintre statele membre va duce, dimpotrivă, la incertitudine, fragmentare și incoerențe considerabile, din cauza nivelurilor diferite de protecție a datelor din Europa. Aceasta poate duce, de asemenea, la nerespectarea garanțiilor esențiale pentru protecția datelor. AEPD subliniază necesitatea armonizării în continuare a acestor chestiuni la nivelul UE. Prin urmare, AEPD recomandă modificări ale cadrului juridic propus din punctul de vedere al protecției datelor. Autoritatea recomandă ferm ca Parlamentul și Consiliul să insereze în propunere modificările propuse precum și, acolo unde este posibil, dispoziții suplimentare pentru clarificarea chestiunilor nesoluționate (precum definirea și responsabilitățile factorilor implicați în STI, elaborarea unor contracte armonizate pentru furnizarea de servicii STI etc.). AEPD subliniază, de asemenea, că statele membre vor avea responsabilitatea punerii în aplicare în mod corespunzător a directivei, astfel încât operatorii să poată dezvolta sisteme și servicii care oferă un nivel adecvat de protecție a datelor în întreaga Europă.

II.1.   Activitățile de prelucrare a datelor trebuie să se bazeze pe un cadru juridic corespunzător

| 16. | Nu este clar în ce moment va începe prelucrarea datelor cu caracter personal o dată ce echipamentul STI este integrat într-un vehicul sau potrivit cărui temei juridic va fi efectuată prelucrarea. Operatorii se pot baza pe diferite temeiuri juridice pentru prelucrarea datelor, între altele consimțământul neechivoc al utilizatorilor, un contract sau o obligație legală pe care operatorul trebuie să o respecte. Este necesară armonizarea temeiului juridic pe care se va baza prelucrarea datelor prin STI pentru a garanta faptul că sistemele funcționează în întreaga Europă și că utilizatorii nu au de suferit de pe urma divergențelor dintre modurile în care se desfășoară prelucrarea în fiecare țară a UE. |
| --- | --- |

16.

Nu este clar în ce moment va începe prelucrarea datelor cu caracter personal o dată ce echipamentul STI este integrat într-un vehicul sau potrivit cărui temei juridic va fi efectuată prelucrarea. Operatorii se pot baza pe diferite temeiuri juridice pentru prelucrarea datelor, între altele consimțământul neechivoc al utilizatorilor, un contract sau o obligație legală pe care operatorul trebuie să o respecte. Este necesară armonizarea temeiului juridic pe care se va baza prelucrarea datelor prin STI pentru a garanta faptul că sistemele funcționează în întreaga Europă și că utilizatorii nu au de suferit de pe urma divergențelor dintre modurile în care se desfășoară prelucrarea în fiecare țară a UE.

| 17. | Într-o serie de cazuri, sistemele STI vor fi integrate din oficiu în vehicule. Este cazul, în special, al sistemelor STI de siguranță și securitate care trebuie să intre în componența vehiculelor în temeiul propunerii. Totuși, propunerea nu definește ce sunt „sistemele STI de siguranță și securitate” și ar trebui, prin urmare, clarificat mai în detaliu care anume sunt aplicațiile și sistemele STI care trebuie să intre în componența vehiculelor. Mai mult, ar trebui clarificat dacă activarea și utilizarea dispozitivului se va face voluntar sau va fi obligatorie pentru utilizatori. Alegerea efectuării prelucrării datelor pe o bază obligatorie ar trebui făcută numai pentru scopuri precise, pe baza unor justificări temeinice (de exemplu, urmărirea mărfurilor pentru managementul acestora) și cu garanții corespunzătoare în ceea ce privește prelucrarea datelor referitoare la persoane fizice. În cazul în care utilizarea STI se face pe o bază voluntară, ar trebui puse în aplicare garanții corespunzătoare pentru a preveni faptul ca, prin simpla prezență a sistemului în vehicul, să se considere că utilizatorii vehiculului au consimțit implicit la utilizarea acestui sistem. |
| --- | --- |

17.

Într-o serie de cazuri, sistemele STI vor fi integrate din oficiu în vehicule. Este cazul, în special, al sistemelor STI de siguranță și securitate care trebuie să intre în componența vehiculelor în temeiul propunerii. Totuși, propunerea nu definește ce sunt „sistemele STI de siguranță și securitate” și ar trebui, prin urmare, clarificat mai în detaliu care anume sunt aplicațiile și sistemele STI care trebuie să intre în componența vehiculelor. Mai mult, ar trebui clarificat dacă activarea și utilizarea dispozitivului se va face voluntar sau va fi obligatorie pentru utilizatori. Alegerea efectuării prelucrării datelor pe o bază obligatorie ar trebui făcută numai pentru scopuri precise, pe baza unor justificări temeinice (de exemplu, urmărirea mărfurilor pentru managementul acestora) și cu garanții corespunzătoare în ceea ce privește prelucrarea datelor referitoare la persoane fizice. În cazul în care utilizarea STI se face pe o bază voluntară, ar trebui puse în aplicare garanții corespunzătoare pentru a preveni faptul ca, prin simpla prezență a sistemului în vehicul, să se considere că utilizatorii vehiculului au consimțit implicit la utilizarea acestui sistem.

| 18. | AEPD este favorabilă opțiunii potrivit căreia serviciile STI sunt furnizate pe o bază voluntară. Aceasta implică faptul că utilizatorii trebuie să poată consimți liber la utilizarea sistemului și la scopurile particulare pentru care acesta va fi utilizat. Atunci când serviciul furnizat se bazează pe date de localizare, trebuie oferite informații corespunzătoare utilizatorului (în conformitate, în special, cu articolul 9 din Directiva 2002/58/CE), care trebuie să fie în măsură să își retragă consimțământul. Mai clar, aceasta implică introducerea unui mod simplu de dezactivare a dispozitivului și/sau a caracteristicii, fără constrângeri tehnice sau financiare pentru utilizator (14), atunci când utilizatorul nu mai este de acord cu utilizarea sistemului și/sau a unei caracteristici date. Ar trebui introduse garanții suplimentare pentru a garanta faptul că utilizatorii nu sunt discriminați atunci când refuză utilizarea unui serviciu. |
| --- | --- |

18.

AEPD este favorabilă opțiunii potrivit căreia serviciile STI sunt furnizate pe o bază voluntară. Aceasta implică faptul că utilizatorii trebuie să poată consimți liber la utilizarea sistemului și la scopurile particulare pentru care acesta va fi utilizat. Atunci când serviciul furnizat se bazează pe date de localizare, trebuie oferite informații corespunzătoare utilizatorului (în conformitate, în special, cu articolul 9 din Directiva 2002/58/CE), care trebuie să fie în măsură să își retragă consimțământul. Mai clar, aceasta implică introducerea unui mod simplu de dezactivare a dispozitivului și/sau a caracteristicii, fără constrângeri tehnice sau financiare pentru utilizator (14), atunci când utilizatorul nu mai este de acord cu utilizarea sistemului și/sau a unei caracteristici date. Ar trebui introduse garanții suplimentare pentru a garanta faptul că utilizatorii nu sunt discriminați atunci când refuză utilizarea unui serviciu.

| 19. | În cazul în care anumite activități de prelucrare sunt obligatorii și altele sunt supuse consimțământului utilizatorului, trebuie asigurată transparența în legătură cu diferitele operațiuni efectuate de prelucrare a datelor, prin oferirea informațiilor corespunzătoare utilizatorilor în legătură cu natura obligatorie și/sau voluntară a fiecărei prelucrări în parte și cu sfera de cuprindere a acestei prelucrări. Mai mult, va fi esențială implementarea unor garanții de securitate corespunzătoare pentru ca nicio dată să nu fie culeasă și prelucrată în afara sferei de cuprindere stabilite prin lege și/sau convenite pe o bază voluntară. |
| --- | --- |

19.

În cazul în care anumite activități de prelucrare sunt obligatorii și altele sunt supuse consimțământului utilizatorului, trebuie asigurată transparența în legătură cu diferitele operațiuni efectuate de prelucrare a datelor, prin oferirea informațiilor corespunzătoare utilizatorilor în legătură cu natura obligatorie și/sau voluntară a fiecărei prelucrări în parte și cu sfera de cuprindere a acestei prelucrări. Mai mult, va fi esențială implementarea unor garanții de securitate corespunzătoare pentru ca nicio dată să nu fie culeasă și prelucrată în afara sferei de cuprindere stabilite prin lege și/sau convenite pe o bază voluntară.

| 20. | Din perspectiva efectului transnațional al serviciilor STI, AEPD recomandă de asemenea elaborarea unor contracte paneuropene standard pentru a garanta că serviciile furnizate prin STI oferă aceleași garanții de protecție a datelor în toată Europa și, în special, că informațiile oferite utilizatorilor sunt suficient de clare în legătură cu caracteristicile specifice utilizate, cu impactul utilizării tehnologiilor specifice asupra protecției datelor acestora, și în legătură cu modul în care își pot exercita drepturile. Atunci când sunt adăugate noi caracteristici, ar trebui ca furnizorii de servicii să ia măsuri suplimentare pentru a oferi informații clare și specifice utilizatorilor în legătură cu aceste caracteristici suplimentare și pentru a obține în mod corespunzător consimțământul lor pentru utilizarea noilor caracteristici. |
| --- | --- |

20.

Din perspectiva efectului transnațional al serviciilor STI, AEPD recomandă de asemenea elaborarea unor contracte paneuropene standard pentru a garanta că serviciile furnizate prin STI oferă aceleași garanții de protecție a datelor în toată Europa și, în special, că informațiile oferite utilizatorilor sunt suficient de clare în legătură cu caracteristicile specifice utilizate, cu impactul utilizării tehnologiilor specifice asupra protecției datelor acestora, și în legătură cu modul în care își pot exercita drepturile. Atunci când sunt adăugate noi caracteristici, ar trebui ca furnizorii de servicii să ia măsuri suplimentare pentru a oferi informații clare și specifice utilizatorilor în legătură cu aceste caracteristici suplimentare și pentru a obține în mod corespunzător consimțământul lor pentru utilizarea noilor caracteristici.

II.2.   Scopurile și modalitățile prelucrării datelor trebuie definite mai în detaliu

| 21. | AEPD observă că propunerea nu definește cu precizie serviciile și scopurile specifice pentru care aplicațiile STI ar putea fi utilizate, care rămân astfel deschise. Aceasta lasă loc pentru flexibilitate în practică, dar înseamnă că acele chestiuni nesoluționate privind confidențialitatea și protecția datelor – identificate de Comisie ca fiind unul din principalele obstacole pentru promovarea STI (a se vedea punctul 10) – pot rămâne nesoluționate și ar putea dăuna punerii în aplicare echilibrate a măsurilor propuse. |
| --- | --- |

21.

AEPD observă că propunerea nu definește cu precizie serviciile și scopurile specifice pentru care aplicațiile STI ar putea fi utilizate, care rămân astfel deschise. Aceasta lasă loc pentru flexibilitate în practică, dar înseamnă că acele chestiuni nesoluționate privind confidențialitatea și protecția datelor – identificate de Comisie ca fiind unul din principalele obstacole pentru promovarea STI (a se vedea punctul 10) – pot rămâne nesoluționate și ar putea dăuna punerii în aplicare echilibrate a măsurilor propuse.

| 22. | AEPD subliniază faptul că este deosebit de important ca operațiunile de prelucrare efectuate pentru furnizarea unor servicii STI specifice să nu fie efectuate doar în conformitate cu temeiul juridic adecvat, ci și pentru scopuri specificate, explicite și legitime și ca prelucrarea preconizată să fie proporțională și necesară pentru aceste scopuri (articolul 6 din Directiva 95/46/CE). Prin urmare, ar trebui analizată posibila necesitate a unor acte juridice suplimentare la nivelul UE cu privire la utilizările specifice ale STI în scopul garantării unui temei juridic armonizat și adecvat pentru activitățile de prelucrare care urmează să fie desfășurate și în scopul evitării discrepanțelor în implementarea serviciilor STI între statele membre. |
| --- | --- |

22.

AEPD subliniază faptul că este deosebit de important ca operațiunile de prelucrare efectuate pentru furnizarea unor servicii STI specifice să nu fie efectuate doar în conformitate cu temeiul juridic adecvat, ci și pentru scopuri specificate, explicite și legitime și ca prelucrarea preconizată să fie proporțională și necesară pentru aceste scopuri (articolul 6 din Directiva 95/46/CE). Prin urmare, ar trebui analizată posibila necesitate a unor acte juridice suplimentare la nivelul UE cu privire la utilizările specifice ale STI în scopul garantării unui temei juridic armonizat și adecvat pentru activitățile de prelucrare care urmează să fie desfășurate și în scopul evitării discrepanțelor în implementarea serviciilor STI între statele membre.

| 23. | Potrivit cadrului propus, nu s-au hotărât încă modalitățile prelucrării datelor și ale schimburilor de date pentru utilizarea STI. Numeroși parametri tehnici, a căror alegere va avea diferite implicații asupra confidențialității și protecției datelor, vor fi hotărâți abia ulterior, prin procedura comitetului. Ținând seama de protecția specifică acordată confidențialității și de protecția datelor ca drepturi fundamentale apărate de articolul 8 din Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale și de articolele 7 și 8 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, se poate pune întrebarea dacă și în ce măsură definirea operațiunilor de prelucrare a datelor ar trebui decisă prin procedura comitetului. |
| --- | --- |

23.

Potrivit cadrului propus, nu s-au hotărât încă modalitățile prelucrării datelor și ale schimburilor de date pentru utilizarea STI. Numeroși parametri tehnici, a căror alegere va avea diferite implicații asupra confidențialității și protecției datelor, vor fi hotărâți abia ulterior, prin procedura comitetului. Ținând seama de protecția specifică acordată confidențialității și de protecția datelor ca drepturi fundamentale apărate de articolul 8 din Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale și de articolele 7 și 8 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, se poate pune întrebarea dacă și în ce măsură definirea operațiunilor de prelucrare a datelor ar trebui decisă prin procedura comitetului.

| 24. | Într-o societate democratică, deciziile privind principiile și modalitățile esențiale care au impact asupra drepturilor fundamentale ar trebui luate în cadrul unei proceduri legislative complete, care include controalele corespunzătoare. În cazul de față, aceasta înseamnă că deciziile care au un impact major asupra confidențialității și protecției datelor persoanelor fizice, precum scopurile și modalitățile activităților de prelucrare a datelor cu caracter obligatoriu și definirea modalităților de implementare a STI în noi domenii, ar trebui adoptate de Parlamentul European și de Consiliu, și nu prin procedura comitetului. |
| --- | --- |

24.

Într-o societate democratică, deciziile privind principiile și modalitățile esențiale care au impact asupra drepturilor fundamentale ar trebui luate în cadrul unei proceduri legislative complete, care include controalele corespunzătoare. În cazul de față, aceasta înseamnă că deciziile care au un impact major asupra confidențialității și protecției datelor persoanelor fizice, precum scopurile și modalitățile activităților de prelucrare a datelor cu caracter obligatoriu și definirea modalităților de implementare a STI în noi domenii, ar trebui adoptate de Parlamentul European și de Consiliu, și nu prin procedura comitetului.

| 25. | Din această perspectivă, AEPD recomandă ferm ca Grupul de lucru „Articolul 29” și AEPD să fie implicate, atunci când acest lucru este relevant, în activitatea comitetului creat în temeiul articolului 8 din propunere și în acțiunile viitoare întreprinse în legătură cu implementarea STI, prin consultarea cu suficient timp înainte de elaborarea măsurilor relevante. |
| --- | --- |

25.

Din această perspectivă, AEPD recomandă ferm ca Grupul de lucru „Articolul 29” și AEPD să fie implicate, atunci când acest lucru este relevant, în activitatea comitetului creat în temeiul articolului 8 din propunere și în acțiunile viitoare întreprinse în legătură cu implementarea STI, prin consultarea cu suficient timp înainte de elaborarea măsurilor relevante.

| 26. | Mai mult, AEPD ia notă de amendamentele adoptate de Parlamentul European în legătură cu articolul 6 din propunere. AEPD constată în primul rând că amendamentul privind încurajarea, după caz, a utilizării datelor anonime, deși binevenit în principiu, nu va rezolva toate îngrijorările legate de protecția datelor, dat fiind faptul că numeroase date colectate și schimbate prin STI pot fi considerate date cu caracter personal. Pentru ca prelucrarea datelor cu caracter personal să se facă pe o bază anonimă, trebuie să nu existe nicio posibilitate pentru nimeni și în nicio etapă a prelucrării – ținând seama de toate mijloacele care ar putea fi folosite în mod rezonabil fie de către operator, fie de către orice altă persoană – de a asocia datele cu date privind o persoană identificată, altfel aceste date constituie date cu caracter personal în sensul articolului 2 litera (a) din Directiva 95/46/CE (15). Mai mult, pe baza amendamentelor propuse de Parlamentul European, AEPD recomandă modificarea articolului 6 din propunere după cum urmează:






  — | evaluarea necesității prelucrării datelor cu caracter personal prin STI ar trebui să aibă în vedere scopurile legitime și specifice pentru care datele sunt prelucrate (în conformitate cu articolele 6 și 7 din Directiva 95/46/CE). Funcționarea aplicației STI (16) nu poate reprezenta în sine un scop legitim care să justifice prelucrarea datelor, dat fiind faptul că aplicația este doar un mijloc de colectare și schimb de date, a căror utilizare trebuie în mod necesar orientată către scopuri specifice; |
| --- | --- | --- |

26.

Mai mult, AEPD ia notă de amendamentele adoptate de Parlamentul European în legătură cu articolul 6 din propunere. AEPD constată în primul rând că amendamentul privind încurajarea, după caz, a utilizării datelor anonime, deși binevenit în principiu, nu va rezolva toate îngrijorările legate de protecția datelor, dat fiind faptul că numeroase date colectate și schimbate prin STI pot fi considerate date cu caracter personal. Pentru ca prelucrarea datelor cu caracter personal să se facă pe o bază anonimă, trebuie să nu existe nicio posibilitate pentru nimeni și în nicio etapă a prelucrării – ținând seama de toate mijloacele care ar putea fi folosite în mod rezonabil fie de către operator, fie de către orice altă persoană – de a asocia datele cu date privind o persoană identificată, altfel aceste date constituie date cu caracter personal în sensul articolului 2 litera (a) din Directiva 95/46/CE (15). Mai mult, pe baza amendamentelor propuse de Parlamentul European, AEPD recomandă modificarea articolului 6 din propunere după cum urmează:

—

evaluarea necesității prelucrării datelor cu caracter personal prin STI ar trebui să aibă în vedere scopurile legitime și specifice pentru care datele sunt prelucrate (în conformitate cu articolele 6 și 7 din Directiva 95/46/CE). Funcționarea aplicației STI (16) nu poate reprezenta în sine un scop legitim care să justifice prelucrarea datelor, dat fiind faptul că aplicația este doar un mijloc de colectare și schimb de date, a căror utilizare trebuie în mod necesar orientată către scopuri specifice;

| — | amendamentul (17) referitor la interzicerea utilizării datelor și evidențelor STI „în alte scopuri decât cele menționate în prezenta directivă” nu oferă garanții suficiente, în special dat fiind faptul că scopurile specifice și serviciile pentru care STI vor fi utilizate nu sunt stabilite clar și exhaustiv în directivă. Având în vedere că se vor desfășura numeroase activități de prelucrare a datelor prin STI în scopuri cât se poate de variate, ar trebui garantat faptul că datele colectate în timpul prelucrării pentru un scop dat nu sunt utilizate în alte scopuri care sunt incompatibile, astfel cum prevede articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Directiva 95/46/CE. În consecință, AEPD recomandă ca articolul 6 alineatul (2) să fie modificat în continuare pentru a se asigura că datele și evidențele STI nu sunt utilizate „în alte scopuri decât cele pentru care au fost colectate și într-un mod incompatibil cu aceste scopuri.” |
| --- | --- |

—

amendamentul (17) referitor la interzicerea utilizării datelor și evidențelor STI „în alte scopuri decât cele menționate în prezenta directivă” nu oferă garanții suficiente, în special dat fiind faptul că scopurile specifice și serviciile pentru care STI vor fi utilizate nu sunt stabilite clar și exhaustiv în directivă. Având în vedere că se vor desfășura numeroase activități de prelucrare a datelor prin STI în scopuri cât se poate de variate, ar trebui garantat faptul că datele colectate în timpul prelucrării pentru un scop dat nu sunt utilizate în alte scopuri care sunt incompatibile, astfel cum prevede articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Directiva 95/46/CE. În consecință, AEPD recomandă ca articolul 6 alineatul (2) să fie modificat în continuare pentru a se asigura că datele și evidențele STI nu sunt utilizate „în alte scopuri decât cele pentru care au fost colectate și într-un mod incompatibil cu aceste scopuri.”

III.   PROTECȚIA DATELOR ÎN CADRUL SISTEMELOR DE TRANSPORT INTELIGENTE

| 27. | Este fundamental ca rolurile diferiților factori implicați în STI să fie clarificate pentru a identifica cine răspunde de garantarea funcționării corespunzătoare a sistemelor din perspectiva protecției datelor. Prin urmare, ar trebui clarificat mai în detaliu cine răspunde de implementarea aplicațiilor și sistemelor al căror proiect va fi stabilit prin procedura comitetului, precum și cine răspunde, din rândul factorilor implicați, pentru conformitatea prelucrării datelor cu legislația privind protecția datelor (și anume operatorii de date). AEPD va evidenția în continuare unele dintre îngrijorările legate de confidențialitate și de protecția datelor, care ar trebui abordate în cadrul procedurii comitetului și de către operatorii de date atunci când proiectează arhitectura aplicațiilor și sistemelor. De asemenea, Autoritatea va sublinia unele dintre chestiunile legate de protecția datelor care trebuie abordate de legiuitor și de operatorii de date cu privire la furnizarea serviciilor STI. |
| --- | --- |

27.

Este fundamental ca rolurile diferiților factori implicați în STI să fie clarificate pentru a identifica cine răspunde de garantarea funcționării corespunzătoare a sistemelor din perspectiva protecției datelor. Prin urmare, ar trebui clarificat mai în detaliu cine răspunde de implementarea aplicațiilor și sistemelor al căror proiect va fi stabilit prin procedura comitetului, precum și cine răspunde, din rândul factorilor implicați, pentru conformitatea prelucrării datelor cu legislația privind protecția datelor (și anume operatorii de date). AEPD va evidenția în continuare unele dintre îngrijorările legate de confidențialitate și de protecția datelor, care ar trebui abordate în cadrul procedurii comitetului și de către operatorii de date atunci când proiectează arhitectura aplicațiilor și sistemelor. De asemenea, Autoritatea va sublinia unele dintre chestiunile legate de protecția datelor care trebuie abordate de legiuitor și de operatorii de date cu privire la furnizarea serviciilor STI.

III.1.   „Confidențialitatea încă din stadiul de proiect”

| 28. | Aplicarea corectă a principiilor protecției datelor stabilite în Directiva 95/46/CE este o condiție de bază a succesului implementării STI în Comunitate. Aceste principii au implicații asupra proiectării arhitecturii sistemelor și aplicațiilor. AEPD recomandă adoptarea abordării „confidențialitate încă din stadiul de proiect” într-o etapă timpurie a proiectării STI, pentru a defini arhitectura, operarea și managementul aplicațiilor și sistemelor. Această abordare este subliniată în mod deosebit în Directiva 1999/5/CE (18) în ceea ce privește proiectarea echipamentelor hertziene și echipamentelor terminale de telecomunicații. |
| --- | --- |

28.

Aplicarea corectă a principiilor protecției datelor stabilite în Directiva 95/46/CE este o condiție de bază a succesului implementării STI în Comunitate. Aceste principii au implicații asupra proiectării arhitecturii sistemelor și aplicațiilor. AEPD recomandă adoptarea abordării „confidențialitate încă din stadiul de proiect” într-o etapă timpurie a proiectării STI, pentru a defini arhitectura, operarea și managementul aplicațiilor și sistemelor. Această abordare este subliniată în mod deosebit în Directiva 1999/5/CE (18) în ceea ce privește proiectarea echipamentelor hertziene și echipamentelor terminale de telecomunicații.

| 29. | Proiectarea aplicațiilor și sistemelor STI se va face în mai multe etape, de către diferiți factori, care ar trebui să țină cu toții seama de confidențialitate și de protecția datelor. Comisia și Comitetul STI vor avea responsabilitatea inițială specifică de a defini, prin procedura comitetului, măsurile, inițiativele de standardizare, procedurile și cele mai bune practici care ar trebui să promoveze „confidențialitatea încă din stadiul de proiect”. |
| --- | --- |

29.

Proiectarea aplicațiilor și sistemelor STI se va face în mai multe etape, de către diferiți factori, care ar trebui să țină cu toții seama de confidențialitate și de protecția datelor. Comisia și Comitetul STI vor avea responsabilitatea inițială specifică de a defini, prin procedura comitetului, măsurile, inițiativele de standardizare, procedurile și cele mai bune practici care ar trebui să promoveze „confidențialitatea încă din stadiul de proiect”.

| 30. | „Confidențialitatea încă din stadiul de proiect” ar trebui încurajată la toate nivelurilor proceselor și în toate formele acestora:






  — | la nivel organizațional, confidențialitatea ar trebui avută în vedere în definirea procedurilor necesare pentru schimbul de date între toate punctele de schimb relevante – acest lucru poate avea un impact direct asupra tipului de schimb și asupra tipului de date care fac obiectul schimbului – cerințele privind securitatea și confidențialitatea ar trebui încorporate în standarde, în cele mai bune practici, în specificațiile tehnice și în sisteme; |
| --- | --- | --- |

30.

„Confidențialitatea încă din stadiul de proiect” ar trebui încurajată la toate nivelurilor proceselor și în toate formele acestora:

—

la nivel organizațional, confidențialitatea ar trebui avută în vedere în definirea procedurilor necesare pentru schimbul de date între toate punctele de schimb relevante – acest lucru poate avea un impact direct asupra tipului de schimb și asupra tipului de date care fac obiectul schimbului – cerințele privind securitatea și confidențialitatea ar trebui încorporate în standarde, în cele mai bune practici, în specificațiile tehnice și în sisteme;

| — | cerințele privind securitatea și confidențialitatea ar trebui încorporate în standarde, în cele mai bune practici, în specificațiile tehnice și în sisteme; |
| --- | --- |

—

cerințele privind securitatea și confidențialitatea ar trebui încorporate în standarde, în cele mai bune practici, în specificațiile tehnice și în sisteme;

| — | la nivel tehnic, AEPD recomandă elaborarea, de exemplu prin procedura comitetului, a celor mai bune tehnici disponibile (19) (BAT) privind confidențialitatea, protecția datelor și securitatea în sectoare specifice și/sau pentru anumite scopuri, în care diferiții parametri de securitate care trebuie puși în aplicare de-a lungul ciclului de viață al sistemului ar fi definiți pentru a garanta conformitatea cu cadrul de reglementare al UE. |
| --- | --- |

—

la nivel tehnic, AEPD recomandă elaborarea, de exemplu prin procedura comitetului, a celor mai bune tehnici disponibile (19) (BAT) privind confidențialitatea, protecția datelor și securitatea în sectoare specifice și/sau pentru anumite scopuri, în care diferiții parametri de securitate care trebuie puși în aplicare de-a lungul ciclului de viață al sistemului ar fi definiți pentru a garanta conformitatea cu cadrul de reglementare al UE.

| 31. | AEPD atrage atenția asupra unora dintre aspectele care trebuie abordate în mod special în elaborarea aplicațiilor și arhitecturii sistemelor indicate mai jos. Acestea sunt legate de datele colectate, de interoperabilitatea sistemelor și de securitatea datelor. |
| --- | --- |

31.

AEPD atrage atenția asupra unora dintre aspectele care trebuie abordate în mod special în elaborarea aplicațiilor și arhitecturii sistemelor indicate mai jos. Acestea sunt legate de datele colectate, de interoperabilitatea sistemelor și de securitatea datelor.

III.1.(a)   Minimizarea datelor și anonimitatea

| 32. | În conformitate cu articolul 6 alineatul (1) litera (c) din Directiva 95/46/CE, numai datele cu caracter personal care sunt necesare și pertinente în ceea ce privește anumite scopuri pot fi colectate și prelucrate. |
| --- | --- |

32.

În conformitate cu articolul 6 alineatul (1) litera (c) din Directiva 95/46/CE, numai datele cu caracter personal care sunt necesare și pertinente în ceea ce privește anumite scopuri pot fi colectate și prelucrate.

| 33. | AEPD subliniază importanța realizării unei clasificări adecvate a informațiilor și datelor care urmează să fie prelucrate prin STI înainte de proiectarea aplicațiilor și sistemelor, pentru a evita o colectare masivă și inadecvată a datelor cu caracter personal. În acest sens, trebuie să fie avute în vedere:






  — | sursa datelor (dacă provin de la o sursă publică, un furnizor de telecomunicații, un furnizor de servicii STI, alți operatori, un vehicul, un utilizator de vehicul sau alte persoane vizate); |
| --- | --- | --- |

33.

AEPD subliniază importanța realizării unei clasificări adecvate a informațiilor și datelor care urmează să fie prelucrate prin STI înainte de proiectarea aplicațiilor și sistemelor, pentru a evita o colectare masivă și inadecvată a datelor cu caracter personal. În acest sens, trebuie să fie avute în vedere:

—

sursa datelor (dacă provin de la o sursă publică, un furnizor de telecomunicații, un furnizor de servicii STI, alți operatori, un vehicul, un utilizator de vehicul sau alte persoane vizate);

| — | natura datelor (de exemplu, informații agregate, date anonime, date cu caracter personal, date sensibile); |
| --- | --- |

—

natura datelor (de exemplu, informații agregate, date anonime, date cu caracter personal, date sensibile);

| — | scopul/scopurile în care se intenționează să fie utilizate datele și |
| --- | --- |

—

scopul/scopurile în care se intenționează să fie utilizate datele și

| — | în ceea ce privește sistemele de cooperare, ar trebui să se clarifice care date sunt inserate/extrase de la vehicul, schimbate cu alt vehicul și/sau infrastructură sau între infrastructuri, și în ce scopuri. |
| --- | --- |

—

în ceea ce privește sistemele de cooperare, ar trebui să se clarifice care date sunt inserate/extrase de la vehicul, schimbate cu alt vehicul și/sau infrastructură sau între infrastructuri, și în ce scopuri.

| 34. | Caracteristicile unice ar trebui să fie analizate cu atenție în conformitate cu scopurile urmărite pentru a evalua necesitatea colectării de date cu caracter personal. AEPD subliniază importanța atingerii echilibrului adecvat între drepturile fundamentale ale persoanelor vizate și interesele diverșilor actori implicați, ceea ce înseamnă că sunt prelucrate cât mai puține posibil date cu caracter personal. În cea mai mare măsură, arhitectura aplicațiilor și sistemelor ar trebui proiectată astfel încât să fie colectate numai datele cu caracter personal care sunt strict necesare pentru îndeplinirea obiectivelor care trebuie atinse. |
| --- | --- |

34.

Caracteristicile unice ar trebui să fie analizate cu atenție în conformitate cu scopurile urmărite pentru a evalua necesitatea colectării de date cu caracter personal. AEPD subliniază importanța atingerii echilibrului adecvat între drepturile fundamentale ale persoanelor vizate și interesele diverșilor actori implicați, ceea ce înseamnă că sunt prelucrate cât mai puține posibil date cu caracter personal. În cea mai mare măsură, arhitectura aplicațiilor și sistemelor ar trebui proiectată astfel încât să fie colectate numai datele cu caracter personal care sunt strict necesare pentru îndeplinirea obiectivelor care trebuie atinse.

| 35. | În cazul în care datele cu caracter personal nu sunt necesare sau sunt necesare numai într-o fază inițială a prelucrării, acestea nu ar trebui colectate sau ar trebui făcute anonime cât mai repede posibil. Astfel, este deosebit de important nu numai să fie evaluată necesitatea colectării datelor, ci și necesitatea păstrării acestora în diferite sisteme. Termene-limită specifice pentru stocarea datelor cu caracter personal ar trebui definite pentru toți actorii lanțului de servicii, care ar trebui diferențiate în funcție de tipul de date și scopul pentru care au fost culese acestea (20). În consecință, atunci când păstrarea datelor cu caracter personal nu mai este necesară pentru scopurile pentru care acestea au fost culese sau prelucrate ulterior, acestea ar trebui făcute anonime, adică ar trebui să înceteze să fie legate de o persoană identificată sau identificabilă. |
| --- | --- |

35.

În cazul în care datele cu caracter personal nu sunt necesare sau sunt necesare numai într-o fază inițială a prelucrării, acestea nu ar trebui colectate sau ar trebui făcute anonime cât mai repede posibil. Astfel, este deosebit de important nu numai să fie evaluată necesitatea colectării datelor, ci și necesitatea păstrării acestora în diferite sisteme. Termene-limită specifice pentru stocarea datelor cu caracter personal ar trebui definite pentru toți actorii lanțului de servicii, care ar trebui diferențiate în funcție de tipul de date și scopul pentru care au fost culese acestea (20). În consecință, atunci când păstrarea datelor cu caracter personal nu mai este necesară pentru scopurile pentru care acestea au fost culese sau prelucrate ulterior, acestea ar trebui făcute anonime, adică ar trebui să înceteze să fie legate de o persoană identificată sau identificabilă.

| 36. | Proiectarea arhitecturii sistemelor și procedurile pentru schimbul de date ar trebui să vină în sprijinul prelucrării a cât mai puține date cu caracter personal posibil. În acest sens, ar trebui să se țină seama de toate etapele prelucrării și toți factorii care intervin în etapele furnizării de servicii STI. În timp ce unele date pot fi schimbate și prelucrate pe o bază anonimă, alte date, chiar și atunci când schimbul are loc pe bază neidentificată, pot fi asociate cu date privind o persoană identificată și, prin urmare, constituie date cu caracter personal în sensul articolului 2 litera (a) din Directiva 95/46/CE (21). Date fiind scopurile pentru care STI vor fi utilizate, pare a fi dificil să se garanteze că o cantitate mare de date culese prin STI vor fi prelucrate pe bază anonimă, deoarece identitatea persoanei va fi necesară la un moment dat pentru scopuri specifice, de exemplu pentru facturare. În consecință, ar fi necesară cel puțin luarea de măsuri speciale – tehnice, de organizare și legale – pentru asigurarea anonimității în anumite domenii. |
| --- | --- |

36.

Proiectarea arhitecturii sistemelor și procedurile pentru schimbul de date ar trebui să vină în sprijinul prelucrării a cât mai puține date cu caracter personal posibil. În acest sens, ar trebui să se țină seama de toate etapele prelucrării și toți factorii care intervin în etapele furnizării de servicii STI. În timp ce unele date pot fi schimbate și prelucrate pe o bază anonimă, alte date, chiar și atunci când schimbul are loc pe bază neidentificată, pot fi asociate cu date privind o persoană identificată și, prin urmare, constituie date cu caracter personal în sensul articolului 2 litera (a) din Directiva 95/46/CE (21). Date fiind scopurile pentru care STI vor fi utilizate, pare a fi dificil să se garanteze că o cantitate mare de date culese prin STI vor fi prelucrate pe bază anonimă, deoarece identitatea persoanei va fi necesară la un moment dat pentru scopuri specifice, de exemplu pentru facturare. În consecință, ar fi necesară cel puțin luarea de măsuri speciale – tehnice, de organizare și legale – pentru asigurarea anonimității în anumite domenii.

III.1.(b)   Interoperability, data quality and purpose limitation

| 37. | Interoperabilitatea aplicațiilor și sistemelor este un element-cheie pentru implementarea cu succes a STI. Va avea loc o activitate de armonizare prin care vor fi definite specificațiile tehnice ale interfețelor care urmează să fie integrate, pentru a le permite să fie interoperaționale cu alte aplicații care intră în componența altor moduri și/sau sisteme de transport. În timp ce interoperabilitatea va sprijini facilitarea furnizării unei varietăți de servicii și va contribui la asigurarea continuității acestora pe Europa, aceasta ridică anumite riscuri din punct de vedere al protecției datelor, cum ar fi riscurile de utilizare incorectă sau abuzivă a datelor. Orice interconectare a bazelor de date ar trebui să aibă loc cu respectarea principiilor (22) protecției datelor și a garanțiilor practice privind securitatea [a se vedea, de asemenea, secțiunea III.1.(c)]. |
| --- | --- |

37.

Interoperabilitatea aplicațiilor și sistemelor este un element-cheie pentru implementarea cu succes a STI. Va avea loc o activitate de armonizare prin care vor fi definite specificațiile tehnice ale interfețelor care urmează să fie integrate, pentru a le permite să fie interoperaționale cu alte aplicații care intră în componența altor moduri și/sau sisteme de transport. În timp ce interoperabilitatea va sprijini facilitarea furnizării unei varietăți de servicii și va contribui la asigurarea continuității acestora pe Europa, aceasta ridică anumite riscuri din punct de vedere al protecției datelor, cum ar fi riscurile de utilizare incorectă sau abuzivă a datelor. Orice interconectare a bazelor de date ar trebui să aibă loc cu respectarea principiilor (22) protecției datelor și a garanțiilor practice privind securitatea [a se vedea, de asemenea, secțiunea III.1.(c)].

| 38. | Principiul calității datelor enunțat la articolul 6 litera (d) din Directiva 95/46/CE este fundamental în special în contextul interoperabilității aplicațiilor și sistemelor. Specificațiile tehnice care urmează să fie definite pentru proiectarea interfețelor ar trebui să asigure acuratețea datelor care urmează să fie obținute ca rezultat al interconectării aplicațiilor și sistemelor. |
| --- | --- |

38.

Principiul calității datelor enunțat la articolul 6 litera (d) din Directiva 95/46/CE este fundamental în special în contextul interoperabilității aplicațiilor și sistemelor. Specificațiile tehnice care urmează să fie definite pentru proiectarea interfețelor ar trebui să asigure acuratețea datelor care urmează să fie obținute ca rezultat al interconectării aplicațiilor și sistemelor.

| 39. | Având în vedere că interoperabilitatea sistemelor va facilita interconectarea bazelor de date și asocierea datelor în alte scopuri, AEPD subliniază că orice interconectare ar trebui făcută acordând o atenție specială principiului limitării scopului, stabilit la articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Directiva 95/46/CE. Este deosebit de important ca proiectarea arhitecturii sistemelor STI să prevină orice utilizare ulterioară a datelor în alte scopuri decât cele pentru care datele au fost culese. Măsuri adecvate de protejare a securității trebuie încorporate în sistem pentru a preveni utilizarea abuzivă, accesul sau divulgarea neautorizate, precum și efectele colaterale ale dispozitivelor. De exemplu, ar trebui implementate suficiente măsuri de protecție astfel încât dispozitivele nomade să nu fie accesate de părți terțe neautorizate și să nu fie utilizate pentru identificarea și urmărirea persoanelor dincolo de scopurile sistemului. |
| --- | --- |

39.

Având în vedere că interoperabilitatea sistemelor va facilita interconectarea bazelor de date și asocierea datelor în alte scopuri, AEPD subliniază că orice interconectare ar trebui făcută acordând o atenție specială principiului limitării scopului, stabilit la articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Directiva 95/46/CE. Este deosebit de important ca proiectarea arhitecturii sistemelor STI să prevină orice utilizare ulterioară a datelor în alte scopuri decât cele pentru care datele au fost culese. Măsuri adecvate de protejare a securității trebuie încorporate în sistem pentru a preveni utilizarea abuzivă, accesul sau divulgarea neautorizate, precum și efectele colaterale ale dispozitivelor. De exemplu, ar trebui implementate suficiente măsuri de protecție astfel încât dispozitivele nomade să nu fie accesate de părți terțe neautorizate și să nu fie utilizate pentru identificarea și urmărirea persoanelor dincolo de scopurile sistemului.

| 40. | În ceea ce privește legalitatea interconectării înseși, aceasta va trebui evaluată pentru fiecare caz în parte, ținând seama de natura datelor care sunt puse la dispoziție și schimbate prin sisteme și de scopurile pentru care s-a intenționat inițial ca acestea să fie utilizate. |
| --- | --- |

40.

În ceea ce privește legalitatea interconectării înseși, aceasta va trebui evaluată pentru fiecare caz în parte, ținând seama de natura datelor care sunt puse la dispoziție și schimbate prin sisteme și de scopurile pentru care s-a intenționat inițial ca acestea să fie utilizate.

III.1.(c)   Securitatea datelor

| 41. | Securitatea datelor cu caracter personal este un element-cheie al implementării STI. AEPD salută faptul că securitatea este menționată în mod explicit în planul de acțiune și în propunerea de directivă. Securitatea ar trebui avută în vedere nu numai pe parcursul funcționării dispozitivului STI (în sistemele instalate la bordul vehiculelor și în protocolul de comunicare în transporturi), ci și dincolo de funcționarea dispozitivului – în bazele de date în care datele sunt prelucrate și/sau stocate. Ar trebui definite cerințe tehnice, administrative și organizaționale adecvate pentru toate etapele prelucrării, care să asigure un nivel adecvat de securitate în conformitate cu articolele 16 și 17 din Directiva 95/46/CE (precum și cu articolele 4 și 5 din Directiva 2002/58/CE, atunci când este relevant). |
| --- | --- |

41.

Securitatea datelor cu caracter personal este un element-cheie al implementării STI. AEPD salută faptul că securitatea este menționată în mod explicit în planul de acțiune și în propunerea de directivă. Securitatea ar trebui avută în vedere nu numai pe parcursul funcționării dispozitivului STI (în sistemele instalate la bordul vehiculelor și în protocolul de comunicare în transporturi), ci și dincolo de funcționarea dispozitivului – în bazele de date în care datele sunt prelucrate și/sau stocate. Ar trebui definite cerințe tehnice, administrative și organizaționale adecvate pentru toate etapele prelucrării, care să asigure un nivel adecvat de securitate în conformitate cu articolele 16 și 17 din Directiva 95/46/CE (precum și cu articolele 4 și 5 din Directiva 2002/58/CE, atunci când este relevant).

| 42. | Definirea de măsuri de securitate adecvate ar trebui să aibă loc numai după evaluarea atentă a scopurilor specifice pentru care STI vor fi utilizate și a modalităților în care a avut loc prelucrarea. În acest sens, AEDP recomandă ca evaluările de impact ale confidențialității și protecției datelor să se desfășoare în legătură cu sectoarele și/sau cu scopurile specifice ale utilizării (de exemplu pentru sisteme STI de securitate, pentru sisteme de management al mărfurilor etc.). Efectuarea de evaluări de impact privind confidențialitatea și protecția datelor și utilizarea BAT pentru confidențialitatea și protecția datelor vor contribui la definirea celor mai adecvate măsuri de securitate relevante pentru prelucrările specifice efectuate. |
| --- | --- |

42.

Definirea de măsuri de securitate adecvate ar trebui să aibă loc numai după evaluarea atentă a scopurilor specifice pentru care STI vor fi utilizate și a modalităților în care a avut loc prelucrarea. În acest sens, AEDP recomandă ca evaluările de impact ale confidențialității și protecției datelor să se desfășoare în legătură cu sectoarele și/sau cu scopurile specifice ale utilizării (de exemplu pentru sisteme STI de securitate, pentru sisteme de management al mărfurilor etc.). Efectuarea de evaluări de impact privind confidențialitatea și protecția datelor și utilizarea BAT pentru confidențialitatea și protecția datelor vor contribui la definirea celor mai adecvate măsuri de securitate relevante pentru prelucrările specifice efectuate.

III.2.   Considerații suplimentare legate de protecția datelor și de confidențialitate pentru furnizarea serviciilor STI

| 43. | Armonizarea în continuare a modalităților de implementare a serviciilor STI este necesară la nivelul UE pentru a preveni discrepanțele în implementarea serviciilor STI. În acest sens, AEDP ar dori să atragă atenția asupra celor două aspecte menționate în continuare, care vor necesita în mod special o examinare mai detaliată din punctul de vedere al confidențialității și protecției datelor:






  — | utilizarea instrumentelor de localizare pentru furnizarea de servicii publice și comerciale bazate pe localizare face necesară implementarea de garanții suplimentare. Într-un astfel de context, o atenție specială ar trebui acordată pentru a stabili dacă și când sunt utilizate servicii STI bazate pe localizare pentru scopuri private sau pentru scopuri profesionale și în ce mod sunt afectate de utilizarea unui astfel de sistem persoanele fizice care utilizează un vehicul în context profesional; |
| --- | --- | --- |

43.

Armonizarea în continuare a modalităților de implementare a serviciilor STI este necesară la nivelul UE pentru a preveni discrepanțele în implementarea serviciilor STI. În acest sens, AEDP ar dori să atragă atenția asupra celor două aspecte menționate în continuare, care vor necesita în mod special o examinare mai detaliată din punctul de vedere al confidențialității și protecției datelor:

—

utilizarea instrumentelor de localizare pentru furnizarea de servicii publice și comerciale bazate pe localizare face necesară implementarea de garanții suplimentare. Într-un astfel de context, o atenție specială ar trebui acordată pentru a stabili dacă și când sunt utilizate servicii STI bazate pe localizare pentru scopuri private sau pentru scopuri profesionale și în ce mod sunt afectate de utilizarea unui astfel de sistem persoanele fizice care utilizează un vehicul în context profesional;

| — | este deosebit de important ca, în sistemele integrate, rolurile și responsabilitățile diferitelor părți implicate în implementarea STI să fie clarificate. |
| --- | --- |

—

este deosebit de important ca, în sistemele integrate, rolurile și responsabilitățile diferitelor părți implicate în implementarea STI să fie clarificate.

III.2.(a)   Garanții pentru utilizarea instrumentelor de localizare pentru furnizarea de servicii STI bazate pe localizare

| 44. | Implementarea STI va sprijini dezvoltarea aplicațiilor „de localizare și de urmărire” a bunurilor și va permite implementarea serviciilor publice și comerciale bazate pe localizare. Astfel de servicii se vor baza pe utilizarea tehnologiilor, cum ar fi poziționarea prin satelit și etichetele RFID (23). Sistemele de navigație, de localizare și de urmărire se intenționează a fi utilizate pentru o varietate de scopuri, cum ar fi monitorizarea de la distanță, în trafic, a vehiculelor și a mărfurilor (de exemplu în cazul transportului de mărfuri periculoase sau de animale vii), facturarea vehiculelor pe baza unei diversități de parametri, inclusiv distanța parcursă sau anumite ore din zi (de exemplu tarifarea rutieră, sistemele de taxare rutieră electronică) și monitorizarea conducătorilor auto în vederea aplicării unor norme, cum ar fi verificarea duratei de conducere (prin tahografe digitale) și aplicarea de sancțiuni (prin identificarea electronică a vehiculelor). |
| --- | --- |

44.

Implementarea STI va sprijini dezvoltarea aplicațiilor „de localizare și de urmărire” a bunurilor și va permite implementarea serviciilor publice și comerciale bazate pe localizare. Astfel de servicii se vor baza pe utilizarea tehnologiilor, cum ar fi poziționarea prin satelit și etichetele RFID (23). Sistemele de navigație, de localizare și de urmărire se intenționează a fi utilizate pentru o varietate de scopuri, cum ar fi monitorizarea de la distanță, în trafic, a vehiculelor și a mărfurilor (de exemplu în cazul transportului de mărfuri periculoase sau de animale vii), facturarea vehiculelor pe baza unei diversități de parametri, inclusiv distanța parcursă sau anumite ore din zi (de exemplu tarifarea rutieră, sistemele de taxare rutieră electronică) și monitorizarea conducătorilor auto în vederea aplicării unor norme, cum ar fi verificarea duratei de conducere (prin tahografe digitale) și aplicarea de sancțiuni (prin identificarea electronică a vehiculelor).

| 45. | Utilizarea tehnologiilor de localizare este în mod special intruzivă din perspectiva confidențialității deoarece permite urmărirea șoferilor și colectarea de date extrem de variate privind obiceiurile de conducere ale acestora. Astfel cum s-a subliniat de către Grupul de lucru „Articolul 29” (24), prelucrarea datelor de localizare este o chestiune deosebit de sensibilă care implică aspectul-cheie al libertății de a circula în mod anonim și care face necesară implementarea de garanții specifice în vederea prevenirii supravegherii persoanelor fizice și utilizării abuzive a datelor. |
| --- | --- |

45.

Utilizarea tehnologiilor de localizare este în mod special intruzivă din perspectiva confidențialității deoarece permite urmărirea șoferilor și colectarea de date extrem de variate privind obiceiurile de conducere ale acestora. Astfel cum s-a subliniat de către Grupul de lucru „Articolul 29” (24), prelucrarea datelor de localizare este o chestiune deosebit de sensibilă care implică aspectul-cheie al libertății de a circula în mod anonim și care face necesară implementarea de garanții specifice în vederea prevenirii supravegherii persoanelor fizice și utilizării abuzive a datelor.

| 46. | AEPD subliniază că utilizarea instrumentelor de localizare trebuie să fie legală, adică să aibă la bază un temei juridic adecvat, să aibă scopuri explicite și legitime și să fie proporțională cu scopurile de îndeplinit. Legalitatea prelucrării datelor va depinde în mare măsură de modul în care și de scopurile pentru care instrumentele de localizare vor fi folosite. Astfel cum subliniază Grupul de lucru „Articolul 29” în avizul său privind eCall, „nu ar fi acceptabil, din punctul de vedere al protecției datelor, să existe astfel de dispozitive conectate în mod permanent și, în consecință, vehicule care să poată fi urmărite în permanență în vederea posibilei activări a dispozitivelor eCall” (25). Prin urmare, este important să se clarifice mai bine circumstanțele specifice în care un vehicul va fi urmărit și impactul asupra utilizatorului. În orice caz, utilizarea dispozitivelor de localizare ar trebui să fie justificată printr-o nevoie legitimă (de exemplu monitorizarea transportului de mărfuri) și limitată strict la ceea ce este necesar pentru respectivul scop. Astfel, este important să se definească în mod precis ce date de localizare se colectează, unde sunt stocate acestea și pentru ce durată sunt păstrate, cu cine și în ce scopuri sunt schimbate, precum și să fie luate toate măsurile necesare pentru a evita orice utilizare incorectă sau abuzivă a datelor. |
| --- | --- |

46.

AEPD subliniază că utilizarea instrumentelor de localizare trebuie să fie legală, adică să aibă la bază un temei juridic adecvat, să aibă scopuri explicite și legitime și să fie proporțională cu scopurile de îndeplinit. Legalitatea prelucrării datelor va depinde în mare măsură de modul în care și de scopurile pentru care instrumentele de localizare vor fi folosite. Astfel cum subliniază Grupul de lucru „Articolul 29” în avizul său privind eCall, „nu ar fi acceptabil, din punctul de vedere al protecției datelor, să existe astfel de dispozitive conectate în mod permanent și, în consecință, vehicule care să poată fi urmărite în permanență în vederea posibilei activări a dispozitivelor eCall” (25). Prin urmare, este important să se clarifice mai bine circumstanțele specifice în care un vehicul va fi urmărit și impactul asupra utilizatorului. În orice caz, utilizarea dispozitivelor de localizare ar trebui să fie justificată printr-o nevoie legitimă (de exemplu monitorizarea transportului de mărfuri) și limitată strict la ceea ce este necesar pentru respectivul scop. Astfel, este important să se definească în mod precis ce date de localizare se colectează, unde sunt stocate acestea și pentru ce durată sunt păstrate, cu cine și în ce scopuri sunt schimbate, precum și să fie luate toate măsurile necesare pentru a evita orice utilizare incorectă sau abuzivă a datelor.

| 47. | Mai mult, prelucrarea datelor de localizare privind utilizatori ai rețelelor de comunicații publice sau ai serviciilor de comunicații electronice accesibile publicului este strict reglementată prin articolul 9 al Directivei 2002/58/CE. Aceasta prevede în mod special faptul că prelucrarea datelor de localizare ar trebui efectuată pe bază de anonimat sau, în caz contrar, numai cu consimțământul explicit al utilizatorului. Aceasta înseamnă că, înainte de a conveni asupra utilizării unui instrument de localizare, trebuie să se pună la dispoziția utilizatorilor informațiile adecvate, inclusiv tipul de date de localizare prelucrate, scopurile și durata prelucrării și dacă datele vor fi transmise către o parte terță sau nu în vederea furnizării serviciului suplimentar. Trebuie să existe modalități simple, gratuite, pentru ca utilizatorii să poată refuza în mod temporar prelucrarea datelor de localizare pentru fiecare conectare la rețea sau pentru fiecare transmitere a unei comunicări. Prelucrarea datelor de localizare ar trebui să fie limitată strict la persoanele care acționează sub autoritatea furnizorului rețelei publice de comunicații sau al serviciului de comunicații accesibile publicului sau a unei părți terțe care furnizează serviciul suplimentar. |
| --- | --- |

47.

Mai mult, prelucrarea datelor de localizare privind utilizatori ai rețelelor de comunicații publice sau ai serviciilor de comunicații electronice accesibile publicului este strict reglementată prin articolul 9 al Directivei 2002/58/CE. Aceasta prevede în mod special faptul că prelucrarea datelor de localizare ar trebui efectuată pe bază de anonimat sau, în caz contrar, numai cu consimțământul explicit al utilizatorului. Aceasta înseamnă că, înainte de a conveni asupra utilizării unui instrument de localizare, trebuie să se pună la dispoziția utilizatorilor informațiile adecvate, inclusiv tipul de date de localizare prelucrate, scopurile și durata prelucrării și dacă datele vor fi transmise către o parte terță sau nu în vederea furnizării serviciului suplimentar. Trebuie să existe modalități simple, gratuite, pentru ca utilizatorii să poată refuza în mod temporar prelucrarea datelor de localizare pentru fiecare conectare la rețea sau pentru fiecare transmitere a unei comunicări. Prelucrarea datelor de localizare ar trebui să fie limitată strict la persoanele care acționează sub autoritatea furnizorului rețelei publice de comunicații sau al serviciului de comunicații accesibile publicului sau a unei părți terțe care furnizează serviciul suplimentar.

| 48. | Garanții suplimentare trebuie adoptate în cazul în care datele de localizare sunt colectate de la vehicule care sunt utilizate în cursul activității profesionale, pentru a preveni utilizarea tehnologiei de localizare pentru monitorizarea nelegitimă a angajaților. În orice caz, prelucrarea ar trebui limitată la datele de localizare colectate pe durata timpului de lucru – astfel angajații sunt în măsură să deconecteze funcția de localizare în afara orelor de lucru și/sau atunci când utilizează vehiculul în scopuri private. |
| --- | --- |

48.

Garanții suplimentare trebuie adoptate în cazul în care datele de localizare sunt colectate de la vehicule care sunt utilizate în cursul activității profesionale, pentru a preveni utilizarea tehnologiei de localizare pentru monitorizarea nelegitimă a angajaților. În orice caz, prelucrarea ar trebui limitată la datele de localizare colectate pe durata timpului de lucru – astfel angajații sunt în măsură să deconecteze funcția de localizare în afara orelor de lucru și/sau atunci când utilizează vehiculul în scopuri private.

| 49. | Există un risc ca părțile terțe (cum ar fi societățile de asigurări, angajatorii, autoritățile de aplicare a legii) să solicite accesul la datele colectate prin sistemele de navigație și urmărire, pentru scopuri legitime și specificate (cum ar fi urmărirea mărfurilor, taxarea rutieră electronică etc.) pentru a le utiliza în scopuri secundare, cum ar fi verificarea perioadelor de conducere și de repaus sau verificarea respectării regulilor de circulație și impunerea de sancțiuni. În principiu, accesul la date pentru scopuri secundare nu este permis dacă accesul servește unor scopuri care sunt incompatibile cu cele pentru care acestea au fost colectate. Accesul poate fi permis numai pe baza unei derogări de la acest principiu în cazul în care condițiile pentru un astfel de acces îndeplinesc cerințele stricte prevăzute la articolul 13 din Directiva 95/46/CE. În consecință, orice acces la datele de localizare al părților terțe ar trebui acordat numai în conformitate cu legislația și în mod transparent, pe baza normei legale care stabilește procedurile și modalitățile adecvate de acces la date pentru scopuri specifice și care prevede garanții adecvate pentru persoanele fizice în conformitate cu scopurile suplimentare pentru care datele acestora ar putea servi. |
| --- | --- |

49.

Există un risc ca părțile terțe (cum ar fi societățile de asigurări, angajatorii, autoritățile de aplicare a legii) să solicite accesul la datele colectate prin sistemele de navigație și urmărire, pentru scopuri legitime și specificate (cum ar fi urmărirea mărfurilor, taxarea rutieră electronică etc.) pentru a le utiliza în scopuri secundare, cum ar fi verificarea perioadelor de conducere și de repaus sau verificarea respectării regulilor de circulație și impunerea de sancțiuni. În principiu, accesul la date pentru scopuri secundare nu este permis dacă accesul servește unor scopuri care sunt incompatibile cu cele pentru care acestea au fost colectate. Accesul poate fi permis numai pe baza unei derogări de la acest principiu în cazul în care condițiile pentru un astfel de acces îndeplinesc cerințele stricte prevăzute la articolul 13 din Directiva 95/46/CE. În consecință, orice acces la datele de localizare al părților terțe ar trebui acordat numai în conformitate cu legislația și în mod transparent, pe baza normei legale care stabilește procedurile și modalitățile adecvate de acces la date pentru scopuri specifice și care prevede garanții adecvate pentru persoanele fizice în conformitate cu scopurile suplimentare pentru care datele acestora ar putea servi.

III.2.(b)   Rolurile și responsabilitățile factorilor STI

| 50. | Încă nu este clar cine va fi operatorul de date în ceea ce privește fiecare parte a prelucrării. În numeroase cazuri, furnizorii de servicii STI vor fi probabil operatorii de date, fie în mod exclusiv în ceea ce privește datele cu caracter personal prelucrate în scopul furnizării propriilor lor servicii STI, fie în comun, în cazurile în care prelucrarea este efectuată împreună cu alți operatori de date. Operatorii implicați în STI în diferite capacități ar trebui să aibă rolul și responsabilitățile, în calitate de operator de date sau de responsabil de prelucrarea datelor, specificate în mod clar în ceea ce privește fiecare parte a prelucrării (de exemplu operatorii de telecomunicații care furnizează servicii de comunicații, precum și servicii STI). |
| --- | --- |

50.

Încă nu este clar cine va fi operatorul de date în ceea ce privește fiecare parte a prelucrării. În numeroase cazuri, furnizorii de servicii STI vor fi probabil operatorii de date, fie în mod exclusiv în ceea ce privește datele cu caracter personal prelucrate în scopul furnizării propriilor lor servicii STI, fie în comun, în cazurile în care prelucrarea este efectuată împreună cu alți operatori de date. Operatorii implicați în STI în diferite capacități ar trebui să aibă rolul și responsabilitățile, în calitate de operator de date sau de responsabil de prelucrarea datelor, specificate în mod clar în ceea ce privește fiecare parte a prelucrării (de exemplu operatorii de telecomunicații care furnizează servicii de comunicații, precum și servicii STI).

| 51. | Aceste persoane care exercită rolul de operatori de date vor fi responsabile (26) pentru asigurarea conformității sistemelor și serviciilor cu toate obligațiile de protecție a datelor și, în special, pentru implementarea sistemelor care includ „confidențialitatea încă din stadiul de proiect”, care respectă principiile calității datelor și limitării scopului și care garantează un nivel adecvat de securitate a datelor, astfel cum este descris la Secțiunea III.1. |
| --- | --- |

51.

Aceste persoane care exercită rolul de operatori de date vor fi responsabile (26) pentru asigurarea conformității sistemelor și serviciilor cu toate obligațiile de protecție a datelor și, în special, pentru implementarea sistemelor care includ „confidențialitatea încă din stadiul de proiect”, care respectă principiile calității datelor și limitării scopului și care garantează un nivel adecvat de securitate a datelor, astfel cum este descris la Secțiunea III.1.

| 52. | Operatorii de date vor trebui să se asigure că sunt instituite garanții adecvate la toate nivelurile lanțului de factori implicați în implementarea STI. Acest fapt va face necesar, în special, ca aceștia să intre în sisteme contractuale adecvate cu toate părțile interesate implicate în schimbul și prelucrarea datelor, care ar trebui să furnizeze garanții adecvate privind protecția datelor (în special în legătură cu articolele 16 și 17 din Directiva 95/46/CE și cu articolele 4 și 5 din Directiva 2002/58/CE). Este important să se ia act de faptul că, din punctul de vedere al protecției datelor, în timp ce operatorii de date trebuie să se asigure că protecția datelor este asigurată pentru toate etapele prelucrării, aceștia continuă să fie responsabili pentru prelucrare și nu pot exclude responsabilitatea lor prin contract. |
| --- | --- |

52.

Operatorii de date vor trebui să se asigure că sunt instituite garanții adecvate la toate nivelurile lanțului de factori implicați în implementarea STI. Acest fapt va face necesar, în special, ca aceștia să intre în sisteme contractuale adecvate cu toate părțile interesate implicate în schimbul și prelucrarea datelor, care ar trebui să furnizeze garanții adecvate privind protecția datelor (în special în legătură cu articolele 16 și 17 din Directiva 95/46/CE și cu articolele 4 și 5 din Directiva 2002/58/CE). Este important să se ia act de faptul că, din punctul de vedere al protecției datelor, în timp ce operatorii de date trebuie să se asigure că protecția datelor este asigurată pentru toate etapele prelucrării, aceștia continuă să fie responsabili pentru prelucrare și nu pot exclude responsabilitatea lor prin contract.

IV.   CONCLUZII

| 53. | AEPD salută planul de implementare a STI propus de Comisie, având ca obiectiv armonizarea prelucrării datelor în întreaga Europă, în vederea facilitării furnizării de servicii STI și prin care protecția datelor este promovată ca o condiție fundamentală pentru implementarea corespunzătoare a STI în Europa. |
| --- | --- |

53.

AEPD salută planul de implementare a STI propus de Comisie, având ca obiectiv armonizarea prelucrării datelor în întreaga Europă, în vederea facilitării furnizării de servicii STI și prin care protecția datelor este promovată ca o condiție fundamentală pentru implementarea corespunzătoare a STI în Europa.

| 54. | AEPD ia notă de faptul că propunerea de directivă stabilește un cadru general care ridică o serie de probleme privind confidențialitatea și protecția datelor, care vor trebui abordate în continuare la nivelul UE și la nivel național:






  — | există riscul ca lipsa de claritate a cadrului juridic propus să creeze diversitate în implementarea STI în Europa, ceea ce va duce la niveluri diferite de protecție a datelor în Europa. AEPD subliniază necesitatea armonizării în continuare a acestor chestiuni la nivelul UE pentru clarificarea chestiunilor nesoluționate (cum ar fi definiția rolului și responsabilităților actorilor STI, care sunt aplicațiile și sistemele STI specifice care trebuie să intre în componența vehiculelor, elaborarea unor contracte armonizate pentru furnizarea de servicii STI, scopurile și modalitățile specifice ale utilizării STI etc.). Este fundamental să se identifice cine vor fi operatorii de date în ceea ce privește prelucrarea datelor efectuată, deoarece aceștia vor răspunde de garantarea faptului că, în toate fazele prelucrării, se va ține seama de considerentele privind confidențialitatea și protecția datelor; |
| --- | --- | --- |

54.

AEPD ia notă de faptul că propunerea de directivă stabilește un cadru general care ridică o serie de probleme privind confidențialitatea și protecția datelor, care vor trebui abordate în continuare la nivelul UE și la nivel național:

—

există riscul ca lipsa de claritate a cadrului juridic propus să creeze diversitate în implementarea STI în Europa, ceea ce va duce la niveluri diferite de protecție a datelor în Europa. AEPD subliniază necesitatea armonizării în continuare a acestor chestiuni la nivelul UE pentru clarificarea chestiunilor nesoluționate (cum ar fi definiția rolului și responsabilităților actorilor STI, care sunt aplicațiile și sistemele STI specifice care trebuie să intre în componența vehiculelor, elaborarea unor contracte armonizate pentru furnizarea de servicii STI, scopurile și modalitățile specifice ale utilizării STI etc.). Este fundamental să se identifice cine vor fi operatorii de date în ceea ce privește prelucrarea datelor efectuată, deoarece aceștia vor răspunde de garantarea faptului că, în toate fazele prelucrării, se va ține seama de considerentele privind confidențialitatea și protecția datelor;

| — | deciziile privind anumite modalități de prelucrare, care ar putea avea un impact major asupra dreptului persoanelor la confidențialitate și la protecția datelor, ar trebui luate de Parlamentul European și de Consiliu și nu prin procedura comitetului; |
| --- | --- |

—

deciziile privind anumite modalități de prelucrare, care ar putea avea un impact major asupra dreptului persoanelor la confidențialitate și la protecția datelor, ar trebui luate de Parlamentul European și de Consiliu și nu prin procedura comitetului;

| — | este crucial să fie luate în considerare protecția datelor și confidențialitatea încă dintr-o etapă incipientă a prelucrării și în toate etapele prelucrării; implementarea „confidențialității încă din stadiul de proiect” ar trebui încurajată pentru proiectarea de aplicații și sisteme STI și ar trebui încorporată în standarde, în cele mai bune practici, în specificațiile tehnice și în sisteme; |
| --- | --- |

—

este crucial să fie luate în considerare protecția datelor și confidențialitatea încă dintr-o etapă incipientă a prelucrării și în toate etapele prelucrării; implementarea „confidențialității încă din stadiul de proiect” ar trebui încurajată pentru proiectarea de aplicații și sisteme STI și ar trebui încorporată în standarde, în cele mai bune practici, în specificațiile tehnice și în sisteme;

| — | orice interconectare a aplicațiilor și sistemelor ar trebui efectuată cu respectarea corespunzătoare a principiilor protecției datelor și a garanțiilor practice de securitate; |
| --- | --- |

—

orice interconectare a aplicațiilor și sistemelor ar trebui efectuată cu respectarea corespunzătoare a principiilor protecției datelor și a garanțiilor practice de securitate;

| — | referitor la incertitudinile care mai există în acest stadiu privind modalitățile de implementare a STI, AEPD salută în special inițiativa înaintată de Comisie prin comunicarea acesteia conform căreia o evaluare a confidențialității va avea loc în 2011. În plus, AEPD recomandă cu fermitate ca evaluările de impact ale confidențialității și protecției datelor să se desfășoare în legătură cu sectoare și/sau scopuri specifice de utilizare pentru definirea de măsuri de securitate adecvate și recomandă eloborarea Celor mai bune tehnici disponibile privind confidențialitatea, protecția datelor și securitatea în cadrul STI; |
| --- | --- |

—

referitor la incertitudinile care mai există în acest stadiu privind modalitățile de implementare a STI, AEPD salută în special inițiativa înaintată de Comisie prin comunicarea acesteia conform căreia o evaluare a confidențialității va avea loc în 2011. În plus, AEPD recomandă cu fermitate ca evaluările de impact ale confidențialității și protecției datelor să se desfășoare în legătură cu sectoare și/sau scopuri specifice de utilizare pentru definirea de măsuri de securitate adecvate și recomandă eloborarea Celor mai bune tehnici disponibile privind confidențialitatea, protecția datelor și securitatea în cadrul STI;

| — | AEPD subliniază în continuare că statele membre vor avea responsabilitatea punerii în aplicare în mod corespunzător a directivei, astfel încât operatorii STI să implementeze sisteme și servicii care oferă un nivel adecvat de protecție a datelor în toată Europa; |
| --- | --- |

—

AEPD subliniază în continuare că statele membre vor avea responsabilitatea punerii în aplicare în mod corespunzător a directivei, astfel încât operatorii STI să implementeze sisteme și servicii care oferă un nivel adecvat de protecție a datelor în toată Europa;

| — | garanții adecvate ar trebui implementate de operatorii de date care furnizează servicii STI astfel încât utilizarea tehnologiilor de localizare, precum poziționarea prin satelit și etichetele RFID, să nu fie intruzivă pentru viața privată a persoanelor care utilizează vehiculele într-un context strict privat sau într-un context profesional. Aceasta face necesară în special limitarea prelucrării la datele strict necesare în acest scop, asigurându-se că măsuri de securitate adecvate sunt încorporate în sisteme astfel încât datele de localizare să nu fie divulgate unor destinatari neautorizați și furnizând utilizatorilor mijloace eficiente de dezactivare a dispozitivului/caracteristicii de localizare. |
| --- | --- |

—

garanții adecvate ar trebui implementate de operatorii de date care furnizează servicii STI astfel încât utilizarea tehnologiilor de localizare, precum poziționarea prin satelit și etichetele RFID, să nu fie intruzivă pentru viața privată a persoanelor care utilizează vehiculele într-un context strict privat sau într-un context profesional. Aceasta face necesară în special limitarea prelucrării la datele strict necesare în acest scop, asigurându-se că măsuri de securitate adecvate sunt încorporate în sisteme astfel încât datele de localizare să nu fie divulgate unor destinatari neautorizați și furnizând utilizatorilor mijloace eficiente de dezactivare a dispozitivului/caracteristicii de localizare.

| 55. | AEPD recomandă ca articolul 6 al propunerii să fie modificat, în conformitate cu Directiva 95/46/CE, după cum urmează:






  — | ar trebui încurajată minimizarea datelor pentru prelucrarea datelor efectuată prin STI. În acest sens, se recomandă modificarea articolului 6 alineatul (1) litera (b) din propunere, după cum urmează: „Datele cu caracter personal sunt prelucrate numai dacă procesarea este necesară pentru scopul specific pentru care STI sunt utilizate și în conformitate cu temeiul juridic adecvat”; |
| --- | --- | --- |

55.

AEPD recomandă ca articolul 6 al propunerii să fie modificat, în conformitate cu Directiva 95/46/CE, după cum urmează:

—

ar trebui încurajată minimizarea datelor pentru prelucrarea datelor efectuată prin STI. În acest sens, se recomandă modificarea articolului 6 alineatul (1) litera (b) din propunere, după cum urmează: „Datele cu caracter personal sunt prelucrate numai dacă procesarea este necesară pentru scopul specific pentru care STI sunt utilizate și în conformitate cu temeiul juridic adecvat”;

| — | este important ca datele cu caracter personal prelucrate prin sisteme interoperabile să nu fie utilizate pentru alte scopuri care sunt incompatibile cu cele pentru care datele au fost colectate. Prin urmare, se recomandă modificarea articolului 6 alineatul (2) după cum urmează: „și nu pot fi utilizate în alte scopuri decât cele pentru care acestea au fost colectate și nici într-un mod incompatibil cu acele scopuri.”; |
| --- | --- |

—

este important ca datele cu caracter personal prelucrate prin sisteme interoperabile să nu fie utilizate pentru alte scopuri care sunt incompatibile cu cele pentru care datele au fost colectate. Prin urmare, se recomandă modificarea articolului 6 alineatul (2) după cum urmează: „și nu pot fi utilizate în alte scopuri decât cele pentru care acestea au fost colectate și nici într-un mod incompatibil cu acele scopuri.”;

| — | AEPD recomandă adăugarea unei trimiteri explicite la noțiunea de „confidențialitate încă din stadiul de proiect” pentru proiectarea aplicațiilor și sistemelor STI în articolul 6 al propunerii. În plus, AEPD recomandă ca Grupul de lucru „Articolul 29” și AEPD să fie informate și consultate atunci când se întreprind acțiuni suplimentare pe această temă prin procedura comitetului. |
| --- | --- |

—

AEPD recomandă adăugarea unei trimiteri explicite la noțiunea de „confidențialitate încă din stadiul de proiect” pentru proiectarea aplicațiilor și sistemelor STI în articolul 6 al propunerii. În plus, AEPD recomandă ca Grupul de lucru „Articolul 29” și AEPD să fie informate și consultate atunci când se întreprind acțiuni suplimentare pe această temă prin procedura comitetului.

| 56. | AEPD recomandă în continuare ca această consultare să fie menționată în considerentele propunerii. |
| --- | --- |

56.

AEPD recomandă în continuare ca această consultare să fie menționată în considerentele propunerii.

| 57. | Având în vedere considerațiile anterioare, AEPD recomandă ca autoritățile pentru protecția datelor, în special Grupul de lucru „Articolul 29” și AEPD, să fie implicate îndeaproape în inițiativele privind implementarea STI, prin consultarea cu suficient timp înainte de elaborarea măsurilor relevante. |
| --- | --- |

57.

Având în vedere considerațiile anterioare, AEPD recomandă ca autoritățile pentru protecția datelor, în special Grupul de lucru „Articolul 29” și AEPD, să fie implicate îndeaproape în inițiativele privind implementarea STI, prin consultarea cu suficient timp înainte de elaborarea măsurilor relevante.

Adoptat la Bruxelles, 22 iulie 2009.

Peter HUSTINX

Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor

---

(1)  COM(2008) 886 final. Consiliul a adoptat concluziile privind comunicarea respectivă în cadrul celei de a 2935-a reuniuni a Consiliului Transporturi, Telecomunicații și Energie din 30-31 martie 2009.

1

(2)  COM(2008) 887 final.

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date, JO L 8, 12.1.2001, p. 1.

3

(4)  Există numeroase inițiative la nivelul UE care integrează STI în diferitele moduri de transport, inclusiv transportul aerian (SESAR), căile navigabile interioare (RIS), traficul feroviar (ERTMS, TAF-TSI), transportul maritim (VTMIS, AIS, LRIT) și transportul rutier (eToll, eCall), a se vedea COM(2008) 886 final p. 3.

4

(5)  Articolul 4 din propunere are în vedere definirea măsurilor tehnice în următoarele domenii: (i) utilizarea optimă a datelor rutiere, din trafic și de călătorie, (ii) continuitatea serviciilor STI de management al traficului și al mărfurilor pe coridoarele europene de transport și în aglomerațiile urbane, (iii) siguranța și securitatea rutieră și (iv) integrarea vehiculului în infrastructura de transport.

5

(6)  Propunerea stabilește o procedură de reglementare cu control, în conformitate cu articolul 5 alineatele (1)-(4) și cu articolul 7 din Decizia 1999/468/CE.

6

(7)  Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 aprilie 2009 referitoare la propunerea de Directivă a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a cadrului pentru implementarea sistemelor de transport inteligente în domeniul transportului rutier și pentru interfețele cu alte moduri de transport, T6-0283/2009.

7

(8)  Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de Directivă a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a cadrului pentru implementarea sistemelor de transport inteligente în domeniul transportului rutier și pentru interfețele cu alte moduri de transport, TEN/382, 13 mai 2009.

8

(9)  Avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor privind propunerea de Directivă a Parlamentului European și a Consiliului de facilitare a aplicării transfrontaliere a normelor în domeniul siguranței rutiere, 2008/C 310/02, JO C 310, 5.12.2008, p. 9.

9

(10)  Documentul de lucru al Grupului de lucru „Articolul 29” referitor la protecția datelor și la implicațiile asupra vieții private în cadrul inițiativei privind eCall, WP 125, 26 septembrie 2006. http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/privacy/docs/wpdocs/2006/wp125_en.pdf

10

(11)  Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date, JO L 281, 23.11.1995, p. 31.

11

(12)  Directiva 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 iulie 2002 privind prelucrarea datelor personale și protejarea confidențialității în sectorul comunicațiilor publice (Directiva asupra confidențialității și comunicațiilor electronice), JO L 201, 31.7.2002, p. 37.

12

(13)  În conformitate cu articolul 2 litera (d), articolul 6 alineatul (2) și articolul 23 din Directiva 95/46/CE, menționată la nota 11.

13

(14)  A se vedea doc. WP 125 privind eCall, p. 4, menționat la nota 10.

14

(15)  Astfel cum se precizează la considerentul 26 din Directiva 95/46/CE, „pentru a determina dacă o persoană este identificabilă este oportun să se ia în considerare toate mijloacele care pot fi utilizate în mod rezonabil fie de operator, fie de orice altă persoană pentru a identifica persoana vizată”.

15

(16)  Amendamentul 34 care introduce un nou articol 6 alineatul (1) litera (b) prevede că: „Datele cu caracter personal sunt prelucrate numai dacă procesarea este necesară pentru buna funcționare a aplicației și/sau serviciului STI”.

16

(17)  Amendamentul 36 care introduce următorul text la articolul 6 alineatul (2): „și nu pot fi utilizate în alte scopuri decât cele menționate în prezenta directivă.”

17

(18)  În special articolul 3 alineatul (3) litera (c) din Directiva 1999/5/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 9 martie 1999 privind echipamentele hertziene și echipamentele terminale de telecomunicații și recunoașterea reciprocă a conformității acestora.

18

(19)  Cele mai bune tehnici disponibile înseamnă stadiul cel mai eficient și mai avansat în dezvoltarea activităților și a metodelor lor de exploatare care indică adecvarea din punct de vedere practic a anumitor tehnici pentru a constitui, în principiu, referința pentru ca aplicațiile și sistemele STI să fie în conformitate cu cerințele privind confidențialitatea, protecția datelor și securitatea, prevăzute de cadrul de reglementare al UE.

19

(20)  De exemplu, păstrarea datelor privind traficul și a datelor de localizare prelucrate în legătură cu furnizarea serviciilor de comunicații electronice accesibile publicului prin rețele de comunicații publice este reglementată prin Directiva 2006/24/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 martie 2006 privind păstrarea datelor generate sau prelucrate în legătură cu furnizarea serviciilor de comunicații electronice accesibile publicului sau de rețele de comunicații publice și de modificare a Directivei 2002/58/CE.

20

(21)  A se vedea nota de subsol 15.

21

(22)  A se vedea, de asemenea, comentariile AEPD referitoare la Comunicarea Comisiei privind interoperabilitatea bazelor de date europene, 10 martie 2006. http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Comments/2006/06-03-10_Interoperability_EN.pdf

22

(23)  A se vedea aspectele privind confidențialitatea și protecția datelor ridicate de utilizarea RFID în Avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor privind comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind „Identificarea prin radiofrecvență (RFID) în Europa: etape în direcția elaborării unei politici-cadru” COM(2007) 96, JO C 101, 23.4.2008, p. 1. http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2007/07-12-20_RFID_EN.pdf

23

(24)  Grupul de lucru „Articolul 29”, Aviz privind utilizarea datelor de localizare în vederea furnizării de servicii cu valoare adăugată, WP 115, noiembrie 2005. http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/privacy/docs/wpdocs/2005/wp115_en.pdf

24

(25)  A se vedea doc. WP 125 privind eCall, p. 5, menționat la nota 10.

25

(26)  A se vedea nota de subsol 13.

26

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 25.2.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 47/16 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 47/16

---

Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu articolele 107 și 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Cazuri față de care Comisia nu prezintă obiecții

(Text cu relevanță pentru SEE)

2010/C 47/03

| Data adoptării deciziei | 14.1.2010 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | NN 68/09 |
| Stat membru | Ungaria |
| Regiune | The whole territory of Hungary |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Liquidity scheme for Hungarian banks |
| Temei legal | Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 8/B. §-a alapján. |
| Tipul măsurii | Regim de ajutoare |
| Obiectiv | Ajutoare destinate remedierii unei situații de perturbare gravă a economiei |
| Forma de ajutor | Împrumut cu dobândă redusă |
| Buget | Buget global: 4 000 milioane EUR |
| Valoare | — |
| Durată (perioadă) | până la 30.6.2010 |
| Sectoare economice | Intermediere financiară |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Pénzügyminisztérium |
| Budapest |
| József nádor tér 2–4. |
| 1051 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Data adoptării deciziei

14.1.2010

Numărul de referință al ajutorului

NN 68/09

Stat membru

Ungaria

Regiune

The whole territory of Hungary

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Liquidity scheme for Hungarian banks

Temei legal

Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 8/B. §-a alapján.

Tipul măsurii

Regim de ajutoare

Obiectiv

Ajutoare destinate remedierii unei situații de perturbare gravă a economiei

Forma de ajutor

Împrumut cu dobândă redusă

Buget

Buget global: 4 000 milioane EUR

Valoare

—

Durată (perioadă)

până la 30.6.2010

Sectoare economice

Intermediere financiară

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Pénzügyminisztérium

Budapest

József nádor tér 2–4.

1051

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_ro.htm

| Data adoptării deciziei | 22.12.2009 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | N 374/09 |
| Stat membru | Irlanda |
| Regiune | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | National Development Plan 2007-2013. R&D&I aid scheme. |
| Temei legal | Ireland National Development Plan 2007-2013 — Agriculture and Food Development Programme — Agriculture and Forestry Competitiveness Sub-Programme — Forestry element |
| Tipul măsurii | Regim de ajutoare |
| Obiectiv | Cercetare și dezvoltare, Protecția mediului |
| Forma de ajutor | Subvenție directă |
| Buget | Buget anual:






  — | 2007: 2,79 milioane EUR; |

Data adoptării deciziei

22.12.2009

Numărul de referință al ajutorului

N 374/09

Stat membru

Irlanda

Regiune

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

National Development Plan 2007-2013. R&D&I aid scheme.

Temei legal

Ireland National Development Plan 2007-2013 — Agriculture and Food Development Programme — Agriculture and Forestry Competitiveness Sub-Programme — Forestry element

Tipul măsurii

Regim de ajutoare

Obiectiv

Cercetare și dezvoltare, Protecția mediului

Forma de ajutor

Subvenție directă

Buget

Buget anual:

—

2007: 2,79 milioane EUR;

| — | 2008: 3,02 milioane EUR; |
| --- | --- |

—

2008: 3,02 milioane EUR;

| — | 2009-2013: 4,0 milioane EUR; |
| --- | --- |

—

2009-2013: 4,0 milioane EUR;

Buget global: 25,81 milioane EUR

Valoare

Măsura nu reprezintă ajutor

Durată (perioadă)

1.1.2007-31.12.2013

Sectoare economice

Agricultură

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

| Department of Agriculture, Fisheries and Food |
| --- |
| Agriculture House |
| Kildare Street |
| Dublin 2 |
| IRELAND |

Department of Agriculture, Fisheries and Food

Agriculture House

Kildare Street

Dublin 2

IRELAND

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_ro.htm

| Data adoptării deciziei | 16.12.2009 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | N 470/09 |
| Stat membru | Republica Cehă |
| Regiune | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Program bezpečnostního výzkumu ČR 2010–2015 |
| Temei legal | Zákon č. 132/2002 Sb., o podpoře výzkumu, experimentálního vývoje a inovací z veřejných prostředků a o změně některých souvisejících zákonů. Usnesení vlády České republiky ze dne 12. ledna 2009 č. 50. |
| Tipul măsurii | Regim de ajutoare |
| Obiectiv | Cercetare și dezvoltare, Inovație |
| Forma de ajutor | Subvenție directă |
| Buget | Buget global: 2 394 milioane CZK |
| Valoare | 100 % |
| Durată (perioadă) | Până la 31.12.2015 |
| Sectoare economice | — |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Ministerstvo vnitra ČR |
| Nad Štolou 3 |
| 170 34 Praha 7 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |

Data adoptării deciziei

16.12.2009

Numărul de referință al ajutorului

N 470/09

Stat membru

Republica Cehă

Regiune

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Program bezpečnostního výzkumu ČR 2010–2015

Temei legal

Zákon č. 132/2002 Sb., o podpoře výzkumu, experimentálního vývoje a inovací z veřejných prostředků a o změně některých souvisejících zákonů. Usnesení vlády České republiky ze dne 12. ledna 2009 č. 50.

Tipul măsurii

Regim de ajutoare

Obiectiv

Cercetare și dezvoltare, Inovație

Forma de ajutor

Subvenție directă

Buget

Buget global: 2 394 milioane CZK

Valoare

100 %

Durată (perioadă)

Până la 31.12.2015

Sectoare economice

—

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Ministerstvo vnitra ČR

Nad Štolou 3

170 34 Praha 7

ČESKÁ REPUBLIKA

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_ro.htm

| Data adoptării deciziei | 22.12.2009 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | N 502/09 |
| Stat membru | Germania |
| Regiune | Freie und Hansestadt Hamburg |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Richtlinie zur Förderung von Forschungs- und Entwicklungsvorhaben Hamburger Forschungsinstitute und zur Förderung von Netzwerken und Clustern |
| Temei legal | §§ 23 und 44 der Haushaltsordnung der Freien und Hansestadt Hamburg und die dazu erlassenen Verwaltungsvorschriften sowie deren Anlagen. Hamburgisches Verwaltungsverfahrensgesetz (HmbVwVfG); Richtlinie zur Förderung von Forschungs- und Entwicklungsvorhaben Hamburger Forschungseinrichtungen, von Prozess- und Betriebsinnovationen im Dienstleistungssektor, von Innovationsberatungsdiensten und innovationsunterstützenden Dienstleistungen sowie von Netzwerken und Clustern. |
| Tipul măsurii | Regim de ajutoare |
| Obiectiv | Cercetare și dezvoltare |
| Forma de ajutor | Subvenție directă |
| Buget | Buget anual: 18 milioane EUR
  Buget global: 72 milioane EUR |
| Valoare | 80 % |
| Durată (perioadă) | Până la 31.12.2013 |
| Sectoare economice | Toate sectoarele |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | — |
| Alte informații | — |

Data adoptării deciziei

22.12.2009

Numărul de referință al ajutorului

N 502/09

Stat membru

Germania

Regiune

Freie und Hansestadt Hamburg

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Richtlinie zur Förderung von Forschungs- und Entwicklungsvorhaben Hamburger Forschungsinstitute und zur Förderung von Netzwerken und Clustern

Temei legal

§§ 23 und 44 der Haushaltsordnung der Freien und Hansestadt Hamburg und die dazu erlassenen Verwaltungsvorschriften sowie deren Anlagen. Hamburgisches Verwaltungsverfahrensgesetz (HmbVwVfG); Richtlinie zur Förderung von Forschungs- und Entwicklungsvorhaben Hamburger Forschungseinrichtungen, von Prozess- und Betriebsinnovationen im Dienstleistungssektor, von Innovationsberatungsdiensten und innovationsunterstützenden Dienstleistungen sowie von Netzwerken und Clustern.

Tipul măsurii

Regim de ajutoare

Obiectiv

Cercetare și dezvoltare

Forma de ajutor

Subvenție directă

Buget

Buget anual: 18 milioane EUR

Buget global: 72 milioane EUR

Valoare

80 %

Durată (perioadă)

Până la 31.12.2013

Sectoare economice

Toate sectoarele

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

—

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_ro.htm

| Data adoptării deciziei | 17.12.2009 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | N 680/09 |
| Stat membru | România |
| Regiune | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Modification of N 478/09 Individual State Guarantee for Ford Romania S.A |
| Temei legal | Ministry of Public Finance Order No 138/2009 for the approval of the procedures on Government public debt concentration by issuing of State Guarantees |
| Tipul măsurii | Ajutor individual |
| Obiectiv | Ajutoare destinate remedierii unei situații de perturbare gravă a economiei |
| Forma de ajutor | Garanție |
| Buget | Buget global: 400 milioane EUR |
| Valoare | — |
| Durată (perioadă) | 2009-2014 |
| Sectoare economice | Autovehicule |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Ministry of Public Finance |
| Str. Apolodor nr. 17, sector 5 |
| București |
| ROMÂNIA |

Data adoptării deciziei

17.12.2009

Numărul de referință al ajutorului

N 680/09

Stat membru

România

Regiune

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Modification of N 478/09 Individual State Guarantee for Ford Romania S.A

Temei legal

Ministry of Public Finance Order No 138/2009 for the approval of the procedures on Government public debt concentration by issuing of State Guarantees

Tipul măsurii

Ajutor individual

Obiectiv

Ajutoare destinate remedierii unei situații de perturbare gravă a economiei

Forma de ajutor

Garanție

Buget

Buget global: 400 milioane EUR

Valoare

—

Durată (perioadă)

2009-2014

Sectoare economice

Autovehicule

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Ministry of Public Finance

Str. Apolodor nr. 17, sector 5

București

ROMÂNIA

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_ro.htm

---

| 25.2.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 47/20 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 47/20

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.5768 – Klöckner/Becker)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2010/C 47/04

La data de 19 februarie 2010, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba Germană și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale, |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale,

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32010M5768. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32010M5768. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană.

---

| 25.2.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 47/20 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 47/20

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.5771 – CSN/CIMPOR)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2010/C 47/05

La data de 15 februarie 2010, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale, |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale,

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32010M5771. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32010M5771. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 25.2.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 47/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 47/21

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

24 februarie 2010

2010/C 47/06

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,3547 |
| JPY | yen japonez | 122,16 |
| DKK | coroana daneză | 7,4427 |
| GBP | lira sterlină | 0,87750 |
| SEK | coroana suedeză | 9,7850 |
| CHF | franc elvețian | 1,4641 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 8,0290 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 25,880 |
| EEK | coroana estoniană | 15,6466 |
| HUF | forint maghiar | 270,50 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,7093 |
| PLN | zlot polonez | 3,9926 |
| RON | leu românesc nou | 4,1260 |
| TRY | lira turcească | 2,0958 |
| AUD | dolar australian | 1,5191 |
| CAD | dolar canadian | 1,4306 |
| HKD | dolar Hong Kong | 10,5185 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,9588 |
| SGD | dolar Singapore | 1,9099 |
| KRW | won sud-coreean | 1 559,43 |
| ZAR | rand sud-african | 10,5358 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 9,2485 |
| HRK | kuna croată | 7,2699 |
| IDR | rupia indoneziană | 12 616,76 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,6107 |
| PHP | peso Filipine | 62,532 |
| RUB | rubla rusească | 40,6900 |
| THB | baht thailandez | 44,753 |
| BRL | real brazilian | 2,4680 |
| MXN | peso mexican | 17,4655 |
| INR | rupie indiană | 62,6990 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,3547

JPY

yen japonez

122,16

DKK

coroana daneză

7,4427

GBP

lira sterlină

0,87750

SEK

coroana suedeză

9,7850

CHF

franc elvețian

1,4641

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

8,0290

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

25,880

EEK

coroana estoniană

15,6466

HUF

forint maghiar

270,50

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,7093

PLN

zlot polonez

3,9926

RON

leu românesc nou

4,1260

TRY

lira turcească

2,0958

AUD

dolar australian

1,5191

CAD

dolar canadian

1,4306

HKD

dolar Hong Kong

10,5185

NZD

dolar neozeelandez

1,9588

SGD

dolar Singapore

1,9099

KRW

won sud-coreean

1 559,43

ZAR

rand sud-african

10,5358

CNY

yuan renminbi chinezesc

9,2485

HRK

kuna croată

7,2699

IDR

rupia indoneziană

12 616,76

MYR

ringgit Malaiezia

4,6107

PHP

peso Filipine

62,532

RUB

rubla rusească

40,6900

THB

baht thailandez

44,753

BRL

real brazilian

2,4680

MXN

peso mexican

17,4655

INR

rupie indiană

62,6990

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

| 25.2.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 47/22 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 47/22

---

O nouă față națională a monedelor euro destinate circulației

2010/C 47/07

Image

Fața națională a noii monede comemorative de 2 euro destinate circulației și emise de Spania

Monedele euro destinate circulației au curs legal în toată zona euro. În vederea informării publicului și a tuturor părților interesate care manipulează monedele, Comisia dă publicității caracteristicile modelelor tuturor noilor monede (1). În conformitate cu concluziile Consiliului din 10 februarie 2009 (2), statele membre din zona euro și țările care au încheiat cu Comunitatea un acord monetar privind emisiunea de monede euro pot emite monede euro comemorative de circulație cu anumite condiții, printre care aceea de a nu folosi decât valoarea de 2 euro. Aceste monede au aceleași caracteristici tehnice ca și celelalte monede de 2 euro, însă fața lor națională prezintă un model comemorativ cu o puternică semnificație la nivel național sau european.

Țara emitentă: Spania

Obiectul comemorării: Centrul istoric al Cordobei, care este inclus în patrimoniul mondial UNESCO.

Descrierea modelului: Partea interioară a monedei reprezintă interiorul Marii Moschei-catedrale din Cordoba. În partea stângă apare marca monetăriei, iar în partea inferioară, mențiunea țării emitente urmată de anul emisiunii: „ESPAÑA 2010”.

Inelul exterior al monedei conține cele douăsprezece stele ale drapelului european.

Volumul emisiunii: 8 milioane

Data emisiunii: Primul trimestru 2010

---

(1)  A se vedea JO C 373, 28.12.2001, p. 1, cu privire la fețele naționale ale tuturor monedelor emise în 2002.

(2)  A se vedea concluziile Consiliului Afaceri Economice și Financiare din 10 februarie 2009 și Recomandarea Comisiei din 19 decembrie 2008 privind orientările comune pentru fețele naționale ale monedelor euro și emiterea de monede euro destinate circulației (JO L 9, 14.1.2009, p. 52).

---

INFORMĂRI REFERITOARE LA SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN

Autoritatea de Supraveghere a AELS

| 25.2.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 47/23 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 47/23

---

Nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 61 din Acordul privind SEE

2010/C 47/08

Autoritatea AELS de Supraveghere consideră că măsura următoare nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE.

| Data adoptării deciziei | : | 7 octombrie 2009 |
| --- | --- | --- |
| Numărul cazului | : | 55120 |
| Statul AELS | : | Norvegia |
| Titlul (și/sau numele beneficiarului) | : | Presupus ajutor, acordat în legătură cu vânzarea de acțiuni ale societății comerciale Youngstorget 2 AS |
| Tipul măsurii | : | Nu reprezintă ajutor |
| Sectoare economice | : | Administrarea imobilelor comerciale |
| Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul | : | Primăria din Oslo |
| Rådhuset |
| 0037 Oslo |
| NORWAY |

Data adoptării deciziei

:

7 octombrie 2009

Numărul cazului

:

55120

Statul AELS

:

Norvegia

Titlul (și/sau numele beneficiarului)

:

Presupus ajutor, acordat în legătură cu vânzarea de acțiuni ale societății comerciale Youngstorget 2 AS

Tipul măsurii

:

Nu reprezintă ajutor

Sectoare economice

:

Administrarea imobilelor comerciale

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul

:

Primăria din Oslo

Rådhuset

0037 Oslo

NORWAY

Alte informații

:

—

Textul deciziei, în versiunea lingvistică autentică, din care au fost eliminate toate informațiile confidențiale, este disponibil pe site-ul web al Autorității AELS de Supraveghere:

http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/

---

V Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII COMERCIALE COMUNE

Comisia Europeană

| 25.2.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 47/24 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 47/24

---

Aviz de inițiere a unei reexaminări intermediare parțiale a măsurilor antidumping aplicabile importurilor anumitor tipuri de polietilen tereftalat originar, printre altele, din Republica Coreea

2010/C 47/09

Comisia a primit o cerere de reexaminare intermediară parțială în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”).

1.   Cererea de reexaminare

Cererea a fost depusă de Comitetul pentru polietilen tereftalat (PET) din cadrul Plastics Europe (denumit în continuare „solicitantul”), reprezentând șapte producători din Uniune.

Obiectul cererii se limitează la examinarea dumpingului în ceea ce-l privește pe producătorul-exportator KP Chemical Group, compus din Honam Petrochemicals Corp. și KP Chemical Corp. (denumit în continuare „KP Chemical Group”) și la examinarea anumitor aspecte referitoare la prejudiciu.

2.   Produsul

Produsul care face obiectul reexaminării este polietilenul tereftalat (PET), cu indice de viscozitate de minimum 78 ml/g, în conformitate cu standardul ISO 1628-5, încadrat în prezent la codul NC 3907 60 20 și originar din Republica Coreea (denumit în continuare „produsul în cauză”).

3.   Măsurile existente

Măsurile aflate în vigoare în prezent constau într-o taxă antidumping definitivă, instituită prin Regulamentul (CE) nr. 192/2007 al Consiliului (2) la importurile anumitor tipuri de polietilen tereftalat originar, printre altele, din Republica Coreea.

4.   Motivele reexaminării

Cererea formulată în temeiul articolului 11 alineatul (3) se bazează pe elemente de probă prima facie furnizate de solicitant conform cărora, în ceea ce privește KP Chemical Group, împrejurările pe baza cărora au fost instituite măsurile existente s-au modificat și aceste modificări sunt durabile.

Solicitantul a furnizat elemente de probă prima facie conform cărora, în ceea ce privește KP Chemical Group, menținerea măsurii la nivelul actual, respectiv zero, care este în vigoare din februarie 2007 în urma unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, combinată cu o reexaminare intermediară parțială, nu mai este suficientă pentru a contracara dumpingul prejudiciabil. O comparație între valoarea normală construită a producătorului-exportator și prețurile sale de export către Uniune arată existența unui nivel de dumping semnificativ.

De asemenea, solicitantul a furnizat elemente de probă prima facie conform cărora exporturile efectuate de KP Chemical Group către Uniune au determinat o subcotare a prețurilor de piață și a prețurilor de referință ale industriei din Uniune.

Prin urmare, menținerea măsurilor la nivelul actual, bazat pe nivelul de dumping stabilit anterior, pare a nu mai fi suficientă pentru a contracara dumpingul prejudiciabil.

5.   Procedura

Întrucât a stabilit, în urma consultării Comitetului consultativ, că există suficiente elemente de probă pentru a justifica inițierea unei reexaminări intermediare parțiale, Comisia inițiază o reexaminare în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază.

Ancheta va evalua necesitatea de a continua, de a înlătura sau de a modifica măsurile existente în legătură cu producătorul-exportator în cauză. În cadrul evaluării respective, se va examina afirmația conform căreia exporturile efectuate de KP Chemical Group către Uniune au determinat o subcotare a prețurilor de piață și a prețurilor de referință ale industriei din Uniune.

Având în vedere numărul aparent ridicat de producători din Uniune implicați în prezenta procedură, Comisia poate decide să recurgă la tehnica de eșantionare, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.

În cazul în care se constată că măsurile ar trebui modificate în ceea ce-l privește pe producătorul-exportator în cauză, poate fi necesar să se modifice nivelul taxei la care sunt supuse în prezent importurile produsului în cauză provenind de la societăți care nu sunt menționate în mod individual la articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 192/2007.

(a)   Chestionarele

Pentru a obține informațiile pe care le consideră necesare pentru ancheta sa, Comisia va trimite chestionare producătorului-exportator menționat anterior, industriei din Uniune și autorităților din țara exportatoare în cauză. Aceste informații, precum și elementele de probă care le susțin ar trebui să parvină Comisiei în termenul prevăzut la punctul 6 litera (a).

(b)   Colectarea informațiilor și desfășurarea audierilor

Toate părțile interesate sunt invitate să-și prezinte punctele de vedere, să comunice și alte informații pe lângă răspunsurile date în chestionar și să aducă elemente de probă pentru susținerea acestora. Aceste informații, precum și elementele de probă care le susțin trebuie să parvină Comisiei în termenul prevăzut la punctul 6 litera (a).

De asemenea, Comisia poate audia părțile interesate, cu condiția ca acestea să înainteze o cerere din care să reiasă că există motive speciale pentru care ar trebui să fie audiate. Această cerere trebuie înaintată în termenul prevăzut la punctul 6 litera (b).

6.   Termenele

(a)   Pentru ca părțile să se facă cunoscute, să transmită răspunsurile la chestionar și orice altă informație

Pentru ca demersurile părților interesate să fie luate în considerare în timpul anchetei, acestea trebuie să se facă cunoscute contactând Comisia, să-și prezinte punctele de vedere și să transmită răspunsurile la chestionar sau orice altă informație în termen de 37 de zile de la data publicării prezentului aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, cu excepția cazului în care există o dispoziție contrară. Trebuie reținut faptul că majoritatea drepturilor procedurale prevăzute în regulamentul de bază pot fi exercitate numai dacă părțile s-au făcut cunoscute în termenul menționat anterior.

(b)   Audierile

Toate părțile interesate pot, de asemenea, să solicite audierea de către Comisie în același termen de 37 de zile.

7.   Observațiile în scris, răspunsurile la chestionar și corespondența

Toate observațiile și cererile părților interesate trebuie prezentate în scris (nu în format electronic, cu excepția cazului în care se prevede altfel) și trebuie să menționeze numele, adresa, adresa de e-mail, numerele de telefon și de fax ale părții interesate. Toate observațiile prezentate în scris, inclusiv informațiile solicitate în prezentul aviz, răspunsurile la chestionar și corespondența părților interesate, furnizate cu titlu confidențial, trebuie să poarte mențiunea „Acces limitat” (3) și să fie însoțite, în conformitate cu articolul 19 alineatul (2) din regulamentul de bază, de o versiune neconfidențială purtând mențiunea „Versiune destinată consultării de către părțile interesate”.

Adresa pentru corespondență a Comisiei este următoarea:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N105 04/92 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22956505 |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: N105 04/92

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22956505

8.   Lipsa de cooperare

În cazul în care o parte interesată refuză accesul la informațiile necesare, nu le furnizează în termenele prevăzute sau obstrucționează în mod semnificativ ancheta, se pot stabili concluzii pozitive sau negative pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază.

Dacă se constată că o parte interesată a furnizat informații false sau înșelătoare, informațiile nu sunt luate în considerare și se pot utiliza datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. Dacă o parte interesată nu cooperează sau cooperează doar parțial și se utilizează datele disponibile, este posibil ca situația care rezultă să fie mai puțin favorabilă acelei părți decât dacă aceasta ar fi cooperat.

9.   Programul anchetei

În conformitate cu articolul 11 alineatul (5) din regulamentul de bază, ancheta se va finaliza în termen de 15 luni de la data publicării prezentului aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

10.   Prelucrarea datelor cu caracter personal

Se menționează faptul că toate datele cu caracter personal colectate pe parcursul prezentei anchete vor fi utilizate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date (4).

11.   Consilierul-auditor

De asemenea, se menționează faptul că, în cazul în care părțile interesate consideră că întâmpină dificultăți în exercitarea dreptului lor la apărare, acestea pot solicita intervenția consilierului-auditor din cadrul DG Comerț. Acesta acționează în calitate de intermediar între părțile interesate și serviciile Comisiei, oferind, acolo unde este necesar, mediere privind aspectele de procedură care aduc atingere apărării intereselor părților respective în cadrul prezentei proceduri, în special cu privire la aspecte legate de accesul la dosar, confidențialitate, prelungirea termenelor și examinarea opiniilor exprimate în scris și/sau oral. Pentru mai multe informații și pentru coordonatele de contact, părțile interesate sunt invitate să consulte paginile web privind consilierul-auditor de pe site-ul DG Comerț (http://ec.europa.eu/trade).

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

(2)  JO L 59, 27.2.2007, p. 1.

(3)  Aceasta înseamnă că documentul este destinat exclusiv utilizării interne. Documentul este protejat în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei (JO L 145, 31.5.2001, p. 43). Acesta este un document confidențial în temeiul articolului 19 din regulamentul de bază și al articolului 6 din Acordul OMC privind punerea în aplicare a articolului VI din GATT 1994 (Acordul antidumping).

(4)  JO L 8, 12.1.2001, p. 1.

---

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

| 25.2.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 47/27 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 47/27

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.5554 – HAVI/KeyLux/STI Freight JV)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

2010/C 47/10

| 1. | La data de 17 februarie 2010, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderile HAVI Global Logistics GmbH („HAVI”, Germania), aparținând HAVI Group LP (SUA), și McKey Luxembourg S.à.r.l („KeyLux”, Luxemburg), aparținând Keystone Group (SUA), dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) privind concentrările economice, controlul în comun asupra întreprinderii STI Freight Management GmbH („STI Freight”, Germania), prin achiziționare de acțiuni într-o întreprindere nou-creată care constituie o întreprindere comună. |
| --- | --- |

1.

La data de 17 februarie 2010, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderile HAVI Global Logistics GmbH („HAVI”, Germania), aparținând HAVI Group LP (SUA), și McKey Luxembourg S.à.r.l („KeyLux”, Luxemburg), aparținând Keystone Group (SUA), dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) privind concentrările economice, controlul în comun asupra întreprinderii STI Freight Management GmbH („STI Freight”, Germania), prin achiziționare de acțiuni într-o întreprindere nou-creată care constituie o întreprindere comună.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul întreprinderii HAVI: logistică și distribuție de produse alimentare și nealimentare, prelucrarea alimentelor, ambalare și servicii administrative, precum și comercializare promoțională; |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul întreprinderii HAVI: logistică și distribuție de produse alimentare și nealimentare, prelucrarea alimentelor, ambalare și servicii administrative, precum și comercializare promoțională;

| — | în cazul întreprinderii KeyLux: expediere de mărfuri, logistică și distribuție în sectorul alimentar; |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii KeyLux: expediere de mărfuri, logistică și distribuție în sectorul alimentar;

| — | în cazul întreprinderii STI Freight: preluarea activităților societăților „STI Global Network” în sectorul expedierii de produse alimentare și nealimentare. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii STI Freight: preluarea activităților societăților „STI Global Network” în sectorul expedierii de produse alimentare și nealimentare.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) privind concentrările economice (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în comunicare. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) privind concentrările economice (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în comunicare.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5554 – HAVI/KeyLux/STI Freight JV, la următoarea adresă:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5554 – HAVI/KeyLux/STI Freight JV, la următoarea adresă:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 [„Regulamentul (CE) privind concentrările economice”].

(2)  JO C 56, 5.3.2005, p. 32 („Comunicarea privind o procedură simplificată”).

---

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 25.2.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 47/28 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 47/28

---

Aviz privind o cerere formulată în temeiul articolului 30 din Directiva 2004/17/CE a Parlamentului European și a Consiliului

Cerere formulată de o entitate contractantă

2010/C 47/11

La data de 15 februarie 2010, Comisia a primit o cerere formulată în temeiul articolului 30 alineatul (5) din Directiva 2004/17/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2004 de coordonare a procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții în sectoarele apei, energiei, transporturilor și serviciilor poștale (1). Prima zi lucrătoare după primirea cererii este 16 februarie 2010.

Această cerere formulată de Compagnia Valdostana delle Acque S.p.A se referă la producția și vânzarea de energie electrică în Italia. Articolul 30 menționat anterior prevede că Directiva 2004/17/CE nu se aplică în cazul în care activitatea în cauză este expusă direct concurenței pe piețe la care accesul nu este restricționat. Evaluarea acestor condiții se face exclusiv în temeiul Directivei 2004/17/CE și nu aduce atingere aplicării regulilor concurenței.

Comisia are la dispoziție un termen de trei luni, începând din ziua lucrătoare menționată mai sus, pentru a lua o decizie în privința acestei cereri. Prin urmare, termenul expiră la data de 16 mai 2010.

Acest termen poate fi eventual prelungit cu trei luni. În acest caz, prelungirea va face obiectul unei publicări.

În conformitate cu articolul 30 alineatul (6) al doilea paragraf, cererile ulterioare privind producția și vânzarea de energie electrică în Italia prezentate înainte de expirarea termenului prevăzut pentru prezenta cerere nu se consideră proceduri noi și vor fi tratate în cadrul prezentei cereri.

---

(1)  JO L 134, 30.4.2004, p. 1.

---