# Eiropas Savienības L 322/2008

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 322 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 51. sējums2008. gada 2. decembris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 322

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

51. sējums2008. gada 2. decembris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 1187/2008 (2008. gada 27. novembris), ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes mononātrija glutamāta importam | 1 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1188/2008 (2008. gada 1. decembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 9 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1189/2008 (2008. gada 25. novembris), ar ko nosaka tarifa kvotu piemērošanas kārtību 2009. gadā baby beef produktiem, kuru izcelsme ir Horvātijā, Bosnijā un Hercegovinā, Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā, Serbijā, Kosovā un Melnkalnē | 11 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1190/2008 (2008. gada 28. novembris), ar kuru 101. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Osamu Bin Ladenu, Al-Qaida tīklu un Taliban | 25 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1191/2008 (2008. gada 1. decembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1186/2008 ar ko nosaka no 2008. gada 1. decembra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē | 27 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Regula (EK) Nr. 1187/2008 (2008. gada 27. novembris), ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes mononātrija glutamāta importam

1

Komisijas Regula (EK) Nr. 1188/2008 (2008. gada 1. decembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

9

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1189/2008 (2008. gada 25. novembris), ar ko nosaka tarifa kvotu piemērošanas kārtību 2009. gadā baby beef produktiem, kuru izcelsme ir Horvātijā, Bosnijā un Hercegovinā, Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā, Serbijā, Kosovā un Melnkalnē

11

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1190/2008 (2008. gada 28. novembris), ar kuru 101. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Osamu Bin Ladenu, Al-Qaida tīklu un Taliban

Al-Qaida

Taliban

25

Komisijas Regula (EK) Nr. 1191/2008 (2008. gada 1. decembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1186/2008 ar ko nosaka no 2008. gada 1. decembra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē

27

| | | II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Komisija |
| | | 2008/896/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2008. gada 20. novembris) par pamatnostādnēm ar risku pamatotajai dzīvnieku veselības uzraudzības shēmai, kā paredzēts Padomes Direktīvā 2006/88/EK
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 6787)

   (
  1
  ) | 30 |
| | | 2008/897/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2008. gada 28. novembris), ar ko apstiprina tās gada un daudzgadu programmas un Kopienas finansiālo ieguldījumu atsevišķu dzīvnieku slimību un zoonožu izskaušanai, kontrolei un uzraudzībai, ko dalībvalstis iesniegušas 2009. gadam un turpmākajiem gadiem
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 7415) | 39 |

II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

2008/896/EK

*

Komisijas Lēmums (2008. gada 20. novembris) par pamatnostādnēm ar risku pamatotajai dzīvnieku veselības uzraudzības shēmai, kā paredzēts Padomes Direktīvā 2006/88/EK
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 6787)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 6787)

1

30

2008/897/EK

*

Komisijas Lēmums (2008. gada 28. novembris), ar ko apstiprina tās gada un daudzgadu programmas un Kopienas finansiālo ieguldījumu atsevišķu dzīvnieku slimību un zoonožu izskaušanai, kontrolei un uzraudzībai, ko dalībvalstis iesniegušas 2009. gadam un turpmākajiem gadiem
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 7415)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 7415)

39

| | | III   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību |
| --- | --- | --- |
| | | TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU |
| | * | Padomes Vienotā rīcība 2008/898/KĀDP (2008. gada 1. decembris), ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Āfrikas Savienībā | 50 |

III   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU

*

Padomes Vienotā rīcība 2008/898/KĀDP (2008. gada 1. decembris), ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Āfrikas Savienībā

50

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Piezīme lasītājam (sk. aizmugurējā vāka iekšpusē) | s3 |

*

Piezīme lasītājam (sk. aizmugurējā vāka iekšpusē)

Piezīme lasītājam

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 2.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 322/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 322/1

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 1187/2008

(2008. gada 27. novembris),

ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes mononātrija glutamāta importam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniegusi pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

1.   KĀRTĪBA

1.1.   Pagaidu pasākumi

| (1) | Komisija ar Regulu (EK) Nr. 492/2008 (2) (“pagaidu regula”) ir piemērojusi pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes (ĶTR) mononātrija glutamāta (MNG) importam. |
| --- | --- |

(1)

Komisija ar Regulu (EK) Nr. 492/2008 (2) (“pagaidu regula”) ir piemērojusi pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes (ĶTR) mononātrija glutamāta (MNG) importam.

1.2.   Turpmākā procedūra

| (2) | Pēc tam, kad atklātībā tika nodoti būtiski fakti un apsvērumi, pamatojoties uz kuriem tika ieviesti antidempinga pagaidu pasākumi (“pagaidu paziņojuma sniegšana”), vairākas ieinteresētās personas iesniedza rakstiskus iesniegumus, kuros izteica savu viedokli par pagaidu secinājumiem. Personām, kas lūdza iespēju tikt uzklausītām, tādu iespēju deva. Komisija turpināja ievākt un pārbaudīt visu informāciju, ko uzskatīja par nepieciešamu galīgajiem secinājumiem. |
| --- | --- |

(2)

Pēc tam, kad atklātībā tika nodoti būtiski fakti un apsvērumi, pamatojoties uz kuriem tika ieviesti antidempinga pagaidu pasākumi (“pagaidu paziņojuma sniegšana”), vairākas ieinteresētās personas iesniedza rakstiskus iesniegumus, kuros izteica savu viedokli par pagaidu secinājumiem. Personām, kas lūdza iespēju tikt uzklausītām, tādu iespēju deva. Komisija turpināja ievākt un pārbaudīt visu informāciju, ko uzskatīja par nepieciešamu galīgajiem secinājumiem.

| (3) | Komisija turpināja izmeklēšanu saistībā ar Kopienu interesējošiem aspektiem un pēc pagaidu antidempinga pasākumu ieviešanas veica dažu Kopienas lietotāju un piegādātāju sniegtās informācijas analīzi. |
| --- | --- |

(3)

Komisija turpināja izmeklēšanu saistībā ar Kopienu interesējošiem aspektiem un pēc pagaidu antidempinga pasākumu ieviešanas veica dažu Kopienas lietotāju un piegādātāju sniegtās informācijas analīzi.

| (4) | Ņēma vērā ieinteresēto personu mutiskās un rakstiskās piezīmes un attiecīgajos gadījumos izdarīja vajadzīgos grozījumus pagaidu atzinumos. |
| --- | --- |

(4)

Ņēma vērā ieinteresēto personu mutiskās un rakstiskās piezīmes un attiecīgajos gadījumos izdarīja vajadzīgos grozījumus pagaidu atzinumos.

| (5) | Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem plānoja ieteikt galīgo antidempinga maksājumu uzlikšanu ĶTR izcelsmes MNG un attiecīgo summu galīgo iekasēšanu, ko nodrošina ar pagaidu maksājumu. Tika noteikts arī termiņš, kurā ieinteresētās personas varēja sniegt piezīmes pēc minētās informācijas saņemšanas. |
| --- | --- |

(5)

Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem plānoja ieteikt galīgo antidempinga maksājumu uzlikšanu ĶTR izcelsmes MNG un attiecīgo summu galīgo iekasēšanu, ko nodrošina ar pagaidu maksājumu. Tika noteikts arī termiņš, kurā ieinteresētās personas varēja sniegt piezīmes pēc minētās informācijas saņemšanas.

| (6) | Jāatgādina, ka dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2006. gada 1. jūlija līdz 2007. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Attiecībā uz tendencēm saistībā ar kaitējuma novērtējumu Komisija analizēja datus par laikposmu no 2004. gada aprīļa līdz IP beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(6)

Jāatgādina, ka dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2006. gada 1. jūlija līdz 2007. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Attiecībā uz tendencēm saistībā ar kaitējuma novērtējumu Komisija analizēja datus par laikposmu no 2004. gada aprīļa līdz IP beigām (“attiecīgais periods”).

2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

| (7) | Tā kā par attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu nav saņemtas piezīmes, ar šo apstiprina pagaidu regulas 12. līdz 14. apsvērumu. |
| --- | --- |

(7)

Tā kā par attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu nav saņemtas piezīmes, ar šo apstiprina pagaidu regulas 12. līdz 14. apsvērumu.

3.   DEMPINGS

3.1.   Pamatregulas 18. panta piemērošana

| (8) | Tā kā par pamatregulas 18. panta piemērošanu vienam ĶTR ražotājam eksportētājam nav saņemtas piezīmes, ar šo apstiprina pagaidu regulas 15. līdz 18. apsvērumu. |
| --- | --- |

(8)

Tā kā par pamatregulas 18. panta piemērošanu vienam ĶTR ražotājam eksportētājam nav saņemtas piezīmes, ar šo apstiprina pagaidu regulas 15. līdz 18. apsvērumu.

3.2.   Tirgus ekonomikas režīms (“TER”)

| (9) | Pēc pagaidu paziņojuma sniegšanas divi ĶTR ražotāji eksportētāji, kuriem netika piešķirts TER, apstrīdēja sākotnējos secinājumus. |
| --- | --- |

(9)

Pēc pagaidu paziņojuma sniegšanas divi ĶTR ražotāji eksportētāji, kuriem netika piešķirts TER, apstrīdēja sākotnējos secinājumus.

| (10) | Pirmā uzņēmuma gadījumā tā iesniegtajā atzinumā minēts, ka atbilstoši starptautiskajiem grāmatvedības standartiem (SGS) ir nepieciešama tikai konsolidētu pārskatu sagatavošana un saskaņā ar SGS konsolidētu pārskatu revīzija nav nepieciešama. |
| --- | --- |

(10)

Pirmā uzņēmuma gadījumā tā iesniegtajā atzinumā minēts, ka atbilstoši starptautiskajiem grāmatvedības standartiem (SGS) ir nepieciešama tikai konsolidētu pārskatu sagatavošana un saskaņā ar SGS konsolidētu pārskatu revīzija nav nepieciešama.

| (11) | Šajā sakarā jāatgādina, ka, neņemot vērā vairākus informācijas pieprasījumus, šis uzņēmums neiesniedza attiecīgos konsolidētos finanšu pārskatus, ieskaitot revidentu ziņojumu, nenorādot tos TER pieprasījuma veidlapā, kā arī nesniedzot tos apmeklējuma uz vietas laikā ĶTR. SGS nosaka un skaidro starptautiski pieņemtus grāmatvedības principus un sniedz vadlīnijas to piemērošanai. Grāmatvedības uzskaites revīzijas veikšana saskaņā ar SGS nozīmē to, ka revīzija nodrošina, ka grāmatvedības dokumenti ir tikuši sagatavoti un uzrādīti saskaņā ar SGS un ka tie atbilst šiem SGS principiem. Šādu principu pārkāpšanas gadījumā revīzijas ziņojumam vajadzētu ietvert neatbilstības ietekmi un iemeslus SGS principu nepiemērošanai. SGS 27 īpaši skaidri nosaka kārtību, atbilstoši kurai uzņēmumiem vajadzētu sagatavot un uzrādīt savus konsolidētos pārskatus. Uzņēmums neapstrīd to, ka šie noteikumi bija piemērojami attiecībā uz to TER izmeklēšanas kontekstā. |
| --- | --- |

(11)

Šajā sakarā jāatgādina, ka, neņemot vērā vairākus informācijas pieprasījumus, šis uzņēmums neiesniedza attiecīgos konsolidētos finanšu pārskatus, ieskaitot revidentu ziņojumu, nenorādot tos TER pieprasījuma veidlapā, kā arī nesniedzot tos apmeklējuma uz vietas laikā ĶTR. SGS nosaka un skaidro starptautiski pieņemtus grāmatvedības principus un sniedz vadlīnijas to piemērošanai. Grāmatvedības uzskaites revīzijas veikšana saskaņā ar SGS nozīmē to, ka revīzija nodrošina, ka grāmatvedības dokumenti ir tikuši sagatavoti un uzrādīti saskaņā ar SGS un ka tie atbilst šiem SGS principiem. Šādu principu pārkāpšanas gadījumā revīzijas ziņojumam vajadzētu ietvert neatbilstības ietekmi un iemeslus SGS principu nepiemērošanai. SGS 27 īpaši skaidri nosaka kārtību, atbilstoši kurai uzņēmumiem vajadzētu sagatavot un uzrādīt savus konsolidētos pārskatus. Uzņēmums neapstrīd to, ka šie noteikumi bija piemērojami attiecībā uz to TER izmeklēšanas kontekstā.

| (12) | Pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta otrais ievilkums skaidri norāda, ka uzņēmumiem, kas piesakās TER, vajadzētu būt vienotai grāmatvedības uzskaitei, kuru pārbauda neatkarīga revīzija saskaņā ar SGS un piemēro visām vajadzībām. Tādējādi šķiet skaidrs, ka grāmatvedības uzskaites dokumenti ir ne vien jāsagatavo, bet tiem ir arī jāveic revīzija saskaņā ar SGS. Ja revīzija nav veikta saskaņā ar SGS, Komisija nevar noteikt, vai grāmatvedības uzskaites dokumenti tika vai netika sagatavoti saskaņā ar SGS. Vienīgi no minētā nevar secināt, ka otrais kritērijs ir izpildīts. |
| --- | --- |

(12)

Pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta otrais ievilkums skaidri norāda, ka uzņēmumiem, kas piesakās TER, vajadzētu būt vienotai grāmatvedības uzskaitei, kuru pārbauda neatkarīga revīzija saskaņā ar SGS un piemēro visām vajadzībām. Tādējādi šķiet skaidrs, ka grāmatvedības uzskaites dokumenti ir ne vien jāsagatavo, bet tiem ir arī jāveic revīzija saskaņā ar SGS. Ja revīzija nav veikta saskaņā ar SGS, Komisija nevar noteikt, vai grāmatvedības uzskaites dokumenti tika vai netika sagatavoti saskaņā ar SGS. Vienīgi no minētā nevar secināt, ka otrais kritērijs ir izpildīts.

| (13) | Tas pats ražotājs eksportētājs turpināja apgalvot, ka pēc tā ieskatiem ieņēmumu un izdevumu kompensācija nebija ievērojama un ka informācijas neatklāšana nevarēja ietekmēt lietotāju ekonomisko lēmumu, kas balstīts uz finanšu pārskatiem. Tādējādi SGS netika pārkāpti. |
| --- | --- |

(13)

Tas pats ražotājs eksportētājs turpināja apgalvot, ka pēc tā ieskatiem ieņēmumu un izdevumu kompensācija nebija ievērojama un ka informācijas neatklāšana nevarēja ietekmēt lietotāju ekonomisko lēmumu, kas balstīts uz finanšu pārskatiem. Tādējādi SGS netika pārkāpti.

| (14) | Tomēr šis apgalvojums, šķiet, ir pretrunā ar pirmo, ka grāmatvedības uzskaites dokumentus vajadzētu sagatavot, bet ne veikt revīziju saskaņā ar SGS. Ja tas tā būtu, tad uzņēmumiem pašiem, nevis kompetentiem un neatkarīgiem revidentiem, kā tas ir noteikts 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā, būtu jānovērtē, vai kompensācija būtu vai nebūtu pieļaujama, ja ieņēmumi un izdevumi nebūtu ievērojami, ja šāda kompensācija nevarētu ietekmēt lietotāju ekonomisko lēmumu un ja šāda kompensācija mazina lietotāju spēju izprast veiktos darījumus. |
| --- | --- |

(14)

Tomēr šis apgalvojums, šķiet, ir pretrunā ar pirmo, ka grāmatvedības uzskaites dokumentus vajadzētu sagatavot, bet ne veikt revīziju saskaņā ar SGS. Ja tas tā būtu, tad uzņēmumiem pašiem, nevis kompetentiem un neatkarīgiem revidentiem, kā tas ir noteikts 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā, būtu jānovērtē, vai kompensācija būtu vai nebūtu pieļaujama, ja ieņēmumi un izdevumi nebūtu ievērojami, ja šāda kompensācija nevarētu ietekmēt lietotāju ekonomisko lēmumu un ja šāda kompensācija mazina lietotāju spēju izprast veiktos darījumus.

| (15) | Turklāt, pieņemot to, ka “nozīmīguma” jēdziens ir interpretējams, SGS 130. punkts paredz, ka postenis, kas nav pietiekami būtisks, lai to atsevišķi uzrādītu finanšu pārskatos, tomēr var būt pietiekami būtisks, lai to uzrādītu atsevišķi piezīmēs. Tādējādi, ņemot vērā faktu, ka kompensācija netika minēta ne revīzijas ziņojumā, ne uzņēmuma finanšu pārskatiem pievienotajās piezīmēs, tiek apstiprināts, ka uzņēmuma grāmatvedības uzskaites revīziju neveica saskaņā ar SGS. |
| --- | --- |

(15)

Turklāt, pieņemot to, ka “nozīmīguma” jēdziens ir interpretējams, SGS 130. punkts paredz, ka postenis, kas nav pietiekami būtisks, lai to atsevišķi uzrādītu finanšu pārskatos, tomēr var būt pietiekami būtisks, lai to uzrādītu atsevišķi piezīmēs. Tādējādi, ņemot vērā faktu, ka kompensācija netika minēta ne revīzijas ziņojumā, ne uzņēmuma finanšu pārskatiem pievienotajās piezīmēs, tiek apstiprināts, ka uzņēmuma grāmatvedības uzskaites revīziju neveica saskaņā ar SGS.

| (16) | Turklāt attiecīgo kompensāciju konstatēja Komisijas izmeklētāji. Tikai veicot padziļinātu revīziju, būtu atklājies, vai ir bijuši citi gadījumi, kad grāmatvedības uzskaites dokumenti nav sagatavoti un revidēti saskaņā ar SGS. Neveicot šādu revīziju, Komisijai nav tik daudz laika, kā arī tas nav apmeklējuma uz vietas nolūks veikt uzņēmumu grāmatvedības uzskaites un uzskaites uzrādīšanas revīziju. Tādējādi Komisijas atzinumi, kas norāda uz faktu, ka TER piemērošanu pieprasījušie uzņēmumi nespēj izpildīt pamatregulu prasību sagatavot grāmatvedības uzskaites dokumentus un nodrošināt grāmatvedības uzskaites dokumentu sagatavošanu un revīziju saskaņā ar SGS, ļauj secināt, ka otrais kritērijs nav izpildīts. |
| --- | --- |

(16)

Turklāt attiecīgo kompensāciju konstatēja Komisijas izmeklētāji. Tikai veicot padziļinātu revīziju, būtu atklājies, vai ir bijuši citi gadījumi, kad grāmatvedības uzskaites dokumenti nav sagatavoti un revidēti saskaņā ar SGS. Neveicot šādu revīziju, Komisijai nav tik daudz laika, kā arī tas nav apmeklējuma uz vietas nolūks veikt uzņēmumu grāmatvedības uzskaites un uzskaites uzrādīšanas revīziju. Tādējādi Komisijas atzinumi, kas norāda uz faktu, ka TER piemērošanu pieprasījušie uzņēmumi nespēj izpildīt pamatregulu prasību sagatavot grāmatvedības uzskaites dokumentus un nodrošināt grāmatvedības uzskaites dokumentu sagatavošanu un revīziju saskaņā ar SGS, ļauj secināt, ka otrais kritērijs nav izpildīts.

| (17) | Visbeidzot, tas pats uzņēmums nepiekrita secinājumam par to, ka negatīvais apgrozāmais kapitāls ar bezprocentu aizņēmumiem būtu jāuztver kā izkropļojumi, kas pārņemti no agrākās iekārtas, kas nav tirgus ekonomika, uzskatot to par vadīšanas efektivitātes pazīmi. |
| --- | --- |

(17)

Visbeidzot, tas pats uzņēmums nepiekrita secinājumam par to, ka negatīvais apgrozāmais kapitāls ar bezprocentu aizņēmumiem būtu jāuztver kā izkropļojumi, kas pārņemti no agrākās iekārtas, kas nav tirgus ekonomika, uzskatot to par vadīšanas efektivitātes pazīmi.

| (18) | Vispirms būtu jāatzīmē, ka secinājumi saistībā ar negatīvo apgrozāmo kapitālu bija papildu secinājumi, nevis galvenie, kas ļāva atzīt, ka pieteikuma iesniedzējs neatbilda TER kritērijam. Otrkārt, negatīvs apgrozāmais kapitāls viens pats var būt vadīšanas efektivitātes pazīme, bet tikai uzņēmumā ar mazu krājumu un mazu saņemto summu līmeni, ko praktiski var tikai konstatēt uzņēmumos, kas nodarbojas gandrīz tikai ar skaidras naudas operācijām, piemēram, universālveikalos un lielveikalos. Tomēr situācijas analīze saistībā ar šo ĶTR ražotāju eksportētāju bija pavisam savādāka. Negatīvs apgrozāmais kapitāls ir jāuzskata vairāk par pazīmi tam, ka uzņēmumam, iespējams, draud bankrots vai nopietnas finanšu problēmas. Ņemot vērā šādu situāciju, iespējas saņemt milzīgus “tirdzniecības kredītu” apjomus bez jebkādām finanšu izmaksām būtu ļoti mazas tirgus ekonomikas apstākļos. Tādējādi ievērojami uzņēmuma bezprocentu aizņēmumi, kas veidoja ievērojamu daļu no tā kopējām īstermiņa saistībām (pēdējiem veidojot 80 % no visām saistībām), kā rezultātā radās ievērojams negatīva apgrozāmā kapitāla līmenis, jāuzskata par nesaistītiem ar tirgus ekonomikas tendencēm. |
| --- | --- |

(18)

Vispirms būtu jāatzīmē, ka secinājumi saistībā ar negatīvo apgrozāmo kapitālu bija papildu secinājumi, nevis galvenie, kas ļāva atzīt, ka pieteikuma iesniedzējs neatbilda TER kritērijam. Otrkārt, negatīvs apgrozāmais kapitāls viens pats var būt vadīšanas efektivitātes pazīme, bet tikai uzņēmumā ar mazu krājumu un mazu saņemto summu līmeni, ko praktiski var tikai konstatēt uzņēmumos, kas nodarbojas gandrīz tikai ar skaidras naudas operācijām, piemēram, universālveikalos un lielveikalos. Tomēr situācijas analīze saistībā ar šo ĶTR ražotāju eksportētāju bija pavisam savādāka. Negatīvs apgrozāmais kapitāls ir jāuzskata vairāk par pazīmi tam, ka uzņēmumam, iespējams, draud bankrots vai nopietnas finanšu problēmas. Ņemot vērā šādu situāciju, iespējas saņemt milzīgus “tirdzniecības kredītu” apjomus bez jebkādām finanšu izmaksām būtu ļoti mazas tirgus ekonomikas apstākļos. Tādējādi ievērojami uzņēmuma bezprocentu aizņēmumi, kas veidoja ievērojamu daļu no tā kopējām īstermiņa saistībām (pēdējiem veidojot 80 % no visām saistībām), kā rezultātā radās ievērojams negatīva apgrozāmā kapitāla līmenis, jāuzskata par nesaistītiem ar tirgus ekonomikas tendencēm.

| (19) | Otrā uzņēmuma gadījumā jauni argumenti, kas mainītu sākotnējos secinājumus saistībā ar TER, netika sniegti. Īpaši apstiprināja to, ka valsts akcionāra ietekme ar uzņēmumu saistīto lēmumu pieņemšanas procesā bija neproporcionāli augsta un ka valsts piekrita samazināt noteikto zemes izmantošanas tiesību vērtību par 50 % bez jebkādas kompensācijas. Apstiprināja arī to, ka grāmatvedības uzskaites revīzija nenotika atbilstoši SGS. |
| --- | --- |

(19)

Otrā uzņēmuma gadījumā jauni argumenti, kas mainītu sākotnējos secinājumus saistībā ar TER, netika sniegti. Īpaši apstiprināja to, ka valsts akcionāra ietekme ar uzņēmumu saistīto lēmumu pieņemšanas procesā bija neproporcionāli augsta un ka valsts piekrita samazināt noteikto zemes izmantošanas tiesību vērtību par 50 % bez jebkādas kompensācijas. Apstiprināja arī to, ka grāmatvedības uzskaites revīzija nenotika atbilstoši SGS.

| (20) | Tā kā netika saņemti nekādi citi apsvērumi par TER, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 19. līdz 26. apsvērums. |
| --- | --- |

(20)

Tā kā netika saņemti nekādi citi apsvērumi par TER, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 19. līdz 26. apsvērums.

3.3.   Atsevišķs režīms (“AR”)

| (21) | Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka pret konkurenci vērstas prakses un valsts iejaukšanās pieļautu pasākumu apiešanu un tāpēc nevienam ĶTR ražotājam nevajadzētu piešķirt atsevišķu režīmu (AR). |
| --- | --- |

(21)

Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka pret konkurenci vērstas prakses un valsts iejaukšanās pieļautu pasākumu apiešanu un tāpēc nevienam ĶTR ražotājam nevajadzētu piešķirt atsevišķu režīmu (AR).

| (22) | Tomēr šī ieinteresētā persona nesniedza nekādus pierādījumus tam, kā iespējamās pret konkurenci vērstās prakses vai iespējamā valsts iejaukšanās ļautu apiet pasākumus. Turklāt izmeklēšanā tika atklāts, ka jebkāda teorētiska valsts iejaukšanās būtu iespējama tikai ar Ķīnas Fermentācijas nozares asociācijas (China Fermentation Industry Association) starpniecību, kuras biedri ir abi eksportējošie ražotāji. Taču visi šīs asociācijas pieņemtie lēmumi un ieteikumi bija nesaistoši. Tādēļ šī prasība bija jānoraida. |
| --- | --- |

(22)

Tomēr šī ieinteresētā persona nesniedza nekādus pierādījumus tam, kā iespējamās pret konkurenci vērstās prakses vai iespējamā valsts iejaukšanās ļautu apiet pasākumus. Turklāt izmeklēšanā tika atklāts, ka jebkāda teorētiska valsts iejaukšanās būtu iespējama tikai ar Ķīnas Fermentācijas nozares asociācijas (China Fermentation Industry Association) starpniecību, kuras biedri ir abi eksportējošie ražotāji. Taču visi šīs asociācijas pieņemtie lēmumi un ieteikumi bija nesaistoši. Tādēļ šī prasība bija jānoraida.

| (23) | Tā kā nav saņemtas piezīmes par šo jautājumu saistībā ar AR, ar šo apstiprina pagaidu regulas 27. līdz 29. apsvērumu. |
| --- | --- |

(23)

Tā kā nav saņemtas piezīmes par šo jautājumu saistībā ar AR, ar šo apstiprina pagaidu regulas 27. līdz 29. apsvērumu.

3.4.   Normālvērtība

3.4.1.   Analogā valsts

| (24) | Viena no ieinteresētajām personām apstrīdēja Komisijas izvēli par analogo valsti izmantot Taizemi, un it īpaši ar Kopienas ražotāju saistīto Taizemes ražotāju Ajinomoto. Taču šīs personas piezīmes un argumenti tika iesniegti pēc komentāru iesniegšanai noteiktā termiņa (3) beigām, un turklāt tiem nebija nekāda pamatojuma. Tāpēc šie argumenti bija jānoraida. |
| --- | --- |

(24)

Viena no ieinteresētajām personām apstrīdēja Komisijas izvēli par analogo valsti izmantot Taizemi, un it īpaši ar Kopienas ražotāju saistīto Taizemes ražotāju Ajinomoto. Taču šīs personas piezīmes un argumenti tika iesniegti pēc komentāru iesniegšanai noteiktā termiņa (3) beigām, un turklāt tiem nebija nekāda pamatojuma. Tāpēc šie argumenti bija jānoraida.

| (25) | Tā kā netika saņemti nekādi citi apsvērumi par analogo valsti, ar šo apstiprina pagaidu regulas 30. līdz 34. apsvērumu. |
| --- | --- |

(25)

Tā kā netika saņemti nekādi citi apsvērumi par analogo valsti, ar šo apstiprina pagaidu regulas 30. līdz 34. apsvērumu.

3.4.2.   Metodika, ko piemēro normālvērtības noteikšanai

| (26) | Viens Ķīnas ražotājs eksportētājs pieprasīja, ka vajadzētu novērst izejmateriālu cenu atšķirības. It īpaši šis ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka MNG izgatavošana no melases, kā tas ir analogās valsts gadījumā, ir dārgāka nekā MNG izgatavošana no kukurūzas vai rīsu cietes. |
| --- | --- |

(26)

Viens Ķīnas ražotājs eksportētājs pieprasīja, ka vajadzētu novērst izejmateriālu cenu atšķirības. It īpaši šis ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka MNG izgatavošana no melases, kā tas ir analogās valsts gadījumā, ir dārgāka nekā MNG izgatavošana no kukurūzas vai rīsu cietes.

| (27) | Tomēr izrādījās, ka ĶTR ražotājs eksportētājs bija ievērojami pārspīlējis attiecību starp melases izlietojumu un saražoto MNG salīdzinājumā ar to, ko atklāja un apstiprināja pie sadarbībā iesaistītā ražotāja analogajā valstī. Attiecīgi arguments, ka MNG izgatavošana analogajā valstī ir dārgāka, bija jānoraida. |
| --- | --- |

(27)

Tomēr izrādījās, ka ĶTR ražotājs eksportētājs bija ievērojami pārspīlējis attiecību starp melases izlietojumu un saražoto MNG salīdzinājumā ar to, ko atklāja un apstiprināja pie sadarbībā iesaistītā ražotāja analogajā valstī. Attiecīgi arguments, ka MNG izgatavošana analogajā valstī ir dārgāka, bija jānoraida.

| (28) | Tā kā nav nekādu komentāru par Kopienas ražošanas nozares definīciju, ar šo apstiprina pagaidu regulas 35. apsvērumu. |
| --- | --- |

(28)

Tā kā nav nekādu komentāru par Kopienas ražošanas nozares definīciju, ar šo apstiprina pagaidu regulas 35. apsvērumu.

3.5.   Eksporta cena

| (29) | Sakarā ar to, ka nebija citu aizrādījumu attiecībā uz eksporta cenas noteikšanu, tika apstiprināti pagaidu regulas 36. un 37. apsvērumā izklāstītie atzinumi. |
| --- | --- |

(29)

Sakarā ar to, ka nebija citu aizrādījumu attiecībā uz eksporta cenas noteikšanu, tika apstiprināti pagaidu regulas 36. un 37. apsvērumā izklāstītie atzinumi.

3.6.   Salīdzinājums

| (30) | Tā kā netika saņemti nekādi citi apsvērumi par analogo valsti, ar šo apstiprina pagaidu regulas 38. līdz 39. apsvērumu. |
| --- | --- |

(30)

Tā kā netika saņemti nekādi citi apsvērumi par analogo valsti, ar šo apstiprina pagaidu regulas 38. līdz 39. apsvērumu.

3.7.   Dempinga starpības

| (31) | Uzņēmumiem, kam piešķirts AR, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu vidējā svērtā normālvērtība tika salīdzināta ar attiecīgajam ražojumam atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu. |
| --- | --- |

(31)

Uzņēmumiem, kam piešķirts AR, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu vidējā svērtā normālvērtība tika salīdzināta ar attiecīgajam ražojumam atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu.

| (32) | Tādējādi galīgā dempinga starpība, ko izsaka kā procentuālo daļu no CIF cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šāda:






  — | Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd. 36,5 % |
| --- | --- | --- |

(32)

Tādējādi galīgā dempinga starpība, ko izsaka kā procentuālo daļu no CIF cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šāda:

—

Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd. 36,5 %

| — | Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd.

  un Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd. 33,8 % |
| --- | --- |

—

Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd.

un Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd. 33,8 %

| (33) | Pamatojums valsts vienotās dempinga starpības noteikšanai bija izklāstīts pagaidu regulas 42. apsvērumā, kas ar šo tiek apstiprināts, nepastāvot nekādiem komentāriem. Balstoties uz minēto, valsts mēroga dempinga līmenis provizoriski tika noteikts 39,7 % apmērā no CIF cenas jeb cenas ar piegādi līdz Kopienas robežai pirms nodokļu nomaksas. |
| --- | --- |

(33)

Pamatojums valsts vienotās dempinga starpības noteikšanai bija izklāstīts pagaidu regulas 42. apsvērumā, kas ar šo tiek apstiprināts, nepastāvot nekādiem komentāriem. Balstoties uz minēto, valsts mēroga dempinga līmenis provizoriski tika noteikts 39,7 % apmērā no CIF cenas jeb cenas ar piegādi līdz Kopienas robežai pirms nodokļu nomaksas.

4.   KAITĒJUMS

4.1.   Kopienas ražošanas nozares definīcija

| (34) | Tā kā nav nekādu komentāru par Kopienas ražošanas nozares definīciju, ar šo apstiprina pagaidu regulas 44. un 46. apsvērumu. |
| --- | --- |

(34)

Tā kā nav nekādu komentāru par Kopienas ražošanas nozares definīciju, ar šo apstiprina pagaidu regulas 44. un 46. apsvērumu.

4.2.   Kopienas patēriņš

| (35) | Tā kā nav saņemti nekādi apsvērumi par Kopienas patēriņu, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 47. apsvērums. |
| --- | --- |

(35)

Tā kā nav saņemti nekādi apsvērumi par Kopienas patēriņu, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 47. apsvērums.

4.3.   Imports Kopienā no ĶTR

| (36) | Pēc pagaidu secinājumu nodošanas atklātībai viens no Kopienas importētājiem apgalvoja, ka Komisijas atzinumi saistībā ar ĶTR eksporta cenas svārstībām aplūkotajā periodā bija neprecīzi, jo kalendāro gadu vietā tika izmantoti finanšu gadi. Aplūkojamais periods sākās 2004. gada 1. aprīlī, turpretim kalendāro gadu izmantošana nozīmē to, ka periods būtu sācies 2004. gada 1. janvārī. Saskaņā ar uzņēmuma iesniegtajiem datiem šā sākuma punkta maiņa atspoguļotu ĶTR eksporta cenu pieaugumu par 12 % starp 2004. kalendāro gadu un IP pretēji nelielajam samazinājumam, par ko ziņots pagaidu regulas 50. apsvērumā. Taču vajadzētu ievērot to, ka importētāja iesniegtie dati bija balstīti uz tā iepirkuma cenām, kas acīmredzami attiecās tikai uz daļu no ĶTR eksporta uz Kopienu. Pēc datu izpētes, kurā tika ņemtas vērā visa ĶTR izcelsmes MNG importa vidējās cenas, balstoties uz Eurostat datiem, tika secināts, ka laikposmā no 2004. gada janvāra līdz IP beigām attiecīgās ĶTR cenas palielinājās tikai par 0,5 %, nevis par 12 %, kā to apgalvoja importētājs. Atšķirība starp aplūkotajā periodā konstatētajām cenu izmaiņām (samazinājums par 2 %) un laikposmā no 2004. gada janvāra līdz IP beigām konstatētajām cenu izmaiņām (pieaugums par 0,5 %) nav tik ievērojama, lai mainītu secinājumus par šo cenu ietekmi uz Kopienas ražošanas nozares situāciju. Tādēļ šī prasība bija jānoraida. |
| --- | --- |

(36)

Pēc pagaidu secinājumu nodošanas atklātībai viens no Kopienas importētājiem apgalvoja, ka Komisijas atzinumi saistībā ar ĶTR eksporta cenas svārstībām aplūkotajā periodā bija neprecīzi, jo kalendāro gadu vietā tika izmantoti finanšu gadi. Aplūkojamais periods sākās 2004. gada 1. aprīlī, turpretim kalendāro gadu izmantošana nozīmē to, ka periods būtu sācies 2004. gada 1. janvārī. Saskaņā ar uzņēmuma iesniegtajiem datiem šā sākuma punkta maiņa atspoguļotu ĶTR eksporta cenu pieaugumu par 12 % starp 2004. kalendāro gadu un IP pretēji nelielajam samazinājumam, par ko ziņots pagaidu regulas 50. apsvērumā. Taču vajadzētu ievērot to, ka importētāja iesniegtie dati bija balstīti uz tā iepirkuma cenām, kas acīmredzami attiecās tikai uz daļu no ĶTR eksporta uz Kopienu. Pēc datu izpētes, kurā tika ņemtas vērā visa ĶTR izcelsmes MNG importa vidējās cenas, balstoties uz Eurostat datiem, tika secināts, ka laikposmā no 2004. gada janvāra līdz IP beigām attiecīgās ĶTR cenas palielinājās tikai par 0,5 %, nevis par 12 %, kā to apgalvoja importētājs. Atšķirība starp aplūkotajā periodā konstatētajām cenu izmaiņām (samazinājums par 2 %) un laikposmā no 2004. gada janvāra līdz IP beigām konstatētajām cenu izmaiņām (pieaugums par 0,5 %) nav tik ievērojama, lai mainītu secinājumus par šo cenu ietekmi uz Kopienas ražošanas nozares situāciju. Tādēļ šī prasība bija jānoraida.

| (37) | Tā kā nav nekādu apsvērumu par importu no attiecīgās valsts, ar šo apstiprina pagaidu regulas 48. līdz 52. apsvērumu. |
| --- | --- |

(37)

Tā kā nav nekādu apsvērumu par importu no attiecīgās valsts, ar šo apstiprina pagaidu regulas 48. līdz 52. apsvērumu.

4.4.   Ekonomiskais stāvoklis Kopienas ražošanas nozarē

| (38) | Noteiktas ieinteresētās personas apšaubīja kaitējuma rādītāju attīstības analīzi. Tās apgalvoja, ka, izmantojot iesniedzēja finanšu gadam paralēlos 12 mēnešu periodus, nevis kalendāros gadus, aplūkojamais periods tiek būtiski saīsināts par trīs gadiem, jo 2007. finanšu gads lielā mērā sakrīt ar IP. Šīs personas pieprasīja, ka pareizai kaitējuma rādītāju attīstības izvērtēšanai aplūkojamais periods būtu jāpagarina, lai nosegtu pilnu 2004. kalendāro gadu. Šajā sakarā vajadzētu norādīt, ka pamatregula nenosaka stingru termiņu attiecībā uz aplūkojamā perioda noteikšanu. Turklāt Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) rekomendācijā par datu vākšanas periodiem antidempinga izmeklēšanā minēts, ka: “parasti (...) datu vākšanas periodam kaitējuma izmeklēšanā vajadzētu ilgt vismaz trīs gadus (...).” (4) Neskatoties uz to, tika veikta pamata kaitējuma rādītāju salīdzinošā analīze, pamatojoties uz kalendāro gadu, t. i., par aplūkojamo periodu uzskatot 2004., 2005., 2006. gadu un IP, lai pārbaudītu, vai dažādie secinājumi saistībā ar kaitējumu tiešām ir pamatoti. Šī analīze ir norādījusi, ka galveno kaitējuma rādītāju attīstība ievērojami nemainās.
  Kaut arī tādas konkrētas tendences kā ražošanas un pārdošanas apjomu samazinājums varētu būt mazāk izteiktas salīdzinājumā ar pamatregulas secinājumiem, citi ar Kopienas ražošanas nozares negatīvo rentabilitāti saistītie konstatējumi, ĶTR izcelsmes importa lielais pieaugums un ievērojamais cenu samazinājums paliktu nemainīgi. Turklāt vajadzētu ņemt vērā, ka aplūkojamais periods kalpo kā Kopienas ražošanas nozares situācijas attīstības rādītājs, lai noteiktu, vai var uzskatīt, ka IP laikā tai nodarīts materiāls kaitējums. Šādos apstākļos personu arguments tiek noraidīts, pamatojoties uz to, ka kaitējuma atspoguļojumā būtu redzams materiāls kaitējums pat tad, ja aplūkojamo periodu pagarinātu par 2004. gada pirmo trimestri. |
| --- | --- |

(38)

Noteiktas ieinteresētās personas apšaubīja kaitējuma rādītāju attīstības analīzi. Tās apgalvoja, ka, izmantojot iesniedzēja finanšu gadam paralēlos 12 mēnešu periodus, nevis kalendāros gadus, aplūkojamais periods tiek būtiski saīsināts par trīs gadiem, jo 2007. finanšu gads lielā mērā sakrīt ar IP. Šīs personas pieprasīja, ka pareizai kaitējuma rādītāju attīstības izvērtēšanai aplūkojamais periods būtu jāpagarina, lai nosegtu pilnu 2004. kalendāro gadu. Šajā sakarā vajadzētu norādīt, ka pamatregula nenosaka stingru termiņu attiecībā uz aplūkojamā perioda noteikšanu. Turklāt Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) rekomendācijā par datu vākšanas periodiem antidempinga izmeklēšanā minēts, ka: “parasti (...) datu vākšanas periodam kaitējuma izmeklēšanā vajadzētu ilgt vismaz trīs gadus (...).” (4) Neskatoties uz to, tika veikta pamata kaitējuma rādītāju salīdzinošā analīze, pamatojoties uz kalendāro gadu, t. i., par aplūkojamo periodu uzskatot 2004., 2005., 2006. gadu un IP, lai pārbaudītu, vai dažādie secinājumi saistībā ar kaitējumu tiešām ir pamatoti. Šī analīze ir norādījusi, ka galveno kaitējuma rādītāju attīstība ievērojami nemainās.

Kaut arī tādas konkrētas tendences kā ražošanas un pārdošanas apjomu samazinājums varētu būt mazāk izteiktas salīdzinājumā ar pamatregulas secinājumiem, citi ar Kopienas ražošanas nozares negatīvo rentabilitāti saistītie konstatējumi, ĶTR izcelsmes importa lielais pieaugums un ievērojamais cenu samazinājums paliktu nemainīgi. Turklāt vajadzētu ņemt vērā, ka aplūkojamais periods kalpo kā Kopienas ražošanas nozares situācijas attīstības rādītājs, lai noteiktu, vai var uzskatīt, ka IP laikā tai nodarīts materiāls kaitējums. Šādos apstākļos personu arguments tiek noraidīts, pamatojoties uz to, ka kaitējuma atspoguļojumā būtu redzams materiāls kaitējums pat tad, ja aplūkojamo periodu pagarinātu par 2004. gada pirmo trimestri.

| (39) | Turklāt prasītājs izteica komentārus par pagaidu regulas 60. apsvēruma redakciju. Tika norādīts, ka frāze “Orsan SA pievienošana uzņēmumam Ajinomoto Foods Europe” nav pareiza, jo uzņēmums Ajinomoto Group pārņēma uzņēmumu Orsan SA un to nosauca par Ajinomoto Foods Europe. |
| --- | --- |

(39)

Turklāt prasītājs izteica komentārus par pagaidu regulas 60. apsvēruma redakciju. Tika norādīts, ka frāze “Orsan SA pievienošana uzņēmumam Ajinomoto Foods Europe” nav pareiza, jo uzņēmums Ajinomoto Group pārņēma uzņēmumu Orsan SA un to nosauca par Ajinomoto Foods Europe.

| (40) | Pamatojoties uz iepriekšminētajiem faktiem un apsvērumiem, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 70. līdz 72. apsvēruma secinājums, ka Kopienas ražošanas nozarei tika nodarīts materiāls kaitējums. |
| --- | --- |

(40)

Pamatojoties uz iepriekšminētajiem faktiem un apsvērumiem, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 70. līdz 72. apsvēruma secinājums, ka Kopienas ražošanas nozarei tika nodarīts materiāls kaitējums.

5.   CĒLOŅSAKARĪBA

5.1.   Ietekme, ko rada imports par dempinga cenām

| (41) | Viena no ieinteresētajām personām apgalvoja, ka aplūkojamā perioda laikā nebija nekādas laika sakritības starp novēroto Kopienas ražošanas nozares rentabilitātes negatīvo tendenci un ĶTR izcelsmes importa apjomu attīstību. Attiecīgi tika norādīts, ka ĶTR izcelsmes imports nevarēja nodarīt kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. Kaut arī šis jautājums tika sīki izskaidrots pagaidu regulas 60. un 61. apsvērumā, turpmāk ir minēts, ka saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. punktu ne tikai importa par dempinga cenām apjomi, bet arī, kā alternatīva, šā importa cenas var būt būtisks faktors, novērtējot, vai imports par dempinga cenām ir nodarījis materiālu kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. Pagaidu regulas 76. apsvērumā secināts, ka “(...) ĶTR importam par dempinga cenām, kas attiecīgajā periodā ievērojami samazināja Kopienas ražošanas nozares cenas un kura pārdošanas apjoms ievērojami palielinājās, bija noteicošā loma stāvokļa pasliktināšanai Kopienas ražošanas nozarē”. Ņemot vērā importa par dempinga cenām apjomu un cenu izmaiņas aplūkojamā periodā, tiek uzskatīts, ka šis arguments ir jānoraida. |
| --- | --- |

(41)

Viena no ieinteresētajām personām apgalvoja, ka aplūkojamā perioda laikā nebija nekādas laika sakritības starp novēroto Kopienas ražošanas nozares rentabilitātes negatīvo tendenci un ĶTR izcelsmes importa apjomu attīstību. Attiecīgi tika norādīts, ka ĶTR izcelsmes imports nevarēja nodarīt kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. Kaut arī šis jautājums tika sīki izskaidrots pagaidu regulas 60. un 61. apsvērumā, turpmāk ir minēts, ka saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. punktu ne tikai importa par dempinga cenām apjomi, bet arī, kā alternatīva, šā importa cenas var būt būtisks faktors, novērtējot, vai imports par dempinga cenām ir nodarījis materiālu kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. Pagaidu regulas 76. apsvērumā secināts, ka “(...) ĶTR importam par dempinga cenām, kas attiecīgajā periodā ievērojami samazināja Kopienas ražošanas nozares cenas un kura pārdošanas apjoms ievērojami palielinājās, bija noteicošā loma stāvokļa pasliktināšanai Kopienas ražošanas nozarē”. Ņemot vērā importa par dempinga cenām apjomu un cenu izmaiņas aplūkojamā periodā, tiek uzskatīts, ka šis arguments ir jānoraida.

| (42) | Cita ieinteresētā persona iesniedza prasību, ka ĶTR izcelsmes MNG importa pieaugums aplūkojamā periodā neietekmēja Kopienas ražošanas nozares situāciju, jo šis imports galvenokārt aizstāja importu no citiem avotiem. |
| --- | --- |

(42)

Cita ieinteresētā persona iesniedza prasību, ka ĶTR izcelsmes MNG importa pieaugums aplūkojamā periodā neietekmēja Kopienas ražošanas nozares situāciju, jo šis imports galvenokārt aizstāja importu no citiem avotiem.

| (43) | Šajā sakarā tiek atgādināts, ka, kaut arī zināmā mērā ĶTR izcelsmes MNG imports patiešām aizstāja importu no citām valstīm, kā tas paskaidrots pagaidu regulas 57. apsvērumā, šis imports no ĶTR konsekventi ieguva tirgus daļu arī uz Kopienas ražošanas nozares rēķina pat tad, kad Kopienas patēriņš samazinājās. Turklāt šī prasība neatbilst šīs izmeklēšanas rezultātā veiktajiem secinājumiem, pierādot, ka ĶTR izcelsmes imports par dempinga cenām, kas bija ievērojami zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām, aplūkojamajā periodā nodarīja materiālu kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. Pamatojoties uz iepriekšminēto, prasība bija jānoraida. |
| --- | --- |

(43)

Šajā sakarā tiek atgādināts, ka, kaut arī zināmā mērā ĶTR izcelsmes MNG imports patiešām aizstāja importu no citām valstīm, kā tas paskaidrots pagaidu regulas 57. apsvērumā, šis imports no ĶTR konsekventi ieguva tirgus daļu arī uz Kopienas ražošanas nozares rēķina pat tad, kad Kopienas patēriņš samazinājās. Turklāt šī prasība neatbilst šīs izmeklēšanas rezultātā veiktajiem secinājumiem, pierādot, ka ĶTR izcelsmes imports par dempinga cenām, kas bija ievērojami zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām, aplūkojamajā periodā nodarīja materiālu kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. Pamatojoties uz iepriekšminēto, prasība bija jānoraida.

| (44) | Tā kā nav saņemtas citas piezīmes par šo jautājumu, ar šo apstiprina pagaidu regulas 74. līdz 76. apsvērumu. |
| --- | --- |

(44)

Tā kā nav saņemtas citas piezīmes par šo jautājumu, ar šo apstiprina pagaidu regulas 74. līdz 76. apsvērumu.

5.2.   Citu faktoru ietekme

| (45) | Dažādas ieinteresētās personas atkārtoja pirms pagaidu pasākumu ieviešanas izteiktos apgalvojumus, ka Kopienas ražošanas nozarei nodarītā materiālā kaitējuma cēlonis, iespējams, ir citi faktori, nevis imports par dempinga cenām. Šie apgalvojumi, it īpaši attiecībā uz nozares pārstrukturēšanas un izejmateriālu pieaugošajām izmaksām, kas, iespējams, ietekmēja Kopienas ražošanas nozari, jau tika pienācīgi izvērtēti pagaidu regulas 60. un 61. apsvērumā. |
| --- | --- |

(45)

Dažādas ieinteresētās personas atkārtoja pirms pagaidu pasākumu ieviešanas izteiktos apgalvojumus, ka Kopienas ražošanas nozarei nodarītā materiālā kaitējuma cēlonis, iespējams, ir citi faktori, nevis imports par dempinga cenām. Šie apgalvojumi, it īpaši attiecībā uz nozares pārstrukturēšanas un izejmateriālu pieaugošajām izmaksām, kas, iespējams, ietekmēja Kopienas ražošanas nozari, jau tika pienācīgi izvērtēti pagaidu regulas 60. un 61. apsvērumā.

| (46) | Viena no ieinteresētajām personām atkārtoja pirms pagaidu pasākumu ieviešanas izteiktos apgalvojumus, ka jebkuru Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu varēja izraisīt arī ĶTR izcelsmes MNG eksports, ko veica ar Kopienas ražošanas nozari saistīti uzņēmumi. Papildus tam šī persona norādīja, ka prasītājs maldināja Komisiju, neatklājot šādu saistīto uzņēmumu pastāvēšanu ĶTR un slēpjot faktu, ka šie Ķīnas uzņēmumi eksportēja MNG uz Kopienu. Pamatojoties uz iepriekšminēto, šī persona uzskatīja, ka attiecībā uz prasītāju jāpiemēro pamatregulas 18. pants. Tā pati persona vēlāk iesniedza prasību par savu tiesību uz aizstāvību pārkāpumu tāpēc, ka prasības un prasītāja anketas atbilžu versijās, kas bija paredzētas ieinteresētām personām pārbaudei (atklātā versija), nebija atklāts fakts, ka prasītājam ir saistītie uzņēmumi ĶTR, kas bija iesaistīti darījumos ar MNG. |
| --- | --- |

(46)

Viena no ieinteresētajām personām atkārtoja pirms pagaidu pasākumu ieviešanas izteiktos apgalvojumus, ka jebkuru Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu varēja izraisīt arī ĶTR izcelsmes MNG eksports, ko veica ar Kopienas ražošanas nozari saistīti uzņēmumi. Papildus tam šī persona norādīja, ka prasītājs maldināja Komisiju, neatklājot šādu saistīto uzņēmumu pastāvēšanu ĶTR un slēpjot faktu, ka šie Ķīnas uzņēmumi eksportēja MNG uz Kopienu. Pamatojoties uz iepriekšminēto, šī persona uzskatīja, ka attiecībā uz prasītāju jāpiemēro pamatregulas 18. pants. Tā pati persona vēlāk iesniedza prasību par savu tiesību uz aizstāvību pārkāpumu tāpēc, ka prasības un prasītāja anketas atbilžu versijās, kas bija paredzētas ieinteresētām personām pārbaudei (atklātā versija), nebija atklāts fakts, ka prasītājam ir saistītie uzņēmumi ĶTR, kas bija iesaistīti darījumos ar MNG.

| (47) | Kā tas iepriekš paskaidrots pagaidu regulas 94. apsvērumā, jautājums par MNG eksportu uz Kopienu, ko veicis viens ražotājs ĶTR, zināms kā saistīts ar Kopienas ražošanas nozari, netika uzskatīts par būtisku mazā eksporta apjoma dēļ. Jāuzsver arī tas, ka prasītājs nesniedza Komisijai maldinošu informāciju par tā saistītajiem uzņēmumiem ĶTR. Šī informācija tika pieminēta prasības un prasītāja anketas atbilžu konfidenciālās versijās. Tas ir fakts, ka šī informācija sākotnēji netika iekļauta prasības vai prasītāja anketas atbilžu atklātajā versijā. Taču prasītājs iesniedza atklātās versijas ar informāciju par tā saistītajiem uzņēmumiem ĶTR vēlāk procedūras gaitā. Šajos apstākļos tiek uzskatīts, ka personu tiesību uz aizstāvību pārkāpums nav noticis. Turklāt netika iesniegti pārliecinoši pierādījumi, kas atbalstītu prasību, ka uzņēmums Ajinomoto Group bija informēts par tās saistīto ĶTR uzņēmumu iespējamo netiešo eksporta darbību. Tādējādi tiek uzskatīts, ka pamatregulas 18. panta piemērošana šajā situācija nav pamatota, un prasība tiek noraidīta. |
| --- | --- |

(47)

Kā tas iepriekš paskaidrots pagaidu regulas 94. apsvērumā, jautājums par MNG eksportu uz Kopienu, ko veicis viens ražotājs ĶTR, zināms kā saistīts ar Kopienas ražošanas nozari, netika uzskatīts par būtisku mazā eksporta apjoma dēļ. Jāuzsver arī tas, ka prasītājs nesniedza Komisijai maldinošu informāciju par tā saistītajiem uzņēmumiem ĶTR. Šī informācija tika pieminēta prasības un prasītāja anketas atbilžu konfidenciālās versijās. Tas ir fakts, ka šī informācija sākotnēji netika iekļauta prasības vai prasītāja anketas atbilžu atklātajā versijā. Taču prasītājs iesniedza atklātās versijas ar informāciju par tā saistītajiem uzņēmumiem ĶTR vēlāk procedūras gaitā. Šajos apstākļos tiek uzskatīts, ka personu tiesību uz aizstāvību pārkāpums nav noticis. Turklāt netika iesniegti pārliecinoši pierādījumi, kas atbalstītu prasību, ka uzņēmums Ajinomoto Group bija informēts par tās saistīto ĶTR uzņēmumu iespējamo netiešo eksporta darbību. Tādējādi tiek uzskatīts, ka pamatregulas 18. panta piemērošana šajā situācija nav pamatota, un prasība tiek noraidīta.

| (48) | Viena ieinteresētā persona atkārtoja pirms pagaidu pasākumu ieviešanas izteiktos apgalvojumus par ASV dolāra kursa pret euro ietekmi uz cenu samazinājuma aprēķiniem un Kopienas ražošanas nozares eksporta rezultātiem. Taču netika iesniegta nekāda papildu informācija vai pierādījumi, kas varētu mainīt pagaidu regulas 84. līdz 90. apsvērumā izdarītos secinājumus, kuri ar šo tiek apstiprināti. |
| --- | --- |

(48)

Viena ieinteresētā persona atkārtoja pirms pagaidu pasākumu ieviešanas izteiktos apgalvojumus par ASV dolāra kursa pret euro ietekmi uz cenu samazinājuma aprēķiniem un Kopienas ražošanas nozares eksporta rezultātiem. Taču netika iesniegta nekāda papildu informācija vai pierādījumi, kas varētu mainīt pagaidu regulas 84. līdz 90. apsvērumā izdarītos secinājumus, kuri ar šo tiek apstiprināti.

| (49) | Viena ieinteresētā persona atkārtoja pirms pagaidu pasākumu ieviešanas izteikto apgalvojumu par uzņēmuma Ajinomoto Group globālo stratēģiju, it īpaši Ajinomoto piederošo MNG ražotāju no trešām valstīm veikto eksportu uz ES tirgu, un tā ietekmi uz prasītāja peļņu un krājumu līmeni. Pagaidu regulas 92. apsvērumā ir minēts, ka MNG pārdošana Kopienas tirgū, ko īstenoja ar Kopienas ražošanas nozari saistītie eksportētāji no valstīm ārpus Kopienas, aplūkojamajā periodā konsekventi un ievērojami samazinājās. Rezultātā šīs regulas 95. apsvērumā tika secināts, ka Kopienas ražošanas nozares imports no saistītām personām ārpus Kopienas nav veicinājis konstatēto materiālo kaitējumu. Šī persona nav iesniegusi nekādu papildu informāciju vai pierādījumus, kas varētu mainīt ar šo apstiprināto secinājumu. |
| --- | --- |

(49)

Viena ieinteresētā persona atkārtoja pirms pagaidu pasākumu ieviešanas izteikto apgalvojumu par uzņēmuma Ajinomoto Group globālo stratēģiju, it īpaši Ajinomoto piederošo MNG ražotāju no trešām valstīm veikto eksportu uz ES tirgu, un tā ietekmi uz prasītāja peļņu un krājumu līmeni. Pagaidu regulas 92. apsvērumā ir minēts, ka MNG pārdošana Kopienas tirgū, ko īstenoja ar Kopienas ražošanas nozari saistītie eksportētāji no valstīm ārpus Kopienas, aplūkojamajā periodā konsekventi un ievērojami samazinājās. Rezultātā šīs regulas 95. apsvērumā tika secināts, ka Kopienas ražošanas nozares imports no saistītām personām ārpus Kopienas nav veicinājis konstatēto materiālo kaitējumu. Šī persona nav iesniegusi nekādu papildu informāciju vai pierādījumus, kas varētu mainīt ar šo apstiprināto secinājumu.

5.3.   Secinājums par cēloņsakarību

| (50) | Ņemot vērā iepriekšminēto analīzi, kas atbilstoši nodalīja un atdalīja visu citu zināmo faktoru ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari no dempinga importa kaitīgās ietekmes, ar šo apstiprina, ka šie citi faktori kā tādi nenoliedz faktu, ka novērtētais materiālais kaitējums attiecināms uz dempinga importu. |
| --- | --- |

(50)

Ņemot vērā iepriekšminēto analīzi, kas atbilstoši nodalīja un atdalīja visu citu zināmo faktoru ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari no dempinga importa kaitīgās ietekmes, ar šo apstiprina, ka šie citi faktori kā tādi nenoliedz faktu, ka novērtētais materiālais kaitējums attiecināms uz dempinga importu.

| (51) | Tāpēc tiek secināts, ka ĶTR MNG imports par dempinga cenām ir nodarījis būtisku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(51)

Tāpēc tiek secināts, ka ĶTR MNG imports par dempinga cenām ir nodarījis būtisku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē.

| (52) | Tā kā nav saņemti citi apsvērumi par šo jautājumu, ar šo tiek apstiprināti secinājumi pagaidu regulas 99. līdz 100. apsvērumā. |
| --- | --- |

(52)

Tā kā nav saņemti citi apsvērumi par šo jautājumu, ar šo tiek apstiprināti secinājumi pagaidu regulas 99. līdz 100. apsvērumā.

6.   KOPIENAS INTERESES

6.1.   Kopienas ražošanas nozares intereses

| (53) | Ievērojot to, ka šajā saistībā nebija citu apsvērumu, tiek apstiprināti konstatējumi, kas izklāstīti pagaidu regulas 103. līdz 106. apsvērumā. |
| --- | --- |

(53)

Ievērojot to, ka šajā saistībā nebija citu apsvērumu, tiek apstiprināti konstatējumi, kas izklāstīti pagaidu regulas 103. līdz 106. apsvērumā.

6.2.   Importētāju intereses

| (54) | Viens importētājs apgalvoja, ka pagaidu regulas 108. apsvērumā pārāk zemu novērtēta negatīvā ietekme, ko antidempinga pasākumi varētu atstāt uz tā ekonomisko situāciju. Saskaņā ar uzņēmuma minēto, MNG pārdošanas ienesīgumam esot zemam un pastāvot ierobežotai iespējai paaugstināt cenas, antidempinga pasākumu piemērošana nozīmētu tā MNG tirdzniecības beigas. Jānorāda, ka minētajam importētājam, kurš MNG galvenokārt iegūst no ĶTR, MNG tirdzniecība nav galvenā nodarbošanās. Minētais importētājs var izvēlēties tādu piegādātāju, ko antidempinga pasākumi neskar. Tomēr, kā minēts pagaidu regulas 108. apsvērumā, ir sagaidāms, ka pasākumu piemērošana atjaunos iedarbīgus tirdzniecības noteikumus Kopienas tirgū, kas šajā gadījumā var izraisīt MNG cenu pieaugumu, it īpaši Kopienā un ĶTR ražotam MNG. Tādējādi tiek sagaidīts, ka visi importētāji spēs paaugstināt cenu, lai vismaz daļēji segtu ar antidempinga pasākumu piemērošanu saistīto izmaksu pieaugumu. Līdz ar to tiek apstiprināts pagaidu regulas 108. apsvērumā izklāstītais secinājums. |
| --- | --- |

(54)

Viens importētājs apgalvoja, ka pagaidu regulas 108. apsvērumā pārāk zemu novērtēta negatīvā ietekme, ko antidempinga pasākumi varētu atstāt uz tā ekonomisko situāciju. Saskaņā ar uzņēmuma minēto, MNG pārdošanas ienesīgumam esot zemam un pastāvot ierobežotai iespējai paaugstināt cenas, antidempinga pasākumu piemērošana nozīmētu tā MNG tirdzniecības beigas. Jānorāda, ka minētajam importētājam, kurš MNG galvenokārt iegūst no ĶTR, MNG tirdzniecība nav galvenā nodarbošanās. Minētais importētājs var izvēlēties tādu piegādātāju, ko antidempinga pasākumi neskar. Tomēr, kā minēts pagaidu regulas 108. apsvērumā, ir sagaidāms, ka pasākumu piemērošana atjaunos iedarbīgus tirdzniecības noteikumus Kopienas tirgū, kas šajā gadījumā var izraisīt MNG cenu pieaugumu, it īpaši Kopienā un ĶTR ražotam MNG. Tādējādi tiek sagaidīts, ka visi importētāji spēs paaugstināt cenu, lai vismaz daļēji segtu ar antidempinga pasākumu piemērošanu saistīto izmaksu pieaugumu. Līdz ar to tiek apstiprināts pagaidu regulas 108. apsvērumā izklāstītais secinājums.

6.3.   Lietotāju intereses

| (55) | Pēc ieinteresēto pušu izteiktajiem komentāriem par ierosināto pasākumu iespējamo ietekmi uz lietotāju uzņēmumiem tika veiktas turpmākas analīzes, pamatojoties uz Kopienas galveno MNG lietotāju, proti, Nestle un Unilever, sniegto informāciju. Izmeklēšana atklāja, ka MNG veido mazāk nekā 3 % ražošanas izmaksu visiem abos uzņēmumos ražotajiem MNG saturošajiem produktiem. Tādējādi, ņemot vērā arī norādes par relatīvi augstu peļņas normu, ko abi uzņēmumi guvuši izmeklēšanas periodā, it īpaši no šiem produktiem, var apstiprināt, ka ierosināto pasākumu iespējamā ietekme uz uzņēmumu darbību būs nenozīmīga. |
| --- | --- |

(55)

Pēc ieinteresēto pušu izteiktajiem komentāriem par ierosināto pasākumu iespējamo ietekmi uz lietotāju uzņēmumiem tika veiktas turpmākas analīzes, pamatojoties uz Kopienas galveno MNG lietotāju, proti, Nestle un Unilever, sniegto informāciju. Izmeklēšana atklāja, ka MNG veido mazāk nekā 3 % ražošanas izmaksu visiem abos uzņēmumos ražotajiem MNG saturošajiem produktiem. Tādējādi, ņemot vērā arī norādes par relatīvi augstu peļņas normu, ko abi uzņēmumi guvuši izmeklēšanas periodā, it īpaši no šiem produktiem, var apstiprināt, ka ierosināto pasākumu iespējamā ietekme uz uzņēmumu darbību būs nenozīmīga.

6.4.   Izejvielu piegādātāju intereses

| (56) | Turpmāk pagaidu regulas 115. apsvērumā analīze tika izvērsta, ņemot vērā Kopienas ražošanas nozares augšupējā piegādātāja intereses un iekļaujot otrā piegādātāja sniegtos datus. Abu piegādātāju anketā sniegtās atbildes atklāja, ka, pasliktinoties Kopienas ražošanas nozares stāvoklim, būtiski pasliktinājies arī piegādātājuzņēmumu stāvoklis konkrētajā periodā. Aptaujāto piegādātāju kopējais apgrozījums samazinājies aptuveni par 8 % līdz 13 %, un to noiets Kopienas ražošanas nozarē samazinājies gandrīz divkārši (aptuveni par 15 % līdz 25 %). Abiem uzņēmumiem samazinājās arī peļņas norma. |
| --- | --- |

(56)

Turpmāk pagaidu regulas 115. apsvērumā analīze tika izvērsta, ņemot vērā Kopienas ražošanas nozares augšupējā piegādātāja intereses un iekļaujot otrā piegādātāja sniegtos datus. Abu piegādātāju anketā sniegtās atbildes atklāja, ka, pasliktinoties Kopienas ražošanas nozares stāvoklim, būtiski pasliktinājies arī piegādātājuzņēmumu stāvoklis konkrētajā periodā. Aptaujāto piegādātāju kopējais apgrozījums samazinājies aptuveni par 8 % līdz 13 %, un to noiets Kopienas ražošanas nozarē samazinājies gandrīz divkārši (aptuveni par 15 % līdz 25 %). Abiem uzņēmumiem samazinājās arī peļņas norma.

| (57) | Ievērojot iepriekšminētos konstatējumus, ar šo apstiprina pagaidu regulas 116. apsvēruma saturu. |
| --- | --- |

(57)

Ievērojot iepriekšminētos konstatējumus, ar šo apstiprina pagaidu regulas 116. apsvēruma saturu.

6.5.   Ietekme, kas kropļo konkurenci un tirdzniecību

| (58) | Dažas ieinteresētās puses izteica komentārus saistībā ar Ajinomoto Group iespējamo dominējošo stāvokli pasaulē un iespējamo monopolstāvokli Kopienā. Šie jautājumi jau aplūkoti pagaidu regulas 117. apsvērumā. Netika sniegti jauni pierādījumi saistībā ar minētajiem apgalvojumiem. |
| --- | --- |

(58)

Dažas ieinteresētās puses izteica komentārus saistībā ar Ajinomoto Group iespējamo dominējošo stāvokli pasaulē un iespējamo monopolstāvokli Kopienā. Šie jautājumi jau aplūkoti pagaidu regulas 117. apsvērumā. Netika sniegti jauni pierādījumi saistībā ar minētajiem apgalvojumiem.

| (59) | Vairākas ieinteresētās personas izvirzīja papildu argumentus saistībā ar izmaiņām MNG tirgū pēc izmeklēšanas perioda beigām. Viņi apgalvoja, ka pēc izmeklēšanas perioda beigām importa apjomi samazinājušies, bet cenas pieaugušas, tādējādi novēršot iespējamo kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. Personas apgalvo, ka šādā situācijā antidempinga maksājumu piemērošana tikai kaitētu Kopienas importētājiem un lietotājiem. Personas arī norādīja uz iespējamu vispārējo MNG krājumu deficītu, jo, saskaņā ar viņu datiem, vairāki nozīmīgi ražotāji pasaulē ir pārtraukuši ražošanu vai samazinājuši ražošanas jaudu. Tomēr Eurostat dati un no Kopienas ražošanas nozares iegūtā papildu informācija augstāk minētos apgalvojumus neapstiprina. Gluži pretēji, importa cenas pēc izmeklēšanas perioda beigām palika nemainīgas un noteiktos mēnešos pat samazinājās, bet importa apjoms gan no ĶTR, gan trešām valstīm palielinājās. Jaunākās izmaiņas liecina, ka ĶTR konkurenti ir spējīgi palielināt eksporta apjomu uz Kopienu. |
| --- | --- |

(59)

Vairākas ieinteresētās personas izvirzīja papildu argumentus saistībā ar izmaiņām MNG tirgū pēc izmeklēšanas perioda beigām. Viņi apgalvoja, ka pēc izmeklēšanas perioda beigām importa apjomi samazinājušies, bet cenas pieaugušas, tādējādi novēršot iespējamo kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. Personas apgalvo, ka šādā situācijā antidempinga maksājumu piemērošana tikai kaitētu Kopienas importētājiem un lietotājiem. Personas arī norādīja uz iespējamu vispārējo MNG krājumu deficītu, jo, saskaņā ar viņu datiem, vairāki nozīmīgi ražotāji pasaulē ir pārtraukuši ražošanu vai samazinājuši ražošanas jaudu. Tomēr Eurostat dati un no Kopienas ražošanas nozares iegūtā papildu informācija augstāk minētos apgalvojumus neapstiprina. Gluži pretēji, importa cenas pēc izmeklēšanas perioda beigām palika nemainīgas un noteiktos mēnešos pat samazinājās, bet importa apjoms gan no ĶTR, gan trešām valstīm palielinājās. Jaunākās izmaiņas liecina, ka ĶTR konkurenti ir spējīgi palielināt eksporta apjomu uz Kopienu.

6.6.   Secinājums par Kopienas interesēm

| (60) | Ņemot vērā iepriekš aprakstītās lietas Kopienas interešu aspektu turpmākās izmeklēšanas rezultātus, ar šo tiek apstiprināti konstatējumi un secinājumi pagaidu regulas 119. apsvērumā. |
| --- | --- |

(60)

Ņemot vērā iepriekš aprakstītās lietas Kopienas interešu aspektu turpmākās izmeklēšanas rezultātus, ar šo tiek apstiprināti konstatējumi un secinājumi pagaidu regulas 119. apsvērumā.

7.   GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

7.1.   Kaitējuma novēršanas līmenis

| (61) | Tā kā nav saņemti pamatoti komentāri, kas mainītu secinājumus par kaitējuma novēršanas pakāpi, ar šo apstiprina pagaidu regulas 120. līdz 122. apsvērumu. |
| --- | --- |

(61)

Tā kā nav saņemti pamatoti komentāri, kas mainītu secinājumus par kaitējuma novēršanas pakāpi, ar šo apstiprina pagaidu regulas 120. līdz 122. apsvērumu.

7.2.   Maksājumu veids un apjoms

| (62) | Ņemot vērā iepriekšminēto un saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu, galīgais antidempinga maksājums jānosaka tādā līmenī, kas ir pietiekams, lai novērstu importa par dempinga cenām radīto kaitējumu, nepārsniedzot konstatēto dempinga starpību. |
| --- | --- |

(62)

Ņemot vērā iepriekšminēto un saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu, galīgais antidempinga maksājums jānosaka tādā līmenī, kas ir pietiekams, lai novērstu importa par dempinga cenām radīto kaitējumu, nepārsniedzot konstatēto dempinga starpību.

| (63) | Galīgi tiek noteiktas šādas galīgā maksājuma likmes:








  Uzņēmums | Kaitējuma novēršanas līmenis | Dempinga starpība | Antidempinga maksājuma likme |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., un

  Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd. | 54,8 % | 33,8 % | 33,8 % |
| Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd. | 60,4 % | 36,5 % | 36,5 % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 63,7 % | 39,7 % | 39,7 % |

(63)

Galīgi tiek noteiktas šādas galīgā maksājuma likmes:

Uzņēmums

Kaitējuma novēršanas līmenis

Dempinga starpība

Antidempinga maksājuma likme

Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., un

Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd.

54,8 %

33,8 %

33,8 %

Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd.

60,4 %

36,5 %

36,5 %

Visi pārējie uzņēmumi

63,7 %

39,7 %

39,7 %

| (64) | Atsevišķu uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas precizētas šajā regulā, tika noteiktas, balstoties uz pašreizējās izmeklēšanas secinājumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Šīs maksājuma likmes (pretēji valsts mēroga maksājumam, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) tādējādi ir piemērojamas vienīgi attiecīgās valsts izcelsmes ražojumu importam, kurus ražo šie uzņēmumi – tādējādi konkrētie minētie tiesību subjekti. Jebkura tāda uzņēmuma importētie ražojumi, kuri nav īpaši minēti šīs regulas rezolutīvajā daļā, norādot tā nosaukumu un adresi, ieskaitot uzņēmumus, kuri ir saistīti ar šādiem īpaši minētiem uzņēmumiem, nevar gūt labumu no šīm likmēm, un uz tiem attiecina maksājuma likmi, kas piemērojama “visiem citiem uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

(64)

Atsevišķu uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas precizētas šajā regulā, tika noteiktas, balstoties uz pašreizējās izmeklēšanas secinājumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Šīs maksājuma likmes (pretēji valsts mēroga maksājumam, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) tādējādi ir piemērojamas vienīgi attiecīgās valsts izcelsmes ražojumu importam, kurus ražo šie uzņēmumi – tādējādi konkrētie minētie tiesību subjekti. Jebkura tāda uzņēmuma importētie ražojumi, kuri nav īpaši minēti šīs regulas rezolutīvajā daļā, norādot tā nosaukumu un adresi, ieskaitot uzņēmumus, kuri ir saistīti ar šādiem īpaši minētiem uzņēmumiem, nevar gūt labumu no šīm likmēm, un uz tiem attiecina maksājuma likmi, kas piemērojama “visiem citiem uzņēmumiem”.

| (65) | Visas prasības piemērot uzņēmumam atsevišķās antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc izmaiņām vienības nosaukumā vai jaunas ražošanas vai tirdzniecības vienības darbības sākšanas) nekavējoties būtu jāadresē Komisijai (5), sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par jebkurām izmaiņām uzņēmuma darbībā saistībā ar ražošanu, pārdošanu vietējā tirgū vai eksportu saistībā ar, piemēram, izmaiņām nosaukumā vai ražošanas vai tirdzniecības vienību izmaiņām. Vajadzības gadījumā regulu attiecīgi groza, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro atsevišķās maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(65)

Visas prasības piemērot uzņēmumam atsevišķās antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc izmaiņām vienības nosaukumā vai jaunas ražošanas vai tirdzniecības vienības darbības sākšanas) nekavējoties būtu jāadresē Komisijai (5), sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par jebkurām izmaiņām uzņēmuma darbībā saistībā ar ražošanu, pārdošanu vietējā tirgū vai eksportu saistībā ar, piemēram, izmaiņām nosaukumā vai ražošanas vai tirdzniecības vienību izmaiņām. Vajadzības gadījumā regulu attiecīgi groza, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro atsevišķās maksājuma likmes.

7.3.   Saistības

| (66) | Viens Ķīnas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, piedāvāja cenu garantijas. |
| --- | --- |

(66)

Viens Ķīnas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, piedāvāja cenu garantijas.

| (67) | Saistībā ar to tiek norādīts, ka par MNG cenām vienojas ar lieliem starptautiskiem uzņēmumiem, kam ir ražotnes gan Kopienā, gan ārpus tās. Tāpat tiek norādīts arī tas, ka šis ražotājs eksportētājs lielāko daļu preču pārdod šādiem starptautiskiem uzņēmumiem. Ņemot vērā iepriekš minēto, uzskatīja, ka ir ļoti liels cenu šķērskompensācijas risks ar starptautiskiem uzņēmumiem noslēgtos tirdzniecības līgumos attiecībā uz to ražotnēm Kopienā un to ražotnēm valstīs ārpus Kopienas. Tāpat tika uzskatīts, ka, uzraugot saistību izpildi, šādu šķērskompensāciju būtu ļoti grūti noteikt. Tādējādi šā ražotāja eksportētāja saistību toreizējais piedāvājums bija jānoraida, jo, tā kā Komisija nevarētu veikt pienācīgu uzraudzību, piedāvājuma pieņemšana tika uzskatīta par nepraktisku. |
| --- | --- |

(67)

Saistībā ar to tiek norādīts, ka par MNG cenām vienojas ar lieliem starptautiskiem uzņēmumiem, kam ir ražotnes gan Kopienā, gan ārpus tās. Tāpat tiek norādīts arī tas, ka šis ražotājs eksportētājs lielāko daļu preču pārdod šādiem starptautiskiem uzņēmumiem. Ņemot vērā iepriekš minēto, uzskatīja, ka ir ļoti liels cenu šķērskompensācijas risks ar starptautiskiem uzņēmumiem noslēgtos tirdzniecības līgumos attiecībā uz to ražotnēm Kopienā un to ražotnēm valstīs ārpus Kopienas. Tāpat tika uzskatīts, ka, uzraugot saistību izpildi, šādu šķērskompensāciju būtu ļoti grūti noteikt. Tādējādi šā ražotāja eksportētāja saistību toreizējais piedāvājums bija jānoraida, jo, tā kā Komisija nevarētu veikt pienācīgu uzraudzību, piedāvājuma pieņemšana tika uzskatīta par nepraktisku.

7.4.   Pagaidu maksājumu galīgā iekasēšana un īpašā uzraudzība

| (68) | Ņemot vērā konstatēto dempinga starpību lielumu un Kopienas ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma apmēru, tiek uzskatīts par vajadzīgu atbilstīgi galīgā maksājuma līmenim galīgi iekasēt summas, kas nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumiem, kuri ieviesti ar pagaidu regulu, t. i., Regulu (EK) Nr. 492/2008. |
| --- | --- |

(68)

Ņemot vērā konstatēto dempinga starpību lielumu un Kopienas ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma apmēru, tiek uzskatīts par vajadzīgu atbilstīgi galīgā maksājuma līmenim galīgi iekasēt summas, kas nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumiem, kuri ieviesti ar pagaidu regulu, t. i., Regulu (EK) Nr. 492/2008.

| (69) | Jāatgādina, ka gadījumā, ja to uzņēmumu eksporta apjoms, kuri gūst labumu no zemākām individuālām maksājumu likmēm, pēc antidempinga pasākumu piemērošanas būtiski palielinās, tad šādu palielinājumu varētu uzskatīt par tirdzniecības modeļa izmaiņām, ko radījusi pasākumu piemērošana pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē. Tādos apstākļos un ar noteikumu, ka ir ievēroti nosacījumi, var sākt izmeklēšanu, lai novērstu pasākumu apiešanu. Šajā izmeklēšanā cita starpā var pārbaudīt vajadzību atcelt individuālās maksājumu likmes un attiecīgo valsts mēroga maksājuma piemērošanu, |
| --- | --- |

(69)

Jāatgādina, ka gadījumā, ja to uzņēmumu eksporta apjoms, kuri gūst labumu no zemākām individuālām maksājumu likmēm, pēc antidempinga pasākumu piemērošanas būtiski palielinās, tad šādu palielinājumu varētu uzskatīt par tirdzniecības modeļa izmaiņām, ko radījusi pasākumu piemērošana pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē. Tādos apstākļos un ar noteikumu, ka ir ievēroti nosacījumi, var sākt izmeklēšanu, lai novērstu pasākumu apiešanu. Šajā izmeklēšanā cita starpā var pārbaudīt vajadzību atcelt individuālās maksājumu likmes un attiecīgo valsts mēroga maksājuma piemērošanu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo piemēro galīgo antidempinga maksājumu mononātrija glutamāta importam, kurš atbilst KN kodam ex 2922 42 00 (Taric kods 2922420010) un kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā.

2.   Turpmāk norādīto uzņēmumu ražojumu galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro neto cenai ar piegādi līdz Kopienas robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šāda:

| Uzņēmums | AD maksājuma likme (%) | TARIC papildkods |
| --- | --- | --- |
| Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., un

  Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd. | 33,8 | A883 |
| Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd. | 36,5 | A884 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 39,7 | A999 |

Uzņēmums

AD maksājuma likme (%)

TARIC papildkods

Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., un

Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd.

33,8

A883

Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd.

36,5

A884

Visi pārējie uzņēmumi

39,7

A999

3.   Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Tiek galīgi noteikts, ka iekasē summas, kas garantētas ar pagaidu antidempinga maksājumiem, ievērojot Regulu (EK) Nr. 492/2008, par tāda Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes mononātrija glutamāta importu, uz ko attiecas KN kods ex 2922 42 00 (Taric kods 2922420010).

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 27. novembrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētāja

M. ALLIOT-MARIE

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp.

1

(2)  OV L 144, 4.6.2008., 14. lpp.

2

(3)  Paziņojuma par izmeklēšanas uzsākšanu 6.c punkts (OV C 206, 5.9.2007., 23. lpp.).

3

(4)  2000. gada 16. maija G/ADP/6.

4

(5)  Eiropas Komisija, Tirdzniecības ģenerāldirektorāts, H direktorāts, kabinets J-79 4/23, 1049 Brisele, Beļģija.

5

---

| 2.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 322/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 322/9

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1188/2008

(2008. gada 1. decembris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2008. gada 2. decembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 1. decembrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | MA | 54,1 |
| TR | 75,3 |
| ZZ | 64,7 |
| 0707 00 05 | EG | 188,1 |
| JO | 167,2 |
| MA | 58,1 |
| TR | 82,6 |
| ZZ | 124,0 |
| 0709 90 70 | MA | 64,6 |
| TR | 110,3 |
| ZZ | 87,5 |
| 0805 20 10 | MA | 63,6 |
| TR | 65,0 |
| ZZ | 64,3 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 54,3 |
| HR | 48,8 |
| IL | 74,6 |
| TR | 58,9 |
| ZZ | 59,2 |
| 0805 50 10 | MA | 64,0 |
| TR | 64,6 |
| ZA | 117,7 |
| ZZ | 82,1 |
| 0808 10 80 | CA | 89,4 |
| CL | 67,1 |
| CN | 67,2 |
| MK | 32,9 |
| US | 111,0 |
| ZA | 111,1 |
| ZZ | 79,8 |
| 0808 20 50 | CN | 49,5 |
| TR | 103,0 |
| ZZ | 76,3 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

MA

54,1

TR

75,3

ZZ

64,7

0707 00 05

EG

188,1

JO

167,2

MA

58,1

TR

82,6

ZZ

124,0

0709 90 70

MA

64,6

TR

110,3

ZZ

87,5

0805 20 10

MA

63,6

TR

65,0

ZZ

64,3

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

54,3

HR

48,8

IL

74,6

TR

58,9

ZZ

59,2

0805 50 10

MA

64,0

TR

64,6

ZA

117,7

ZZ

82,1

0808 10 80

CA

89,4

CL

67,1

CN

67,2

MK

32,9

US

111,0

ZA

111,1

ZZ

79,8

0808 20 50

CN

49,5

TR

103,0

ZZ

76,3

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 2.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 322/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 322/11

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1189/2008

(2008. gada 25. novembris),

ar ko nosaka tarifa kvotu piemērošanas kārtību 2009. gadā “baby beef” produktiem, kuru izcelsme ir Horvātijā, Bosnijā un Hercegovinā, Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā, Serbijā, Kosovā un Melnkalnē

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1) un īpaši tās 144. panta 1. punktu un 148. panta a) punktu saistībā ar 4. pantu,

tā kā:

| (1) | 4. panta 2. punktā Padomes 2000. gada 18. septembra Regulā (EK) Nr. 2007/2000, ar kuru gan ievieš ārkārtas pasākumus tirdzniecībā ar tām valstīm un teritorijām, kas piedalās Eiropas Savienības asociācijas un stabilizācijas procesā vai ir ar to saistītas, gan groza Regulu (EK) Nr. 2820/98, gan arī atceļ Regulu (EK) Nr. 1763/1999 un Regulu (EK) Nr. 6/2000 (2), ir paredzēta ikgadējā preferenciālā tarifu kvota 1 500 tonnu apmērā “baby beef” produktiem, kuru izcelsme ir Bosnijā un Hercegovinā, un 9 975 tonnu apmērā “baby beef” produktiem, kuru izcelsme ir Melnkalnē un Serbijas un Kosovas muitas teritorijā (3). |
| --- | --- |

(1)

4. panta 2. punktā Padomes 2000. gada 18. septembra Regulā (EK) Nr. 2007/2000, ar kuru gan ievieš ārkārtas pasākumus tirdzniecībā ar tām valstīm un teritorijām, kas piedalās Eiropas Savienības asociācijas un stabilizācijas procesā vai ir ar to saistītas, gan groza Regulu (EK) Nr. 2820/98, gan arī atceļ Regulu (EK) Nr. 1763/1999 un Regulu (EK) Nr. 6/2000 (2), ir paredzēta ikgadējā preferenciālā tarifu kvota 1 500 tonnu apmērā “baby beef” produktiem, kuru izcelsme ir Bosnijā un Hercegovinā, un 9 975 tonnu apmērā “baby beef” produktiem, kuru izcelsme ir Melnkalnē un Serbijas un Kosovas muitas teritorijā (3).

| (2) | Stabilizācijas un asociācijas nolīgumā starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Horvātijas Republiku, no otras puses, apstiprināts ar Padomes un Komisijas Lēmumu 2005/40/EK, Euratom (4), un Stabilizācijas un asociācijas nolīgumā starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, no otras puses, apstiprināts ar Padomes un Komisijas Lēmumu 2004/239/EK, Euratom (5), un Pagaidu nolīgumā ar Melnkalni, apstiprināts ar Padomes 2007. gada 15. oktobra Lēmumu 2007/855/EK, lai parakstītu un noslēgtu Pagaidu nolīgumu par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Melnkalnes Republiku, no otras puses (6), noteiktas ikgadējās preferenciālās tarifu kvotas “baby beef” produktiem attiecīgi 9 400, 1 650 un 800 tonnu apmērā. |
| --- | --- |

(2)

Stabilizācijas un asociācijas nolīgumā starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Horvātijas Republiku, no otras puses, apstiprināts ar Padomes un Komisijas Lēmumu 2005/40/EK, Euratom (4), un Stabilizācijas un asociācijas nolīgumā starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, no otras puses, apstiprināts ar Padomes un Komisijas Lēmumu 2004/239/EK, Euratom (5), un Pagaidu nolīgumā ar Melnkalni, apstiprināts ar Padomes 2007. gada 15. oktobra Lēmumu 2007/855/EK, lai parakstītu un noslēgtu Pagaidu nolīgumu par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Melnkalnes Republiku, no otras puses (6), noteiktas ikgadējās preferenciālās tarifu kvotas “baby beef” produktiem attiecīgi 9 400, 1 650 un 800 tonnu apmērā.

| (3) | 2. pantā Padomes 2001. gada 19. novembra Regulā (EK) Nr. 2248/2001 par dažām piemērošanas procedūrām Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm no vienas puses un Horvātijas Republiku no otras puses, kā arī Pagaidu nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Horvātijas Republiku (7), un 2. pantā Padomes 2002. gada 21. janvāra Regulā (EK) Nr. 153/2002 par konkrētām procedūrām, lai piemērotu Eiropas Kopienu un to dalībvalstu, no vienas puses, un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas, no otras puses, Stabilizācijas un asociācijas līgumu, kā arī lai piemērotu Eiropas Kopienas un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas Pagaidu nolīgumu (8), ir paredzēts, ka jānosaka “baby beef” koncesiju ieviešanas kārtība. |
| --- | --- |

(3)

2. pantā Padomes 2001. gada 19. novembra Regulā (EK) Nr. 2248/2001 par dažām piemērošanas procedūrām Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm no vienas puses un Horvātijas Republiku no otras puses, kā arī Pagaidu nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Horvātijas Republiku (7), un 2. pantā Padomes 2002. gada 21. janvāra Regulā (EK) Nr. 153/2002 par konkrētām procedūrām, lai piemērotu Eiropas Kopienu un to dalībvalstu, no vienas puses, un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas, no otras puses, Stabilizācijas un asociācijas līgumu, kā arī lai piemērotu Eiropas Kopienas un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas Pagaidu nolīgumu (8), ir paredzēts, ka jānosaka “baby beef” koncesiju ieviešanas kārtība.

| (4) | Kontroles nolūkos Regulā (EK) Nr. 2007/2000 ir paredzēts, ka, veicot importu atbilstoši “baby beef” kvotām, kas piešķirtas Bosnijai un Hercegovinai, un Serbijas un Kosovas muitas teritorijām, ir jāuzrāda autentiskuma apliecība, kura apliecina preču izcelsmi apliecības izdevējvalstī un to, ka tās precīzi atbilst minētās regulas II pielikumā iekļautajai definīcijai. Saskaņošanas nolūkā jānosaka arī tas, ka, veicot ievešanu atbilstoši tām “baby beef” kvotām, kas piešķirtas Horvātijai un Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai un Melnkalnei, arī ir jāuzrāda autentiskuma apliecība, kura apliecina preču izcelsmi apliecības izdevējvalstī un to, ka tās precīzi atbilst Stabilizācijas un asociācijas nolīguma ar attiecīgi Horvātiju vai Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku III pielikumā vai Pagaidu nolīguma ar Melnkalni II pielikumā iekļautajai definīcijai. Jāizstrādā autentiskuma apliecības paraugs un jāpieņem sīki izstrādāta to izmantošanas kārtība. |
| --- | --- |

(4)

Kontroles nolūkos Regulā (EK) Nr. 2007/2000 ir paredzēts, ka, veicot importu atbilstoši “baby beef” kvotām, kas piešķirtas Bosnijai un Hercegovinai, un Serbijas un Kosovas muitas teritorijām, ir jāuzrāda autentiskuma apliecība, kura apliecina preču izcelsmi apliecības izdevējvalstī un to, ka tās precīzi atbilst minētās regulas II pielikumā iekļautajai definīcijai. Saskaņošanas nolūkā jānosaka arī tas, ka, veicot ievešanu atbilstoši tām “baby beef” kvotām, kas piešķirtas Horvātijai un Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai un Melnkalnei, arī ir jāuzrāda autentiskuma apliecība, kura apliecina preču izcelsmi apliecības izdevējvalstī un to, ka tās precīzi atbilst Stabilizācijas un asociācijas nolīguma ar attiecīgi Horvātiju vai Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku III pielikumā vai Pagaidu nolīguma ar Melnkalni II pielikumā iekļautajai definīcijai. Jāizstrādā autentiskuma apliecības paraugs un jāpieņem sīki izstrādāta to izmantošanas kārtība.

| (5) | Attiecīgās kvotas jāpārvalda, izmantojot importa licences. Šajā nolūkā, ievērojot šo regulu, jāpiemēro Komisijas 2008. gada 23. aprīļa Regula (EK) Nr. 376/2008, ar ko nosaka sīki izstrādātus kopējus noteikumus, kas jāievēro, piemērojot importa un eksporta licenču un iepriekš noteiktas kompensācijas sertifikātu sistēmu lauksaimniecības produktiem (9), un Komisijas 2008. gada 21. aprīļa Regula (EK) Nr. 382/2008 par importa un eksporta licenču piemērošanas noteikumiem liellopu (un teļa) gaļas nozarē (10). |
| --- | --- |

(5)

Attiecīgās kvotas jāpārvalda, izmantojot importa licences. Šajā nolūkā, ievērojot šo regulu, jāpiemēro Komisijas 2008. gada 23. aprīļa Regula (EK) Nr. 376/2008, ar ko nosaka sīki izstrādātus kopējus noteikumus, kas jāievēro, piemērojot importa un eksporta licenču un iepriekš noteiktas kompensācijas sertifikātu sistēmu lauksaimniecības produktiem (9), un Komisijas 2008. gada 21. aprīļa Regula (EK) Nr. 382/2008 par importa un eksporta licenču piemērošanas noteikumiem liellopu (un teļa) gaļas nozarē (10).

| (6) | Komisijas 2006. gada 31. augusta Regulā (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (11), jo īpaši noteikti sīki izstrādāti nosacījumi attiecībā uz pieteikumu iesniegšanu importa licenču saņemšanai, pieteikumu iesniedzēju statusu un licenču izsniegšanu un dalībvalstu paziņojumiem Komisijai. Ar minēto regulu licenču derīguma termiņš ir ierobežots līdz pēdējai importa tarifa kvotas perioda dienai. Regulas (EK) Nr. 1301/2006 noteikumi jāpiemēro importa licencēm, kas izdotas saskaņā ar šo regulu, neskarot papildu nosacījumus vai atkāpes, kas noteikti šajā regulā. |
| --- | --- |

(6)

Komisijas 2006. gada 31. augusta Regulā (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (11), jo īpaši noteikti sīki izstrādāti nosacījumi attiecībā uz pieteikumu iesniegšanu importa licenču saņemšanai, pieteikumu iesniedzēju statusu un licenču izsniegšanu un dalībvalstu paziņojumiem Komisijai. Ar minēto regulu licenču derīguma termiņš ir ierobežots līdz pēdējai importa tarifa kvotas perioda dienai. Regulas (EK) Nr. 1301/2006 noteikumi jāpiemēro importa licencēm, kas izdotas saskaņā ar šo regulu, neskarot papildu nosacījumus vai atkāpes, kas noteikti šajā regulā.

| (7) | Lai nodrošinātu pareizu attiecīgo produktu ievešanas pārvaldību, ir jāparedz, ka importa licences izsniedz ar pārbaudes nosacījumu, jo īpaši attiecībā uz ierakstiem autentiskuma apliecībā. |
| --- | --- |

(7)

Lai nodrošinātu pareizu attiecīgo produktu ievešanas pārvaldību, ir jāparedz, ka importa licences izsniedz ar pārbaudes nosacījumu, jo īpaši attiecībā uz ierakstiem autentiskuma apliecībā.

| (8) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Laika posmam no 2009. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim atver šādas tarifu kvotas:

| a) | kautsvarā izteiktas 9 400 tonnas “baby beef”, kuras izcelsme ir Horvātijā; |
| --- | --- |

a)

kautsvarā izteiktas 9 400 tonnas “baby beef”, kuras izcelsme ir Horvātijā;

| b) | kautsvarā izteiktas 1 500 tonnas “baby beef”, kuras izcelsme ir Bosnijā un Hercegovinā; |
| --- | --- |

b)

kautsvarā izteiktas 1 500 tonnas “baby beef”, kuras izcelsme ir Bosnijā un Hercegovinā;

| c) | kautsvarā izteiktas 1 650 tonnas “baby beef”, kuras izcelsme ir Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā; |
| --- | --- |

c)

kautsvarā izteiktas 1 650 tonnas “baby beef”, kuras izcelsme ir Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā;

| d) | kautsvarā izteiktas 9 175 tonnas “baby beef”, kuras izcelsme ir Serbijas un Kosovas muitas teritorijā; |
| --- | --- |

d)

kautsvarā izteiktas 9 175 tonnas “baby beef”, kuras izcelsme ir Serbijas un Kosovas muitas teritorijā;

| e) | kautsvarā izteiktas 800 tonnas “baby beef”, kuras izcelsme ir Melnkalnē. |
| --- | --- |

e)

kautsvarā izteiktas 800 tonnas “baby beef”, kuras izcelsme ir Melnkalnē.

Šīm pirmajā daļā minētajām kvotām kārtas numuri attiecīgi ir 09.4503, 09.4504, 09.4505, 09.4198 un 09.4199.

Minēto kvotu piešķiršanā 100 kg dzīvsvarā ir līdzvērtīgi 50 kg kautsvarā.

2.   Muitas nodoklis, kas piemērojams saskaņā ar 1. punktā minētajām kvotām, ir 20 % no procentuālā nodokļa un 20 % no īpašā nodokļa, kurš noteikts kopējā muitas tarifā.

3.   Importu saskaņā ar 1. punktā minētajām kvotām attiecina uz noteiktiem dzīviem dzīvniekiem un noteiktu gaļu ar šādiem KN kodiem, kuri minēti Regulas (EK) Nr. 2007/2000 II pielikumā, Stabilitātes un asociācijas nolīguma, kas noslēgts ar Horvātiju, III pielikumā un Stabilitātes un asociācijas nolīguma, kas noslēgts ar Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, III pielikumā un Pagaidu nolīguma, kas noslēgts ar Melnkalni, II pielikumā:

| — | ex 0102 90 51, ex 0102 90 59, ex 0102 90 71 un ex 0102 90 79, |
| --- | --- |

—

ex 0102 90 51, ex 0102 90 59, ex 0102 90 71 un ex 0102 90 79,

| — | ex 0201 10 00 un ex 0201 20 20, |
| --- | --- |

—

ex 0201 10 00 un ex 0201 20 20,

| — | ex 0201 20 30, |
| --- | --- |

—

ex 0201 20 30,

| — | ex 0201 20 50. |
| --- | --- |

—

ex 0201 20 50.

2. pants

Piemēro Komisijas Regulas (EK) Nr. 1301/2006 III nodaļu, Regulu (EK) Nr. 376/2008 un Regulu (EK) Nr. 382/2008, ja vien šajā regulā nav paredzēts citādi.

3. pants

1.   Licences pieteikuma un licences 8. iedaļā norāda izcelsmes valsti vai muitas teritoriju, un norādi “jā” atzīmē ar krustiņu. Licences uzliek saistības veikt importu no norādītās valsts vai muitas teritorijas.

Licences pieteikuma un licences 20. iedaļā norāda vienu no I pielikumā iekļautajiem ierakstiem.

2.   Autentiskuma apliecību, kas sagatavota saskaņā ar 4. pantu, un tās kopiju kompetentajai iestādei iesniedz kopā ar pieteikumu pirmajai importa licencei, kas ir saistīta ar autentiskuma apliecību.

Autentiskuma apliecību var izmantot, lai izdotu vairākas importa licences par daudzumiem, kas nepārsniedz apliecībā norādīto daudzumu. Ja saistībā ar apliecību ir izsniegtas vairākas licences, kompetentā iestāde:

| a) | vīzē autentiskuma apliecību, norādot piešķirto daudzumu; |
| --- | --- |

a)

vīzē autentiskuma apliecību, norādot piešķirto daudzumu;

| b) | nodrošina, ka importa licences, kas izsniegtas saistībā ar minēto apliecību, ir izdotas tajā pašā dienā. |
| --- | --- |

b)

nodrošina, ka importa licences, kas izsniegtas saistībā ar minēto apliecību, ir izdotas tajā pašā dienā.

3.   Kompetentās iestādes var izsniegt importa licences tikai pēc tam, kad tās ir pārliecinājušās, ka visa informācija autentiskuma apliecībā atbilst tai informācijai, ko reizi nedēļā par attiecīgo importu sniedz Komisija. Licences izsniedz tūlīt pēc tam.

4. pants

1.   Visiem importa licenču pieteikumiem, kas attiecas uz importu saskaņā ar 1. pantā minētajām kvotām, pievieno autentiskuma apliecību, kuru izdevušas II pielikumā minētās eksportētājvalsts vai muitas teritorijas kompetentās iestādes, apliecinot, ka preču izcelsme ir šajā valstī vai šajā muitas teritorijā un ka tās atbilst attiecīgi definīcijai Regulas (EK) Nr. 2007/2000 II pielikumā, Stabilitātes un asociācijas nolīguma ar Horvātiju III pielikumā, Stabilitātes un asociācijas nolīguma ar Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku III pielikumā vai Pagaidu nolīguma ar Melnkalni II pielikumā.

2.   Autentiskuma apliecībām sagatavo vienu oriģināleksemplāru un divas kopijas, ko iespiež un aizpilda vienā no Kopienas oficiālajām valodām saskaņā ar paraugu, kurš attiecīgi III līdz VIII pielikumā norādīts konkrētām eksportētājvalstīm vai muitas teritorijai. Tās var iespiest un aizpildīt arī eksportētājvalsts vai muitas teritorijas oficiālajā valodā vai vienā no tās oficiālajām valodām.

Tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā iesniedz importa licences pieteikumu, var pieprasīt iesniegt apliecības tulkojumu.

3.   Autentiskuma apliecības oriģināleksemplārs un kopijas var būt drukāti vai rakstīti ar roku. Pēdējā gadījumā tos aizpilda ar melnu tinti un ar drukātiem burtiem.

Apliecības veidlapas izmērs ir 210 × 297 mm. Izmantotā papīra svars ir ne mazāks par 40 g/m2. Oriģināleksemplārs ir baltā krāsā, pirmā kopija – rozā krāsā, otrā kopija – dzeltenā krāsā.

4.   Katrai apliecībai ir savs atsevišķs kārtas numurs, aiz kura norāda izdevējas valsts vai muitas teritorijas nosaukumu.

Kopijām ir tas pats kārtas numurs un tas pats nosaukums, kas ierakstīts oriģināleksemplārā.

5.   Apliecības ir derīgas tikai tad, ja tās ir pienācīgi vīzējusi II pielikumā norādītā izdevējiestāde.

6.   Apliecības uzskata par pienācīgi vīzētām, ja tajās ir norādīts izdošanas datums un vieta un uz tām ir izdevējiestādes zīmogs un tās personas vai personu paraksts, kas ir pilnvarota vai pilnvarotas tos parakstīt.

5. pants

1.   Izdevējiestādēm, kas norādītas II pielikumā:

| a) | jābūt par tādām atzītām attiecīgajā eksportētājvalstī vai muitas teritorijā; |
| --- | --- |

a)

jābūt par tādām atzītām attiecīgajā eksportētājvalstī vai muitas teritorijā;

| b) | jāapņemas pārbaudīt ierakstus apliecībās; |
| --- | --- |

b)

jāapņemas pārbaudīt ierakstus apliecībās;

| c) | jāapņemas vismaz reizi nedēļā nosūtīt Komisijai visu informāciju, kas ļauj pārbaudīt ierakstus autentiskuma apliecībās, jo īpaši apliecības numuru, eksportētāju, saņēmēju, galamērķa valsti, produktu (dzīvi dzīvnieki/gaļa), tīrsvaru un parakstīšanas datumu. |
| --- | --- |

c)

jāapņemas vismaz reizi nedēļā nosūtīt Komisijai visu informāciju, kas ļauj pārbaudīt ierakstus autentiskuma apliecībās, jo īpaši apliecības numuru, eksportētāju, saņēmēju, galamērķa valsti, produktu (dzīvi dzīvnieki/gaļa), tīrsvaru un parakstīšanas datumu.

2.   Sarakstu, kas iekļauts II pielikumā, Komisija pārskata, ja vairs netiek pildīta prasība, kura minēta 1. punkta a) apakšpunktā, ja izdevējiestāde neizpilda kādu no saviem pienākumiem vai arī ja tiek izraudzīta jauna izdevējiestāde.

6. pants

Autentiskuma apliecības un importa licences ir derīgas trīs mēnešus no to attiecīgajiem izdošanas datumiem.

7. pants

Attiecīgo eksportētājvalstu vai muitas teritorijas iestādes dara zināmus Komisijai to zīmoga nospiedumu paraugus, ko izmanto to izdevējiestādes, un to personu vārdus un parakstus, kuras ir pilnvarotas parakstīt autentiskuma apliecības. Komisija minēto informāciju paziņo dalībvalstu kompetentajām iestādēm.

8. pants

1.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1301/2006 11. panta 1. punkta otrās daļas, dalībvalstis Komisijai paziņo:

| a) | vēlākais 2010. gada 28. februārī produktu daudzumus, ieskaitot nulles paziņojumus, par kuriem izdotas importa licences iepriekšējā importa tarifu kvotas periodā; |
| --- | --- |

a)

vēlākais 2010. gada 28. februārī produktu daudzumus, ieskaitot nulles paziņojumus, par kuriem izdotas importa licences iepriekšējā importa tarifu kvotas periodā;

| b) | vēlākais 2010. gada 30. aprīlī produktu daudzumus, ieskaitot nulles paziņojumus, uz kuriem attiecas neizmantotās vai daļēji izmantotās importa licences un kas atbilst starpībai starp importa licences otrā pusē uzrādītajiem daudzumiem un daudzumiem, par kuriem tās izdotas. |
| --- | --- |

b)

vēlākais 2010. gada 30. aprīlī produktu daudzumus, ieskaitot nulles paziņojumus, uz kuriem attiecas neizmantotās vai daļēji izmantotās importa licences un kas atbilst starpībai starp importa licences otrā pusē uzrādītajiem daudzumiem un daudzumiem, par kuriem tās izdotas.

2.   Vēlākais 2010. gada 30. aprīlī dalībvalstis paziņo Komisijai produktu daudzumus, kas faktiski laisti brīvā apgrozībā iepriekšējā importa tarifa kvotas periodā.

3.   Šā panta 1. un 2. punktā minētos paziņojumus sniedz atbilstīgi paraugam, kas norādīts šīs regulas IX, X un XI pielikumā, un izmanto produktu kategorijas, kas norādītas Regulas (EK) Nr. 382/2008 V pielikumā.

9. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2009. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 25. novembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 240, 23.9.2000., 1. lpp.

2

(3)  Kosova saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes 1244/1999. rezolūciju.

3

(4)  OV L 26, 28.1.2005., 1. lpp.

4

(5)  OV L 84, 20.3.2004., 1. lpp.

5

(6)  OV L 345, 28.12.2007., 1. lpp.

6

(7)  OV L 304, 21.11.2001., 1. lpp.

7

(8)  OV L 25, 29.1.2002., 16. lpp.

8

(9)  OV L 114, 26.4.2008., 3. lpp.

9

(10)  OV L 115, 29.4.2008., 10. lpp.

10

(11)  OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.

11

---

I PIELIKUMS

Regulas 3. panta 1. punktā minētie ieraksti

| — | : | bulgāru valodā | : | “Baby beef” (Регламент (ЕО) No 1189/2008) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | spāņu valodā | : | “Baby beef” [Reglamento (CE) no 1189/2008] |
| — | : | čehu valodā | : | “Baby beef” (Nařízení (ES) č. 1189/2008) |
| — | : | dāņu valodā | : | “Baby beef” (Forordning (EF) nr. 1189/2008) |
| — | : | vācu valodā | : | “Baby beef” (Verordnung (EG) Nr. 1189/2008) |
| — | : | igauņu valodā | : | “Baby beef” (Määrus (EÜ) nr 1189/2008) |
| — | : | grieķu valodā | : | “Baby beef” [Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1189/2008] |
| — | : | angļu valodā | : | “Baby beef” (Regulation (EC) No 1189/2008) |
| — | : | franču valodā | : | “Baby beef” [Règlement (CE) no 1189/2008] |
| — | : | itāliešu valodā | : | “Baby beef” [Regolamento (CE) n. 1189/2008] |
| — | : | latviešu valodā | : | “Baby beef” (Regula (EK) Nr. 1189/2008) |
| — | : | lietuviešu valodā | : | “Baby beef” (Reglamentas (EB) Nr. 1189/2008) |
| — | : | ungāru valodā | : | “Baby beef” (1189/2008/EK rendelet) |
| — | : | maltiešu valodā | : | “Baby beef” (Regolament (KE) Nru 1189/2008) |
| — | : | holandiešu valodā | : | “Baby beef” (Verordening (EG) nr 1189/2008) |
| — | : | poļu valodā | : | “Baby beef” (Rozporządzenie (WE) nr 1189/2008) |
| — | : | portugāļu valodā | : | “Baby beef” [Regulamento (CE) n.o 1189/2008] |
| — | : | rumāņu valodā | : | “Baby beef” [Regulamentul (CE) nr. 1189/2008] |
| — | : | slovāku valodā | : | “Baby beef” [Nariadenie (ES) č. 1189/2008] |
| — | : | slovēņu valodā | : | “Baby beef” (Uredba (ES) št. 1189/2008) |
| — | : | somu valodā | : | “Baby beef” (Asetus (EY) N:o 1189/2008) |
| — | : | zviedru valodā | : | “Baby beef” (Förordning (EG) nr 1189/2008) |

—

:

bulgāru valodā

:

“Baby beef” (Регламент (ЕО) No 1189/2008)

—

:

spāņu valodā

:

“Baby beef” [Reglamento (CE) no 1189/2008]

—

:

čehu valodā

:

“Baby beef” (Nařízení (ES) č. 1189/2008)

—

:

dāņu valodā

:

“Baby beef” (Forordning (EF) nr. 1189/2008)

—

:

vācu valodā

:

“Baby beef” (Verordnung (EG) Nr. 1189/2008)

—

:

igauņu valodā

:

“Baby beef” (Määrus (EÜ) nr 1189/2008)

—

:

grieķu valodā

:

“Baby beef” [Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1189/2008]

—

:

angļu valodā

:

“Baby beef” (Regulation (EC) No 1189/2008)

—

:

franču valodā

:

“Baby beef” [Règlement (CE) no 1189/2008]

—

:

itāliešu valodā

:

“Baby beef” [Regolamento (CE) n. 1189/2008]

—

:

latviešu valodā

:

“Baby beef” (Regula (EK) Nr. 1189/2008)

—

:

lietuviešu valodā

:

“Baby beef” (Reglamentas (EB) Nr. 1189/2008)

—

:

ungāru valodā

:

“Baby beef” (1189/2008/EK rendelet)

—

:

maltiešu valodā

:

“Baby beef” (Regolament (KE) Nru 1189/2008)

—

:

holandiešu valodā

:

“Baby beef” (Verordening (EG) nr 1189/2008)

—

:

poļu valodā

:

“Baby beef” (Rozporządzenie (WE) nr 1189/2008)

—

:

portugāļu valodā

:

“Baby beef” [Regulamento (CE) n.o 1189/2008]

—

:

rumāņu valodā

:

“Baby beef” [Regulamentul (CE) nr. 1189/2008]

—

:

slovāku valodā

:

“Baby beef” [Nariadenie (ES) č. 1189/2008]

—

:

slovēņu valodā

:

“Baby beef” (Uredba (ES) št. 1189/2008)

—

:

somu valodā

:

“Baby beef” (Asetus (EY) N:o 1189/2008)

—

:

zviedru valodā

:

“Baby beef” (Förordning (EG) nr 1189/2008)

---

II PIELIKUMS

Izdevējiestādes:

| — | Horvātijas Republikā: Croatian Livestock Center, Zagreb, Croatia. |
| --- | --- |

—

Horvātijas Republikā: Croatian Livestock Center, Zagreb, Croatia.

| — | Bosnijā un Hercegovinā: |
| --- | --- |

—

Bosnijā un Hercegovinā:

| — | Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā: Univerzitet Sv. Kiril I Metodij, Institut za hrana, Fakultet za veterinarna medicina, “Lazar Pop-Trajkov 5-7”, 1000 Skopje. |
| --- | --- |

—

Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā: Univerzitet Sv. Kiril I Metodij, Institut za hrana, Fakultet za veterinarna medicina, “Lazar Pop-Trajkov 5-7”, 1000 Skopje.

| — | Melnkalnē: Veterinary Directorate, Bulevar Svetog Petra Cetinjskog br.9, 81000 Podgorica, Montenegro. |
| --- | --- |

—

Melnkalnē: Veterinary Directorate, Bulevar Svetog Petra Cetinjskog br.9, 81000 Podgorica, Montenegro.

| — | Serbijas muitas teritorijā (1): “YU Institute for Meat Hygiene and Technology, Kacanskog 13, Belgrade, Yugoslavia.” |
| --- | --- |

—

Serbijas muitas teritorijā (1): “YU Institute for Meat Hygiene and Technology, Kacanskog 13, Belgrade, Yugoslavia.”

| — | Kosovas muitas teritorijā: |
| --- | --- |

—

Kosovas muitas teritorijā:

---

(1)  Neietverot Kosovu saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes 1244/1999. rezolūciju.

---

III PIELIKUMS

Image

---

IV PIELIKUMS

Image

---

V PIELIKUMS

Image

---

VI PIELIKUMS

Image

---

VII PIELIKUMS

Image

---

VIII PIELIKUMS

Image

---

IX PIELIKUMS

Paziņojums par (izdotajām) importa licencēm – Regula (EK) Nr. 1189/2008

Dalībvalsts: ...

Piemērojot Regulas (EK) Nr. 1189/2008 8. pantu

Produktu daudzumi par kuriem izdotas importa licences

No ... līdz ...

| Kārtas Nr. | Produkta kategorija vai kategorijas (1) | Daudzums
  (produkta svars kilogramos vai dzīvnieku skaits) |
| --- | --- | --- |
| 09.4503 | | |
| 09.4504 | | |
| 09.4505 | | |
| 09.4198 | | |
| 09.4199 | | |

Kārtas Nr.

Produkta kategorija vai kategorijas (1)

Daudzums

(produkta svars kilogramos vai dzīvnieku skaits)

09.4503

09.4504

09.4505

09.4198

09.4199

---

(1)  Produkta kategorija vai kategorijas, kā norādīts Regulas (EK) Nr. 382/2008 V pielikumā.

---

X PIELIKUMS

Paziņojums par importa licencēm (neizmantotie daudzumi) – Regula (EK) Nr. 1189/2008

Dalībvalsts: ...

Piemērojot Regulas (EK) Nr. 1189/2008 8. pantu

Produktu daudzumi par kuriem nav izmantotas importa licences

No: ... līdz: ...

| Kārtas Nr. | Produkta kategorija vai kategorijas (1) | Neizmantotie daudzumi
  (produkta svars kilogramos vai dzīvnieku skaits) |
| --- | --- | --- |
| 09.4503 | | |
| 09.4504 | | |
| 09.4505 | | |
| 09.4198 | | |
| 09.4199 | | |

Kārtas Nr.

Produkta kategorija vai kategorijas (1)

Neizmantotie daudzumi

(produkta svars kilogramos vai dzīvnieku skaits)

09.4503

09.4504

09.4505

09.4198

09.4199

---

(1)  Produkta kategorija vai kategorijas, kā norādīts Regulas (EK) Nr. 382/2008 V pielikumā.

---

XI PIELIKUMS

Paziņojums par brīvā apgrozībā laisto produktu daudzumiem – Regula (EK) Nr. 1189/2008

Dalībvalsts: ...

Piemērojot Regulas (EK) Nr. 1189/2008 8. pantu

Brīvā apgrozībā laisto produktu daudzumi:

No ... līdz ... (importa tarifu kvotas periods).

| Kārtas Nr. | Produkta kategorija vai kategorijas (1) | Brīvā apgrozībā laisto produktu daudzumi
  (produkta svars kilogramos vai dzīvnieku skaits) |
| --- | --- | --- |
| 09.4503 | | |
| 09.4504 | | |
| 09.4505 | | |
| 09.4198 | | |
| 09.4199 | | |

Kārtas Nr.

Produkta kategorija vai kategorijas (1)

Brīvā apgrozībā laisto produktu daudzumi

(produkta svars kilogramos vai dzīvnieku skaits)

09.4503

09.4504

09.4505

09.4198

09.4199

---

(1)  Produkta kategorija vai kategorijas, kā norādīts Regulas (EK) Nr. 382/2008 V pielikumā.

---

| 2.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 322/25 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 322/25

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1190/2008

(2008. gada 28. novembris),

ar kuru 101. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Osamu Bin Ladenu, Al-Qaida tīklu un Taliban

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 27. maija Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Osamu Bin Ladenu, Al-Qaida tīklu un Taliban, un ar kuru atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 467/2001, ar ko aizliedz eksportēt noteiktas preces un pakalpojumus uz Afganistānu, pastiprina lidojumu aizliegumu un attiecina uz Afganistānas Taliban līdzekļu un citu finanšu resursu iesaldēšanu (1), un jo īpaši tās 7. panta 1. punkta pirmo ievilkumu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumā uzskaitītas personas, grupas un organizācijas, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumā uzskaitītas personas, grupas un organizācijas, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana.

| (2) | Tiesa 2008. gada 3. septembrī (2) nolēma anulēt Regulu (EK) Nr. 881/2002 attiecībā uz Yassin Abdullah Kadi un Al Barakaat International Foundation. Tiesa vienlaikus izdeva rīkojumu saglabāt spēkā Regulas (EK) Nr. 881/2002 sekas attiecībā uz Kadi kungu un Al Barakaat International Foundation laikposmā, kas nedrīkst pārsniegt trīs mēnešus no sprieduma pasludināšanas dienas. Šis laikposms noteikts, lai dotu iespēju novērst konstatētos pārkāpumus. |
| --- | --- |

(2)

Tiesa 2008. gada 3. septembrī (2) nolēma anulēt Regulu (EK) Nr. 881/2002 attiecībā uz Yassin Abdullah Kadi un Al Barakaat International Foundation. Tiesa vienlaikus izdeva rīkojumu saglabāt spēkā Regulas (EK) Nr. 881/2002 sekas attiecībā uz Kadi kungu un Al Barakaat International Foundation laikposmā, kas nedrīkst pārsniegt trīs mēnešus no sprieduma pasludināšanas dienas. Šis laikposms noteikts, lai dotu iespēju novērst konstatētos pārkāpumus.

| (3) | Lai izpildītu Tiesas spriedumu, Komisija ir paziņojusi Kadi kungam un Al Barakaat International Foundation to iemeslu kopsavilkumus, ko sniegusi ANO Al-Qaida un Taliban Sankciju komiteja, un devusi tiem iespēju iesniegt apsvērumus par šiem iemesliem, lai darītu zināmu savu viedokli. |
| --- | --- |

(3)

Lai izpildītu Tiesas spriedumu, Komisija ir paziņojusi Kadi kungam un Al Barakaat International Foundation to iemeslu kopsavilkumus, ko sniegusi ANO Al-Qaida un Taliban Sankciju komiteja, un devusi tiem iespēju iesniegt apsvērumus par šiem iemesliem, lai darītu zināmu savu viedokli.

| (4) | Komisija ir saņēmusi Kadi kunga un Al Barakaat International Foundation apsvērumus un izskatījusi šos apsvērumus. |
| --- | --- |

(4)

Komisija ir saņēmusi Kadi kunga un Al Barakaat International Foundation apsvērumus un izskatījusi šos apsvērumus.

| (5) | ANO Al-Qaida un Taliban Sankciju komitejas sastādītajā to personu, grupu un organizāciju sarakstā, uz kurām būtu jāattiecina līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana, ir iekļauts Kadi kungs un Al Barakaat International Foundation. |
| --- | --- |

(5)

ANO Al-Qaida un Taliban Sankciju komitejas sastādītajā to personu, grupu un organizāciju sarakstā, uz kurām būtu jāattiecina līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana, ir iekļauts Kadi kungs un Al Barakaat International Foundation.

| (6) | Rūpīgi izskatījusi apsvērumus, kas no Kadi kunga saņemti 2008. gada 10. novembra vēstulē, un ņemot vērā līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšanas preventīvo raksturu, Komisija uzskata, ka Kadi kunga iekļaušana sarakstā ir pamatota sakarā ar viņa saistību ar Al-Qaida tīklu. |
| --- | --- |

(6)

Rūpīgi izskatījusi apsvērumus, kas no Kadi kunga saņemti 2008. gada 10. novembra vēstulē, un ņemot vērā līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšanas preventīvo raksturu, Komisija uzskata, ka Kadi kunga iekļaušana sarakstā ir pamatota sakarā ar viņa saistību ar Al-Qaida tīklu.

| (7) | Rūpīgi izskatījusi apsvērumus, kas no Al Barakaat International Foundation saņemti 2008. gada 9. novembra vēstulē, un ņemot vērā līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšanas preventīvo raksturu, Komisija uzskata, ka Al Barakaat International Foundation iekļaušana sarakstā ir pamatota sakarā ar tās saistību ar Al-Qaida tīklu. |
| --- | --- |

(7)

Rūpīgi izskatījusi apsvērumus, kas no Al Barakaat International Foundation saņemti 2008. gada 9. novembra vēstulē, un ņemot vērā līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšanas preventīvo raksturu, Komisija uzskata, ka Al Barakaat International Foundation iekļaušana sarakstā ir pamatota sakarā ar tās saistību ar Al-Qaida tīklu.

| (8) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Kadi kungs un Al Barakaat International Foundation būtu jāiekļauj I pielikumā. |
| --- | --- |

(8)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Kadi kungs un Al Barakaat International Foundation būtu jāiekļauj I pielikumā.

| (9) | Šī regula būtu jāpiemēro no 2002. gada 30. maija, ņemot vērā līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšanas preventīvo raksturu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 881/2002 un nepieciešamību aizsargāt to uzņēmēju likumīgās intereses, kuri paļāvās uz anulētās regulas likumību, |
| --- | --- |

(9)

Šī regula būtu jāpiemēro no 2002. gada 30. maija, ņemot vērā līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšanas preventīvo raksturu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 881/2002 un nepieciešamību aizsargāt to uzņēmēju likumīgās intereses, kuri paļāvās uz anulētās regulas likumību,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumu groza, kā noteikts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2008. gada 3. decembrī. To publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2002. gada 30. maija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 28. novembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Benita FERRERO-WALDNER

---

(1)  OV L 139, 29.5.2002., 9. lpp.

1

(2)  Spriedums apvienotajās lietās C-402/05 P un C-415/05 P, Yassin Abdullah Kadi un Al Barakaat International Foundation pret Padomi, Eiropas Tiesas ziņojumi, 2008. gads, I-... lpp. (vēl nav publicēti).

2

Yassin Abdullah Kadi

Al Barakaat International Foundation

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumu groza šādi:

| 1) | Sadaļā “Juridiskās personas, grupas un organizācijas” pievieno šādu ierakstu:
  “Barakaat International Foundation. Adrese: a) Box 4036, Spånga, Stockholm, Sweden; b) Rinkebytorget 1, 04, Spånga, Sweden.” |
| --- | --- |

1)

Sadaļā “Juridiskās personas, grupas un organizācijas” pievieno šādu ierakstu:

“Barakaat International Foundation. Adrese: a) Box 4036, Spånga, Stockholm, Sweden; b) Rinkebytorget 1, 04, Spånga, Sweden.”

| 2) | Sadaļā “Fiziskās personas” pievieno šādu ierakstu:
  “Yasin Abdullah Ezzedine Qadi
  (alias a)
  Kadi, Shaykh Yassin Abdullah, b)
  Kahdi, Yasin; c) Yasin Al-Qadi
  ). Dzimšanas datums: 23.2.1955. Dzimšanas vieta: Kaira, Ēģipte. Valsts piederība: Saūda Arābijas. Pases nr.: a) B 751550, b) E 976177 (izdota 6.3.2004., derīga līdz 11.1.2009.). Papildu informācija: Džida, Saūda Arābija.” |
| --- | --- |

2)

Sadaļā “Fiziskās personas” pievieno šādu ierakstu:

“Yasin Abdullah Ezzedine Qadi
  (alias a)
  Kadi, Shaykh Yassin Abdullah, b)
  Kahdi, Yasin; c) Yasin Al-Qadi
  ). Dzimšanas datums: 23.2.1955. Dzimšanas vieta: Kaira, Ēģipte. Valsts piederība: Saūda Arābijas. Pases nr.: a) B 751550, b) E 976177 (izdota 6.3.2004., derīga līdz 11.1.2009.). Papildu informācija: Džida, Saūda Arābija.”

---

| 2.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 322/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 322/27

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1191/2008

(2008. gada 1. decembris),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1186/2008 ar ko nosaka no 2008. gada 1. decembra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 1996. gada 28. jūnija Regulu (EK) Nr. 1249/96 par Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem (ievedmuitas nodokļi labības nozarē) (2) un jo īpaši tās 2. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1186/2008 (3) noteica no 2008. gada 1. decembra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1186/2008 (3) noteica no 2008. gada 1. decembra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē.

| (2) | Ņemot vērā to, ka aprēķinātā vidējā ievedmuitas nodokļa likme par 5 euro tonnā atšķiras no noteiktās likmes, jāizdara korekcija atbilstīgi ievedmuitas nodoklim, kas noteikts ar Regulu (EK) Nr. 1186/2008. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā to, ka aprēķinātā vidējā ievedmuitas nodokļa likme par 5 euro tonnā atšķiras no noteiktās likmes, jāizdara korekcija atbilstīgi ievedmuitas nodoklim, kas noteikts ar Regulu (EK) Nr. 1186/2008.

| (3) | Attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1186/2008, |
| --- | --- |

(3)

Attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1186/2008,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1186/2008 I un II pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2008. gada 2. decembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 1. decembrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 161, 29.6.1996., 125. lpp.

2

(3)  OV L 319, 29.11.2008., 56. lpp.

3

---

I PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā minētais ievedmuitas nodoklis, ko piemēro no 2008. gada 2. decembra

| KN kods | Preču apraksts | Ievedmuitas nodoklis (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Cietie KVIEŠI, augsta kvalitāte | 0,00 |
| vidēji augsta kvalitāte | 0,00 |
| zema kvalitāte | 0,00 |
| 1001 90 91 | Mīkstie KVIEŠI, sēklas | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Mīkstie KVIEŠI, augsta kvalitāte, nav paredzēti sēšanai | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUDZI | 35,10 |
| 1005 10 90 | KUKURŪZA, sēklas, izņemot hibrīdu sēklas | 21,34 |
| 1005 90 00 | KUKURŪZA, izņemot sēklas (2) | 21,34 |
| 1007 00 90 | Graudu SORGO, izņemot sēšanai paredzētus hibrīdus | 35,10 |

KN kods

Preču apraksts

Ievedmuitas nodoklis (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Cietie KVIEŠI, augsta kvalitāte

0,00

vidēji augsta kvalitāte

0,00

zema kvalitāte

0,00

1001 90 91

Mīkstie KVIEŠI, sēklas

0,00

ex 1001 90 99

Mīkstie KVIEŠI, augsta kvalitāte, nav paredzēti sēšanai

0,00

1002 00 00

RUDZI

35,10

1005 10 90

KUKURŪZA, sēklas, izņemot hibrīdu sēklas

21,34

1005 90 00

KUKURŪZA, izņemot sēklas (2)

21,34

1007 00 90

Graudu SORGO, izņemot sēšanai paredzētus hibrīdus

35,10

---

(1)  Par precēm, ko Kopienā ieved pāri Atlantijas okeānam vai pa Suecas kanālu, importētājs saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 4. punkta noteikumiem var saņemt šādu nodokļa samazinājumu:

| — | 3 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūras piekrastē, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūras piekrastē,

| — | 2 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Dānijā, Igaunijā, Īrijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Dānijā, Igaunijā, Īrijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē.

(2)  Importētājs var saņemt vienotas likmes samazinājumu, kura apmērs ir 24 EUR/t, ja ir izpildīti Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 5. punktā paredzētie nosacījumi.

---

II PIELIKUMS

Dati I pielikumā noteiktā ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai

28.11.2008

| 1) | Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Mīkstie kvieši (1) | Kukurūza | Cietie kvieši, augsta kvalitāte | Cietie kvieši, vidēji augsta kvalitāte (2) | Cietie kvieši, zema kvalitāte (3) | Mieži |
| Birža | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Kotējums | 190,56 | 112,79 | — | — | — | — |
| FOB cena, ASV | — | — | 241,10 | 231,10 | 211,10 | 114,32 |
| Piemaksa par Persijas līča reģionu | — | 12,34 | — | — | — | — |
| Piemaksa par Lielo Ezeru reģionu | 27,27 | — | — | — | — | — |

1)

Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.

(EUR/t)

Mīkstie kvieši (1)

Kukurūza

Cietie kvieši, augsta kvalitāte

Cietie kvieši, vidēji augsta kvalitāte (2)

Cietie kvieši, zema kvalitāte (3)

Mieži

Birža

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Kotējums

190,56

112,79

—

—

—

—

FOB cena, ASV

—

—

241,10

231,10

211,10

114,32

Piemaksa par Persijas līča reģionu

—

12,34

—

—

—

—

Piemaksa par Lielo Ezeru reģionu

27,27

—

—

—

—

—

| 2) | Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.






  Fraktēšanas izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama | 11,39 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Fraktēšanas izmaksas: Lielo Ezeru reģions–Roterdama | 9,04 EUR/t |

2)

Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.

Fraktēšanas izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama

11,39 EUR/t

Fraktēšanas izmaksas: Lielo Ezeru reģions–Roterdama

9,04 EUR/t

---

(1)  Ietverta piemaksa 14 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 3. punkts).

(2)  Atlaide 10 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 3. punkts).

(3)  Atlaide 30 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 3. punkts).

---

II Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

| 2.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 322/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 322/30

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 20. novembris)

par pamatnostādnēm ar risku pamatotajai dzīvnieku veselības uzraudzības shēmai, kā paredzēts Padomes Direktīvā 2006/88/EK

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 6787)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/896/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 24. oktobra Direktīvu 2006/88/EK par akvakultūras dzīvniekiem un to produktiem izvirzītajām dzīvnieku veselības prasībām, kā arī par konkrētu ūdensdzīvnieku slimību profilaksi un kontroli (1), un jo īpaši tās 10. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Direktīvā 2006/88/EK paredzēti minimālie kontroles pasākumi, kas jāpiemēro, ja ir aizdomas par ūdensdzīvnieku saslimšanu ar konkrētām slimībām vai šādu slimību uzliesmojumu gadījumā. Turklāt minētās direktīvas IV pielikuma II daļā uzskaitītas konkrētas eksotiskās un neeksotiskās slimības. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvā 2006/88/EK paredzēti minimālie kontroles pasākumi, kas jāpiemēro, ja ir aizdomas par ūdensdzīvnieku saslimšanu ar konkrētām slimībām vai šādu slimību uzliesmojumu gadījumā. Turklāt minētās direktīvas IV pielikuma II daļā uzskaitītas konkrētas eksotiskās un neeksotiskās slimības.

| (2) | Direktīvas 2006/88/EK 10. panta 1. punktā noteikts, ka dalībvalstīm jānodrošina, lai visās audzētavās un gliemju audzēšanas zonās izmantotu ražošanas veidam atbilstīgu, ar risku pamatotu dzīvnieku veselības uzraudzības shēmu. Šādā shēmā jāņem vērā pamatnostādnes, kuras jāizstrādā saskaņā ar minētās direktīvas 10. panta 4. punktā paredzēto kārtību. |
| --- | --- |

(2)

Direktīvas 2006/88/EK 10. panta 1. punktā noteikts, ka dalībvalstīm jānodrošina, lai visās audzētavās un gliemju audzēšanas zonās izmantotu ražošanas veidam atbilstīgu, ar risku pamatotu dzīvnieku veselības uzraudzības shēmu. Šādā shēmā jāņem vērā pamatnostādnes, kuras jāizstrādā saskaņā ar minētās direktīvas 10. panta 4. punktā paredzēto kārtību.

| (3) | Saskaņā ar Direktīvu 2006/88/EK ar risku pamatotās dzīvnieku veselības uzraudzības shēmas mērķis ir noteikt mirstības pieaugumu visās audzētavās un gliemju audzēšanas zonās atkarībā no ražošanas veida, kā arī noteikt minētās direktīvas IV pielikuma II daļā uzskaitītās slimības audzētavās un gliemju audzēšanas zonās, kurās ir pret šīm slimībām uzņēmīgas sugas. Turklāt saskaņā ar Direktīvas 2006/88/EK III pielikuma B daļu pārbaudēm, ko veic, īstenojot šādu shēmu, ir arī mērķis sniegt padomus akvakultūras nozares uzņēmumiem par akvakultūras dzīvnieku veselības jautājumiem un vajadzības gadījumā veikt veterināros pasākumus. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Direktīvu 2006/88/EK ar risku pamatotās dzīvnieku veselības uzraudzības shēmas mērķis ir noteikt mirstības pieaugumu visās audzētavās un gliemju audzēšanas zonās atkarībā no ražošanas veida, kā arī noteikt minētās direktīvas IV pielikuma II daļā uzskaitītās slimības audzētavās un gliemju audzēšanas zonās, kurās ir pret šīm slimībām uzņēmīgas sugas. Turklāt saskaņā ar Direktīvas 2006/88/EK III pielikuma B daļu pārbaudēm, ko veic, īstenojot šādu shēmu, ir arī mērķis sniegt padomus akvakultūras nozares uzņēmumiem par akvakultūras dzīvnieku veselības jautājumiem un vajadzības gadījumā veikt veterināros pasākumus.

| (4) | Akvakultūras nozare Kopienā ir ļoti daudzveidīga, tādēļ ar risku pamatotā dzīvnieku veselības uzraudzības shēma jāpielāgo šīs nozares struktūrai un dzīvnieku veselības stāvoklim katrā dalībvalstī. Tāpēc pamatnostādnēs, kas dalībvalstīm šādā shēmā jāņem vērā, jāietver tikai vispārīgi norādījumi. |
| --- | --- |

(4)

Akvakultūras nozare Kopienā ir ļoti daudzveidīga, tādēļ ar risku pamatotā dzīvnieku veselības uzraudzības shēma jāpielāgo šīs nozares struktūrai un dzīvnieku veselības stāvoklim katrā dalībvalstī. Tāpēc pamatnostādnēs, kas dalībvalstīm šādā shēmā jāņem vērā, jāietver tikai vispārīgi norādījumi.

| (5) | Tāpēc ir lietderīgi šajā lēmumā noteikt pamatnostādnes, kuras jāņem vērā ar risku pamatotajā dzīvnieku veselības uzraudzības shēmā. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc ir lietderīgi šajā lēmumā noteikt pamatnostādnes, kuras jāņem vērā ar risku pamatotajā dzīvnieku veselības uzraudzības shēmā.

| (6) | Šajā lēmumā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā lēmumā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Šā lēmuma pielikumā ir noteiktas pamatnostādnes, kuras jāņem vērā Direktīvas 2006/88/EK 10. panta 1. punktā paredzētajā ar risku pamatotajā dzīvnieku veselības uzraudzības shēmā.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2008. gada 20. novembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Androulla VASSILIOU

---

(1)  OV L 328, 24.11.2006., 14. lpp.

1

---

PIELIKUMS

PAMATNOSTĀDNES, KURAS JĀŅEM VĒRĀ AR RISKU PAMATOTAJĀ DZĪVNIEKU VESELĪBAS UZRAUDZĪBAS SHĒMĀ, KAS PAREDZĒTA DIREKTĪVAS 2006/88/EK 10. PANTA 1. PUNKTĀ

1.   Pamatnostādņu mērķis

Šo pamatnostādņu mērķis ir sniegt dalībvalstīm norādījumus par Direktīvas 2006/88/EK 10. panta 1. punktā paredzēto ar risku pamatoto dzīvnieku veselības uzraudzības shēmu (“ar risku pamatotā dzīvnieku veselības uzraudzības shēma”).

2.   Pārbaužu saturs

2.1.   UZSKAITES UN KLĪNISKO IZMEKLĒŠANU PĀRBAUDE

Katrai pārbaudei audzētavā vai gliemju audzēšanas zonā būtu jāietver Direktīvas 2006/88/EK 8. pantā minētā uzskaites analīze, īpaši pievēršot uzmanību mirstības uzskaitei, lai varētu novērtēt uzskaiti par veselības stāvokli audzētavā vai gliemju audzēšanas zonā.

Jāpārbauda visu epidemioloģisko vienību reprezentatīva izlase.

Ja iespējams, jāveic nesen mirušu vai mirstošu akvakultūras dzīvnieku reprezentatīvas izlases klīniska izmeklēšana (gan iekšķīgi, gan ārīgi), lai konstatētu būtiskas patoloģiskas izmaiņas. Minētā izmeklēšana it īpaši jāveic ar mērķi noteikt inficēšanos ar kādu no Direktīvas 2006/88/EK IV pielikuma II daļā uzskaitītajām slimībām (“uzskaitītā slimība”).

Ja minētās izmeklēšanas rezultāti liecina par jebkādām aizdomām par šādu slimību, konkrētajiem akvakultūras dzīvniekiem audzētavā vai gliemju audzēšanas zonā jāveic laboratoriskā pārbaude.

Direktīvas 2006/88/EK V nodaļā ir paredzēti sīki izklāstīti noteikumi par pasākumiem, kas jāveic gadījumos, kad ir aizdomas par uzskaitīto slimību un/vai tā tiek apstiprināta.

2.2.   PARAUGU ŅEMŠANA UN LABORATORISKĀ PĀRBAUDE

Ne vienmēr jāņem paraugi laboratoriskai pārbaudei. Nosakot, vai ir nepieciešams ņemt paraugus, jāņem vērā informācija, kas iegūta, pārbaudot uzskaiti audzētavā vai gliemju audzēšanas zonā un pārbaudot akvakultūras dzīvniekus, kā arī cita būtiska informācija.

3.   Izvēle starp kompetento iestādi, privātiem veterinārārstiem un citiem ūdensdzīvnieku veselības jomā kvalificētiem dienestiem pārbaužu veikšanai

Dalībvalstīm jāizlemj, vai pārbaudes, kas veicamas ar risku pamatotās dzīvnieku veselības uzraudzības shēmas ietvaros, jāveic kompetentajai iestādei, vai arī šīs pārbaudes jāļauj veikt arī privātiem veterinārārstiem un citiem ūdensdzīvnieku veselības jomā kvalificētiem dienestiem.

4.   Pārbaužu biežums

Direktīvas 2006/88/EK III pielikuma B daļā noteikts pārbaužu veikšanas ieteicamais biežums audzētavās un gliemju audzēšanas zonās. Šo biežumu nosaka divi faktori:

| a) | veselības stāvoklis attiecīgajā dalībvalstī, zonā vai iecirknī saistībā ar minētās direktīvas IV pielikuma II daļā uzskaitītajām neeksotiskajām slimībām (“uzskaitītās neeksotiskās slimības”); |
| --- | --- |

a)

veselības stāvoklis attiecīgajā dalībvalstī, zonā vai iecirknī saistībā ar minētās direktīvas IV pielikuma II daļā uzskaitītajām neeksotiskajām slimībām (“uzskaitītās neeksotiskās slimības”);

| b) | riska pakāpe audzētavā vai gliemju audzēšanas zonā saistībā ar inficēšanos ar slimībām vai to izplatīšanos. |
| --- | --- |

b)

riska pakāpe audzētavā vai gliemju audzēšanas zonā saistībā ar inficēšanos ar slimībām vai to izplatīšanos.

5.   Veselības stāvoklis audzētavās un gliemju audzēšanas zonās

Direktīvas 2006/88/EK III pielikuma B daļā izšķir šādas veselības stāvokļa kategorijas.

| I kategorija: | a) | pasludināta par slimības neskartu saskaņā ar Direktīvas 2006/88/EK 49. panta 1. punkta a) vai b) apakšpunktu vai 50. panta 1. punkta a) vai b) apakšpunktu. Šādu statusu nosaka fakts, ka:






  i) | dalībvalstī, zonā vai iecirknī, kā arī attiecīgā gadījumā šīs dalībvalsts, zonas vai iecirkņa ūdens avotos nav sastopama neviena no sugām, kas ir uzņēmīga pret konkrēto(-ām) slimību(-ām), vai |
| --- | --- | --- | --- |

I kategorija:

a)

pasludināta par slimības neskartu saskaņā ar Direktīvas 2006/88/EK 49. panta 1. punkta a) vai b) apakšpunktu vai 50. panta 1. punkta a) vai b) apakšpunktu. Šādu statusu nosaka fakts, ka:

i)

dalībvalstī, zonā vai iecirknī, kā arī attiecīgā gadījumā šīs dalībvalsts, zonas vai iecirkņa ūdens avotos nav sastopama neviena no sugām, kas ir uzņēmīga pret konkrēto(-ām) slimību(-ām), vai

| ii) | ir zināms, ka patogēns nav spējīgs izdzīvot dalībvalstī, zonā vai iecirknī, kā arī attiecīgā gadījumā šīs dalībvalsts, zonas vai iecirkņa ūdens avotos; |
| --- | --- |

ii)

ir zināms, ka patogēns nav spējīgs izdzīvot dalībvalstī, zonā vai iecirknī, kā arī attiecīgā gadījumā šīs dalībvalsts, zonas vai iecirkņa ūdens avotos;

| b) | pasludināta par slimības neskartu saskaņā ar Direktīvas 2006/88/EK 49. panta 1. punkta c) apakšpunktu vai 50. panta 1. punkta c) apakšpunktu. Šis statuss pamatojas uz mērķtiecīgu uzraudzību, kas atbilst Direktīvas 2006/88/EK V pielikuma II daļas nosacījumiem. |
| --- | --- |

b)

pasludināta par slimības neskartu saskaņā ar Direktīvas 2006/88/EK 49. panta 1. punkta c) apakšpunktu vai 50. panta 1. punkta c) apakšpunktu. Šis statuss pamatojas uz mērķtiecīgu uzraudzību, kas atbilst Direktīvas 2006/88/EK V pielikuma II daļas nosacījumiem.

II kategorija:

nav pasludināta par slimības neskartu, bet uz to attiecas uzraudzības programma, kas apstiprināta saskaņā ar Direktīvas 2006/88/EK 44. panta 1. punktu.

III kategorija:

nav zināms, ka ir inficēšanās, bet uz to neattiecas programma, lai iegūtu slimības neskartas teritorijas statusu.

IV kategorija:

ir zināms, ka ir inficēšanās, bet uz to attiecas izskaušanas programma, kas apstiprināta saskaņā ar Direktīvas 2006/88/EK 44. panta 2. punktu.

V kategorija:

ir zināms, ka ir inficēšanās. Uz to attiecas obligātie kontroles pasākumi, kas paredzēti Direktīvas 2006/88/EK V nodaļā.

Vajadzības gadījumā pārbaudes, kas veiktas ar risku pamatotās dzīvnieku veselības uzraudzības shēmas ietvaros, var apvienot ar:

| a) | pārbaudēm, kas veiktas uzraudzības programmas vai izskaušanas programmas ietvaros saskaņā ar Direktīvu 2006/88/EK (II vai IV kategorijas zonās vai iecirkņos); |
| --- | --- |

a)

pārbaudēm, kas veiktas uzraudzības programmas vai izskaušanas programmas ietvaros saskaņā ar Direktīvu 2006/88/EK (II vai IV kategorijas zonās vai iecirkņos);

| b) | jebkādu uzraudzību, kas veikta, lai saglabātu slimības neskartas teritorijas statusu (I kategorijas zonās vai iecirkņos, kas pasludināti par slimības neskartiem saskaņā ar Direktīvas 2006/88/EK 49. panta 1. punkta a) vai b) apakšpunktu vai 50. panta 1. punkta a) vai b) apakšpunktu); |
| --- | --- |

b)

jebkādu uzraudzību, kas veikta, lai saglabātu slimības neskartas teritorijas statusu (I kategorijas zonās vai iecirkņos, kas pasludināti par slimības neskartiem saskaņā ar Direktīvas 2006/88/EK 49. panta 1. punkta a) vai b) apakšpunktu vai 50. panta 1. punkta a) vai b) apakšpunktu);

| c) | jebkādu uzraudzību, kas veikta, īstenojot kontroles pasākumus saskaņā ar Direktīvas 2006/88/EK V nodaļu (V kategorijas zonās vai iecirkņos). |
| --- | --- |

c)

jebkādu uzraudzību, kas veikta, īstenojot kontroles pasākumus saskaņā ar Direktīvas 2006/88/EK V nodaļu (V kategorijas zonās vai iecirkņos).

Izstrādājot ar risku pamatoto dzīvnieku veselības uzraudzības shēmu, dalībvalstīm jāņem vērā šādi aspekti:

| a) | audzētavās vai gliemju audzēšanas zonās, kurās ir II un IV kategorijas veselības stāvoklis, saskaņā ar Direktīvu 2006/88/EK apstiprinātajā uzraudzības programmā vai izskaušanas programmā paredzētais pārbaužu biežums ir lielāks nekā minētās direktīvas III pielikuma B daļā ieteiktais pārbaužu biežums; tāpēc dalībvalstīm nav nepieciešams noteikt īpašas prasības par pārbaužu biežumu audzētavās vai gliemju audzēšanas zonās, kas atrodas teritorijās, uz kurām attiecas šādas programmas; |
| --- | --- |

a)

audzētavās vai gliemju audzēšanas zonās, kurās ir II un IV kategorijas veselības stāvoklis, saskaņā ar Direktīvu 2006/88/EK apstiprinātajā uzraudzības programmā vai izskaušanas programmā paredzētais pārbaužu biežums ir lielāks nekā minētās direktīvas III pielikuma B daļā ieteiktais pārbaužu biežums; tāpēc dalībvalstīm nav nepieciešams noteikt īpašas prasības par pārbaužu biežumu audzētavās vai gliemju audzēšanas zonās, kas atrodas teritorijās, uz kurām attiecas šādas programmas;

| b) | dalībvalstīm ir nepieciešams noteikt īpašas prasības par to pārbaužu biežumu, kuras veic ar risku pamatotās dzīvnieku veselības uzraudzības shēmas ietvaros, galvenokārt audzētavās vai gliemju audzēšanas zonās, kas atrodas teritorijās, kurās ir I, III un V kategorijas veselības stāvoklis, atkarībā no konkrētiem apstākļiem un valsts mēroga pasākumiem; |
| --- | --- |

b)

dalībvalstīm ir nepieciešams noteikt īpašas prasības par to pārbaužu biežumu, kuras veic ar risku pamatotās dzīvnieku veselības uzraudzības shēmas ietvaros, galvenokārt audzētavās vai gliemju audzēšanas zonās, kas atrodas teritorijās, kurās ir I, III un V kategorijas veselības stāvoklis, atkarībā no konkrētiem apstākļiem un valsts mēroga pasākumiem;

| c) | jāņem vērā, ka audzētavā vai gliemju audzēšanas zonā veselības stāvoklis saistībā ar atšķirīgām slimībām var būt atšķirīgs; tā tas ir, piemēram, audzētavās un gliemju audzēšanas zonās, kurās tur sugas, kas ir uzņēmīgas pret vairāk nekā vienu no uzskaitītajām neeksotiskajām slimībām (1). |
| --- | --- |

c)

jāņem vērā, ka audzētavā vai gliemju audzēšanas zonā veselības stāvoklis saistībā ar atšķirīgām slimībām var būt atšķirīgs; tā tas ir, piemēram, audzētavās un gliemju audzēšanas zonās, kurās tur sugas, kas ir uzņēmīgas pret vairāk nekā vienu no uzskaitītajām neeksotiskajām slimībām (1).

6.   Riska pakāpes noteikšana audzētavās un gliemju audzēšanas zonās

6.1.   IEVADS

Audzētavās un gliemju audzēšanas zonās riska pakāpe atšķiras ne vien dažādās teritorijās ar atšķirīgu veselības stāvokli, bet arī teritorijās ar vienādu veselības stāvokli (2).

6.2. iedaļā sniegti norādījumi par riska faktoriem, kuri jāņem vērā, nosakot riska pakāpi audzētavās un gliemju audzēšanas zonās.

6.3. iedaļā sniegts paraugs, kuru var izmantot, lai klasificētu audzētavas un gliemju audzēšanas zonas kā augsta, vidēja vai zema riska audzētavas un gliemju audzēšanas zonas. Dalībvalstis var izmantot citus paraugus, lai noteiktu riska pakāpi audzētavās un gliemju audzēšanas zonās, ja tās uzskata šādus paraugus par piemērotākiem attiecīgajā situācijā.

Šie norādījumi neietver informāciju par veidu, kādā dalībvalstīm būtu jāpiemēro 6.3. iedaļā sniegtais paraugs. Dalībvalstis drīkst:

| a) | piemērot minēto paraugu katrā atsevišķā audzētavā un gliemju audzēšanas zonā, lai noteiktu konkrēto riska pakāpi tajā; vai |
| --- | --- |

a)

piemērot minēto paraugu katrā atsevišķā audzētavā un gliemju audzēšanas zonā, lai noteiktu konkrēto riska pakāpi tajā; vai

| b) | izmantot minēto paraugu, lai klasificētu dažādos audzētavu un gliemju audzēšanas zonu veidus savas valsts teritorijā un, pamatojoties uz šo klasifikāciju, noteikt, kura veida audzētavas un gliemju audzēšanas zonas būtu uzskatāmas par zema, vidēja vai augsta riska audzētavām un gliemju audzēšanas zonām. |
| --- | --- |

b)

izmantot minēto paraugu, lai klasificētu dažādos audzētavu un gliemju audzēšanas zonu veidus savas valsts teritorijā un, pamatojoties uz šo klasifikāciju, noteikt, kura veida audzētavas un gliemju audzēšanas zonas būtu uzskatāmas par zema, vidēja vai augsta riska audzētavām un gliemju audzēšanas zonām.

6.2.   RISKA FAKTORI

Nosakot riska pakāpi audzētavā vai gliemju audzēšanas zonā, ir būtiski dažādi faktori. Tie var būt šādi faktori, bet ne tikai šeit minētie:

| a) | slimības tieša izplatīšanās pa ūdeni; |
| --- | --- |

a)

slimības tieša izplatīšanās pa ūdeni;

| b) | akvakultūras dzīvnieku pārvietošana; |
| --- | --- |

b)

akvakultūras dzīvnieku pārvietošana;

| c) | ražošanas veids; |
| --- | --- |

c)

ražošanas veids;

| d) | audzētavā turēto akvakultūras dzīvnieku sugas; |
| --- | --- |

d)

audzētavā turēto akvakultūras dzīvnieku sugas;

| e) | bioloģiskā drošuma sistēma, ieskaitot personāla kompetenci un apmācību; |
| --- | --- |

e)

bioloģiskā drošuma sistēma, ieskaitot personāla kompetenci un apmācību;

| f) | audzētavu un gliemju audzēšanas zonu un pārstrādes uzņēmumu blīvums teritorijā ap attiecīgo audzētavu un gliemju audzēšanas zonu; |
| --- | --- |

f)

audzētavu un gliemju audzēšanas zonu un pārstrādes uzņēmumu blīvums teritorijā ap attiecīgo audzētavu un gliemju audzēšanas zonu;

| g) | tas, vai attiecīgās audzētavas vai gliemju audzēšanas zonas tuvumā atrodas audzētavas un gliemju audzēšanas zonas ar sliktāku veselības stāvokli; |
| --- | --- |

g)

tas, vai attiecīgās audzētavas vai gliemju audzēšanas zonas tuvumā atrodas audzētavas un gliemju audzēšanas zonas ar sliktāku veselības stāvokli;

| h) | uzskaite par veselības stāvokli attiecīgajā audzētavā vai gliemju audzēšanas zonā un citās šajā teritorijā esošajās audzētavās un gliemju audzēšanas zonās; |
| --- | --- |

h)

uzskaite par veselības stāvokli attiecīgajā audzētavā vai gliemju audzēšanas zonā un citās šajā teritorijā esošajās audzētavās un gliemju audzēšanas zonās;

| i) | savvaļas ūdensdzīvniekiem konstatētie slimību patogēni teritorijā ap attiecīgo audzētavu vai gliemju audzēšanas zonu; |
| --- | --- |

i)

savvaļas ūdensdzīvniekiem konstatētie slimību patogēni teritorijā ap attiecīgo audzētavu vai gliemju audzēšanas zonu;

| j) | cilvēku darbības izraisītais risks attiecīgās audzētavas vai gliemju audzēšanas zonas tuvumā (3); |
| --- | --- |

j)

cilvēku darbības izraisītais risks attiecīgās audzētavas vai gliemju audzēšanas zonas tuvumā (3);

| k) | attiecīgajai audzētavai vai gliemju audzēšanas zonai var piekļūt plēsīgie dzīvnieki vai putni. |
| --- | --- |

k)

attiecīgajai audzētavai vai gliemju audzēšanas zonai var piekļūt plēsīgie dzīvnieki vai putni.

Izmantojot kompleksu sistēmu, lai novērtētu riska pakāpi audzētavās un gliemju audzēšanas zonās, un ņemot vērā visus būtiskos riska faktorus, var izveidot audzētavu un gliemju audzēšanas zonu precīzu klasifikāciju pēc riska pakāpes tajās. Tomēr šāda sistēma var būt arī laikietilpīga un nerentabla. Turklāt ir sarežģīti izsvērt dažādus faktorus, lai novērtētu vispārējo risku.

Ņemot vērā grūtības, kas saistītas ar kompleksas sistēmas izmantošanu, lai klasificētu audzētavas un gliemju audzēšanas zonas pēc riska pakāpes tajās, vairumā gadījumu ir lietderīgi koncentrēties uz šādiem riska faktoriem:

| a) | slimības tieša izplatīšanās pa ūdeni un audzētavu un gliemju audzēšanas zonu tuva ģeogrāfiska novietojuma dēļ; |
| --- | --- |

a)

slimības tieša izplatīšanās pa ūdeni un audzētavu un gliemju audzēšanas zonu tuva ģeogrāfiska novietojuma dēļ;

| b) | akvakultūras dzīvnieku pārvietošana. |
| --- | --- |

b)

akvakultūras dzīvnieku pārvietošana.

Šie divi riska faktori vienmēr ir būtiski, neskatoties uz ražošanas veidu, audzētavā vai gliemju audzēšanas zonā turēto akvakultūras dzīvnieku sugām un attiecīgajām slimībām.

6.3.   PARAUGS RISKA PAKĀPES NOTEIKŠANAI AUDZĒTAVĀS UN GLIEMJU AUDZĒŠANAS ZONĀS

Šis paraugs, lai noteiktu riska pakāpi (augsta/vidēja/zema) audzētavās vai gliemju audzēšanas zonās, sastāv no trīs posmiem:

| I posms | : | nosaka, cik liela iespējamība iegūt slimību audzētavā vai gliemju audzēšanas zonā; |
| --- | --- | --- |
| II posms | : | nosaka, cik liela iespējamība, ka slimība izplatīsies no audzētavas vai gliemju audzēšanas zonas; |
| III posms | : | apvieno riska pakāpes novērtējumu pēc I un II posma. |

I posms

:

nosaka, cik liela iespējamība iegūt slimību audzētavā vai gliemju audzēšanas zonā;

II posms

:

nosaka, cik liela iespējamība, ka slimība izplatīsies no audzētavas vai gliemju audzēšanas zonas;

III posms

:

apvieno riska pakāpes novērtējumu pēc I un II posma.

I   posms

Nosaka, cik liela iespējamība iegūt slimību audzētavā vai gliemju audzēšanas zonā.

| Iespējamība iegūt slimību, tai izplatoties pa ūdeni, un audzētavu un gliemju audzēšanas zonu tuva ģeogrāfiska novietojuma dēļ | Iespējamība iegūt slimību, pārvietojot akvakultūras dzīvniekus | Riska pakāpe |
| --- | --- | --- |
| Augsta | Augsta | Augsta |
| Augsta | Zema | Vidēja |
| Zema | Augsta | Vidēja |
| Zema | Zema | Zema |

Iespējamība iegūt slimību, tai izplatoties pa ūdeni, un audzētavu un gliemju audzēšanas zonu tuva ģeogrāfiska novietojuma dēļ

Iespējamība iegūt slimību, pārvietojot akvakultūras dzīvniekus

Riska pakāpe

Augsta

Augsta

Augsta

Augsta

Zema

Vidēja

Zema

Augsta

Vidēja

Zema

Zema

Zema

II   posms

Nosaka, cik liela iespējamība, ka slimība izplatīsies no audzētavas vai gliemju audzēšanas zonas.

| Iespējamība, ka slimība izplatīsies pa ūdeni un audzētavu un gliemju audzēšanas zonu tuva ģeogrāfiska novietojuma dēļ | Iespējamība, ka slimība izplatīsies, pārvietojot akvakultūras dzīvniekus | Riska pakāpe |
| --- | --- | --- |
| Augsta | Augsta | Augsta |
| Augsta | Zema | Vidēja |
| Zema | Augsta | Vidēja |
| Zema | Zema | Zema |

Iespējamība, ka slimība izplatīsies pa ūdeni un audzētavu un gliemju audzēšanas zonu tuva ģeogrāfiska novietojuma dēļ

Iespējamība, ka slimība izplatīsies, pārvietojot akvakultūras dzīvniekus

Riska pakāpe

Augsta

Augsta

Augsta

Augsta

Zema

Vidēja

Zema

Augsta

Vidēja

Zema

Zema

Zema

III   posms

Apvieno riska pakāpes novērtējumu pēc I un II posma.

| I posms. Iespējamība iegūt slimību | Augsta | V | A | A |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidēja | Z | V | A |
| Zema | Z | Z | V |
| | | Zema | Vidēja | Augsta |
| | | II posms. Iespējamība, ka slimība izplatīsies |

I posms. Iespējamība iegūt slimību

Augsta

V

A

A

Vidēja

Z

V

A

Zema

Z

Z

V

Zema

Vidēja

Augsta

II posms. Iespējamība, ka slimība izplatīsies

6.4.   RISKA PAKĀPE KONKRĒTĀS I KATEGORIJAS AUDZĒTAVĀS UN GLIEMJU AUDZĒŠANAS ZONĀS

Saskaņā ar Direktīvas 2006/88/EK III pielikuma B daļu var uzskatīt, ka zema riska pakāpe ir visās audzētavās un gliemju audzēšanas zonās, kurās netur sugas, kas ir uzņēmīgas pret kādu no uzskaitītajām neeksotiskajām slimībām, vai kur ir zināms, ka patogēns nav spējīgs izdzīvot dalībvalstī, zonā vai iecirknī un attiecīgā gadījumā to ūdens avotos. Tāpēc principā nav nepieciešams ar risku pamatotajā dzīvnieku veselības uzraudzības shēmā ietvert atšķirīgu pārbaužu biežumu.

Tomēr minētajās audzētavās un gliemju audzēšanas zonās var būt atšķirīga riska pakāpe saistībā ar uzskaitīto neeksotisko slimību vai jaunu slimību iegūšanu un izplatīšanos. Tāpēc dalībvalstis var klasificēt šīs audzētavas un gliemju audzēšanas zonas pēc riska pakāpes tajās, tādējādi attiecinot uz tām atšķirīga līmeņa uzraudzību un pārbaudes. Tā rīkojoties, dalībvalstis var ņemt vērā arī nepieciešamību optimizēt resursu izlietojumu.

6.5.   IESPĒJAMĪBAS IZVĒRTĒJUMS PAR TO, KA SLIMĪBU VARĒTU IEGŪT VAI KA TĀ VARĒTU IZPLATĪTIES PA ŪDENI UN AUDZĒTAVU UN GLIEMJU AUDZĒŠANAS ZONU TUVA ĢEOGRĀFISKA NOVIETOJUMA DĒĻ

6.5.1.   Ievads

Audzētavās un gliemju audzēšanas zonās slimības iegūšanas un izplatīšanās riska pakāpe ir zema, ja var uzskatīt, ka ūdens avoti un iztekas vai ūdens vide, kurā atrodas audzētava vai gliemju audzēšanas zona, nodrošina konkrētu aizsardzības līmeni pret slimību patogēnu ieviešanu un izplatīšanos. Slimības iegūšanas un izplatīšanās risks audzētavās vai gliemju audzēšanas zonās un no tām, slimībai izplatoties pa ūdeni, un audzētavu un gliemju audzēšanas zonu tuva ģeogrāfiska novietojuma dēļ ļoti atšķiras (4).

6.3. iedaļā sniegtajā paraugā izšķir tikai lielu un nelielu iespējamību, ka slimības varētu izplatīties pa ūdeni un audzētavu un gliemju audzēšanas zonu tuva ģeogrāfiska novietojuma dēļ.

Šajā iedaļā sniegti tādu situāciju piemēri, kad var uzskatīt, ka slimības iegūšanas un izplatīšanās iespējamība, tai izplatoties pa ūdeni, un audzētavu un gliemju audzēšanas zonu tuva ģeogrāfiska novietojuma dēļ ir neliela.

Šajā iedaļā sniegto piemēru saraksts nav pilnīgs. Tāpēc nevajadzētu secināt, ka audzētavās un gliemju audzēšanas zonās, uz kurām neattiecas šie piemēri, ir liela slimību iegūšanas vai izplatīšanās iespējamība.

6.5.2.   Piemēri situācijām, kad ir zems slimības iegūšanas risks, tai izplatoties pa ūdeni, un audzētavu un gliemju audzēšanas zonu tuva ģeogrāfiska novietojuma dēļ:

| a) | audzētavas un gliemju audzēšanas zonas, kurās ūdeni piegādā no urbuma vai avota; |
| --- | --- |

a)

audzētavas un gliemju audzēšanas zonas, kurās ūdeni piegādā no urbuma vai avota;

| b) | audzētavas un gliemju audzēšanas zonas, kurās piegādā dezinficētu ūdeni vai ūdeni, kas ir apstrādāts, lai novērstu patogēnu ieviešanu; |
| --- | --- |

b)

audzētavas un gliemju audzēšanas zonas, kurās piegādā dezinficētu ūdeni vai ūdeni, kas ir apstrādāts, lai novērstu patogēnu ieviešanu;

| c) | audzētavas un gliemju audzēšanas zonas, kurās ūdeni piegādā no jebkura cita ūdens avota,






  i) | kas nav savienots ar audzētavām vai gliemju audzēšanas zonām, vai pārstrādes uzņēmumiem, kuros tur vai pārstrādā sugas, kas ir uzņēmīgas pret tām pašām slimībām kā sugas, ko tur attiecīgajā audzētavā vai gliemju audzēšanas zonā, |
| --- | --- | --- |

c)

audzētavas un gliemju audzēšanas zonas, kurās ūdeni piegādā no jebkura cita ūdens avota,

i)

kas nav savienots ar audzētavām vai gliemju audzēšanas zonām, vai pārstrādes uzņēmumiem, kuros tur vai pārstrādā sugas, kas ir uzņēmīgas pret tām pašām slimībām kā sugas, ko tur attiecīgajā audzētavā vai gliemju audzēšanas zonā,

| ii) | kurā nav uzņēmīgo sugu savvaļas ūdensdzīvnieku; |
| --- | --- |

ii)

kurā nav uzņēmīgo sugu savvaļas ūdensdzīvnieku;

| d) | iekšzemes ūdens baseini, ieskaitot dīķus un ezerus, kuri ir izolēti no citiem ūdens avotiem; izlemjot to, vai ūdens baseins būtu uzskatāms par izolētu, jāņem vērā sezonālas izmaiņas, piemēram, saskares iespēja ar citiem ūdens avotiem plūdu dēļ; |
| --- | --- |

d)

iekšzemes ūdens baseini, ieskaitot dīķus un ezerus, kuri ir izolēti no citiem ūdens avotiem; izlemjot to, vai ūdens baseins būtu uzskatāms par izolētu, jāņem vērā sezonālas izmaiņas, piemēram, saskares iespēja ar citiem ūdens avotiem plūdu dēļ;

| e) | piekrastes audzētavas un gliemju audzēšanas zonas, kuras ir aizsargātas, pateicoties drošam attālumam no citām audzētavām un gliemju audzēšanas zonām un no pārstrādes uzņēmumiem, kuros tur vai pārstrādā sugas, kas ir uzņēmīgas pret tām pašām slimībām kā sugas, ko tur attiecīgajā audzētavā vai gliemju audzēšanas zonā; tas, kādam būtu jābūt drošam attālumam, jāizlemj kompetentajai iestādei, ņemot vērā tādus faktorus kā attiecīgo patogēnu spēja izdzīvot atklātos ūdeņos, ūdens straumes un paisuma un bēguma kustības garums. |
| --- | --- |

e)

piekrastes audzētavas un gliemju audzēšanas zonas, kuras ir aizsargātas, pateicoties drošam attālumam no citām audzētavām un gliemju audzēšanas zonām un no pārstrādes uzņēmumiem, kuros tur vai pārstrādā sugas, kas ir uzņēmīgas pret tām pašām slimībām kā sugas, ko tur attiecīgajā audzētavā vai gliemju audzēšanas zonā; tas, kādam būtu jābūt drošam attālumam, jāizlemj kompetentajai iestādei, ņemot vērā tādus faktorus kā attiecīgo patogēnu spēja izdzīvot atklātos ūdeņos, ūdens straumes un paisuma un bēguma kustības garums.

6.5.3.   Piemēri situācijām, kad ir zems slimības izplatīšanās risks, tai izplatoties pa ūdeni, un audzētavu un gliemju audzēšanas zonu tuva ģeogrāfiska novietojuma dēļ:

| a) | audzētavas un gliemju audzēšanas zonas, kurās notekūdeņus neizvada dabīgajos ūdensceļos (5); |
| --- | --- |

a)

audzētavas un gliemju audzēšanas zonas, kurās notekūdeņus neizvada dabīgajos ūdensceļos (5);

| b) | audzētavas un gliemju audzēšanas zonas, kuras izvadīto ūdeni dezinficē vai kā citādi apstrādā, lai novērstu patogēnu izplatīšanos; |
| --- | --- |

b)

audzētavas un gliemju audzēšanas zonas, kuras izvadīto ūdeni dezinficē vai kā citādi apstrādā, lai novērstu patogēnu izplatīšanos;

| c) | audzētavas un gliemju audzēšanas zonas, kuras izvada ūdeni sadzīves kanalizācijas tīklos, ar nosacījumu, ka attiecīgais sadzīves kanalizācijas tīkls ir aprīkots kanalizācijas ūdens apstrādāšanai; tomēr, ja kanalizācijas ūdeni bez apstrādes izvada dabīgajos ūdensceļos, nebūtu jāuzskata, ka šādās audzētavās un gliemju audzēšanas zonās iespējamība ir neliela; |
| --- | --- |

c)

audzētavas un gliemju audzēšanas zonas, kuras izvada ūdeni sadzīves kanalizācijas tīklos, ar nosacījumu, ka attiecīgais sadzīves kanalizācijas tīkls ir aprīkots kanalizācijas ūdens apstrādāšanai; tomēr, ja kanalizācijas ūdeni bez apstrādes izvada dabīgajos ūdensceļos, nebūtu jāuzskata, ka šādās audzētavās un gliemju audzēšanas zonās iespējamība ir neliela;

| d) | audzētavas un gliemju audzēšanas zonas, kuras neizvada notekūdeņus ūdenī, kur dzīvo tādu sugu akvakultūras dzīvnieki vai savvaļas ūdensdzīvnieki, kuras ir uzņēmīgas pret attiecīgo(-ajām) uzskaitīto(-ajām) slimību(-ām); |
| --- | --- |

d)

audzētavas un gliemju audzēšanas zonas, kuras neizvada notekūdeņus ūdenī, kur dzīvo tādu sugu akvakultūras dzīvnieki vai savvaļas ūdensdzīvnieki, kuras ir uzņēmīgas pret attiecīgo(-ajām) uzskaitīto(-ajām) slimību(-ām);

| e) | iekšzemes ūdens baseini, ieskaitot dīķus un ezerus, kuri ir izolēti no citiem ūdens avotiem; izlemjot to, vai ūdens baseins būtu uzskatāms par izolētu, jāņem vērā sezonālas izmaiņas, piemēram, jebkādas saskares iespēja ar citiem ūdens avotiem plūdu dēļ; |
| --- | --- |

e)

iekšzemes ūdens baseini, ieskaitot dīķus un ezerus, kuri ir izolēti no citiem ūdens avotiem; izlemjot to, vai ūdens baseins būtu uzskatāms par izolētu, jāņem vērā sezonālas izmaiņas, piemēram, jebkādas saskares iespēja ar citiem ūdens avotiem plūdu dēļ;

| f) | piekrastes audzētavas un gliemju audzēšanas zonas, kuras ir aizsargātas, pateicoties drošam attālumam no citām audzētavām un gliemju audzēšanas zonām, kurās tur sugas, kas ir uzņēmīgas pret tām pašām slimībām kā sugas, ko tur attiecīgajā audzētavā vai gliemju audzēšanas zonā; tas, kādam būtu jābūt drošam attālumam, jāizlemj kompetentajai iestādei, ņemot vērā tādus faktorus kā attiecīgo patogēnu spēja izdzīvot atklātos ūdeņos, ūdens straumes un paisuma un bēguma kustības garums. |
| --- | --- |

f)

piekrastes audzētavas un gliemju audzēšanas zonas, kuras ir aizsargātas, pateicoties drošam attālumam no citām audzētavām un gliemju audzēšanas zonām, kurās tur sugas, kas ir uzņēmīgas pret tām pašām slimībām kā sugas, ko tur attiecīgajā audzētavā vai gliemju audzēšanas zonā; tas, kādam būtu jābūt drošam attālumam, jāizlemj kompetentajai iestādei, ņemot vērā tādus faktorus kā attiecīgo patogēnu spēja izdzīvot atklātos ūdeņos, ūdens straumes un paisuma un bēguma kustības garums.

6.6.   IESPĒJAMĪBAS IZVĒRTĒJUMS PAR TO, KA SLIMĪBU VARĒTU IEGŪT VAI KA TĀ VARĒTU IZPLATĪTIES, PĀRVIETOJOT AKVAKULTŪRAS DZĪVNIEKUS

6.6.1.   Ievads

Dzīvu akvakultūras dzīvnieku pārvietošana uz audzētavām un gliemju audzēšanas zonām un no tām ir ļoti svarīgs slimības pārnešanas veids.

Novērtējot šo faktoru, jāizvērtē šādi aspekti:

| a) | akvakultūras dzīvnieku izcelsmes vieta; |
| --- | --- |

a)

akvakultūras dzīvnieku izcelsmes vieta;

| b) | audzētavai vai gliemju audzēšanas zonai piegādāto akvakultūras dzīvnieku skaits; |
| --- | --- |

b)

audzētavai vai gliemju audzēšanas zonai piegādāto akvakultūras dzīvnieku skaits;

| c) | akvakultūras dzīvnieku dažādu piegādātāju skaits; |
| --- | --- |

c)

akvakultūras dzīvnieku dažādu piegādātāju skaits;

| d) | cik bieži akvakultūras dzīvniekus pārvieto uz audzētavām un gliemju audzēšanas zonām un no tām. |
| --- | --- |

d)

cik bieži akvakultūras dzīvniekus pārvieto uz audzētavām un gliemju audzēšanas zonām un no tām.

6.3. iedaļā sniegtajā paraugā ir tikai ieteikts, lai audzētavas sagrupētu kopā pēc tā, vai tajās ir augsts vai zems slimības iegūšanas vai izplatīšanās risks, pārvietojot akvakultūras dzīvniekus. Tāpēc minētajā paraugā pietiek tikai ar to, ka ņem vērā to, vai audzētavai vai gliemju audzēšanas zonai piegādā vai tā pati piegādā dzīvus akvakultūras dzīvniekus (ieskaitot ikrus), un minēto dzīvnieku izcelsmes vietu.

Šajā iedaļā sniegti tādu situāciju piemēri, kad var uzskatīt, ka slimības iegūšanas un izplatīšanās risks, pārvietojot akvakultūras dzīvniekus, ir zems.

Šajā iedaļā sniegto piemēru saraksts nav pilnīgs. Tāpēc nevajadzētu secināt, ka audzētavās un gliemju audzēšanas zonās, uz kurām neattiecas šie piemēri, ir augsts slimību iegūšanas un izplatīšanās risks.

6.6.2.   Piemēri situācijām, kad ir neliela iespējamība iegūt slimību, piegādājot akvakultūras dzīvniekus audzētavām un gliemju audzēšanas zonām:

| a) | audzētavas un gliemju audzēšanas zonas, kuras pašas sevi apgādā ar ikriem un mazuļiem (6); |
| --- | --- |

a)

audzētavas un gliemju audzēšanas zonas, kuras pašas sevi apgādā ar ikriem un mazuļiem (6);

| b) | gadījumi, kad akvakultūras dzīvniekus piegādā tikai no slimības neskartām zonām vai iecirkņiem. Audzētavām un gliemju audzēšanas zonām, kuras pēc veselības stāvokļa pieder pie III un IV kategorijas, nav noteikta prasība saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem, ka akvakultūras dzīvnieki jāpiegādā no slimības neskartām zonām vai iecirkņiem, un fakts, ka attiecīgā audzētava izvēlas iegūt dzīvniekus no slimības neskartas zonas vai iecirkņa, atšķir šo audzētavu no citām audzētavām, kuras pieder pie tās pašas veselības stāvokļa kategorijas. I kategorijas audzētavām būtu jāsaņem dzīvnieki tikai no slimības neskartas izcelsmes vietas. Tāpēc šīm audzētavām jānosaka prasība, ka dzīvnieki vai nu jāpiegādā no tās pašas slimības neskartās teritorijas, vai ka audzētavai jābūt ierobežotam akvakultūras dzīvnieku piegādātāju skaitam; |
| --- | --- |

b)

gadījumi, kad akvakultūras dzīvniekus piegādā tikai no slimības neskartām zonām vai iecirkņiem. Audzētavām un gliemju audzēšanas zonām, kuras pēc veselības stāvokļa pieder pie III un IV kategorijas, nav noteikta prasība saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem, ka akvakultūras dzīvnieki jāpiegādā no slimības neskartām zonām vai iecirkņiem, un fakts, ka attiecīgā audzētava izvēlas iegūt dzīvniekus no slimības neskartas zonas vai iecirkņa, atšķir šo audzētavu no citām audzētavām, kuras pieder pie tās pašas veselības stāvokļa kategorijas. I kategorijas audzētavām būtu jāsaņem dzīvnieki tikai no slimības neskartas izcelsmes vietas. Tāpēc šīm audzētavām jānosaka prasība, ka dzīvnieki vai nu jāpiegādā no tās pašas slimības neskartās teritorijas, vai ka audzētavai jābūt ierobežotam akvakultūras dzīvnieku piegādātāju skaitam;

| c) | gadījumi, kad piegādā savvaļas akvakultūras dzīvniekus, kuri ir izlaisti no karantīnas un paredzēti turpmākai turēšanai audzētavā; |
| --- | --- |

c)

gadījumi, kad piegādā savvaļas akvakultūras dzīvniekus, kuri ir izlaisti no karantīnas un paredzēti turpmākai turēšanai audzētavā;

| d) | gadījumi, kad piegādā dezinficētus ikrus; tas attiecas tikai uz gadījumiem, kad ar zinātniskiem pierādījumiem vai praktisku pieredzi ir apliecināts, ka dezinficēšana iedarbīgi līdz pieņemamam līmenim mazina to uzskaitīto slimību pārnešanas risku, pret kurām ir uzņēmīgas audzētavā vai gliemju audzēšanas zonā esošās sugas. |
| --- | --- |

d)

gadījumi, kad piegādā dezinficētus ikrus; tas attiecas tikai uz gadījumiem, kad ar zinātniskiem pierādījumiem vai praktisku pieredzi ir apliecināts, ka dezinficēšana iedarbīgi līdz pieņemamam līmenim mazina to uzskaitīto slimību pārnešanas risku, pret kurām ir uzņēmīgas audzētavā vai gliemju audzēšanas zonā esošās sugas.

6.6.3.   Piemēri situācijām, kad ir neliela slimību izplatīšanās iespējamība, piegādājot akvakultūras dzīvniekus audzētavām vai gliemju audzēšanas zonām:

| a) | audzētavas un gliemju audzēšanas zonas, kuras nepiegādā dzīvniekus turpmākai turēšanai audzētavā, izklāšanai vai krājumu atjaunošanai; |
| --- | --- |

a)

audzētavas un gliemju audzēšanas zonas, kuras nepiegādā dzīvniekus turpmākai turēšanai audzētavā, izklāšanai vai krājumu atjaunošanai;

| b) | zivaudzētavas, kuras piegādā tikai dezinficētus ikrus; tas attiecas tikai uz gadījumiem, kad ar zinātniskiem pierādījumiem vai praktisku pieredzi ir apliecināts, ka dezinficēšana iedarbīgi, līdz pieņemamam līmenim mazina to uzskaitīto eksotisko vai neeksotisko slimību pārnešanas risku, pret kurām ir uzņēmīgas audzētavā esošās sugas. |
| --- | --- |

b)

zivaudzētavas, kuras piegādā tikai dezinficētus ikrus; tas attiecas tikai uz gadījumiem, kad ar zinātniskiem pierādījumiem vai praktisku pieredzi ir apliecināts, ka dezinficēšana iedarbīgi, līdz pieņemamam līmenim mazina to uzskaitīto eksotisko vai neeksotisko slimību pārnešanas risku, pret kurām ir uzņēmīgas audzētavā esošās sugas.

---

(1)  Piemēram, varavīksnes foreļu audzētava varētu būt lašu infekciozās anēmijas neskarta (I kategorija), piederēt pie II kategorijas (saskaņā ar apstiprinātu uzraudzības programmu) saistībā ar virālo hemorāģisko septicēmiju, un tajā varētu būt nezināms stāvoklis attiecībā uz infekciozo hematopoētisko nekrozi (III kategorija).

(2)  Piemēram, audzētavā, kura ir pasludināta par uzskaitītās neeksotiskās slimības neskartu, parasti ir zems šādas slimības izplatīšanās risks. Tomēr audzētavā, kurā pavairo akvakultūras dzīvniekus, risks ir daudz zemāks nekā audzētavā, kas iepērk mazuļus no viena vai vairākiem dažādiem piegādātājiem.

(3)  Piemēram, transporta ceļi, ostas (balasta ūdens), makšķerēšana.

(4)  Piemēram, sākot ar slēgtām recirkulācijas sistēmām, kurās ūdeni ņem no urbuma un kurās iztekošais ūdens ir dezinficēts (ļoti zems risks), un beidzot ar audzētavām ar jūras būriem, kuru tuvumā atrodas daudz audzētavu (ļoti augsts risks).

(5)  Piemēram, iekšzemes audzētavas, kuras izvada notekūdeņus augsnē vai laukā.

(6)  Tas varētu attiekties uz zivaudzētavām, kurām ir savs vaislas materiāls, un gliemju audzētavām un gliemju audzēšanas zonām, kurās ražošana balstās uz dabisku vairošanos.

---

| 2.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 322/39 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 322/39

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 28. novembris),

ar ko apstiprina tās gada un daudzgadu programmas un Kopienas finansiālo ieguldījumu atsevišķu dzīvnieku slimību un zoonožu izskaušanai, kontrolei un uzraudzībai, ko dalībvalstis iesniegušas 2009. gadam un turpmākajiem gadiem

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 7415)

(2008/897/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Lēmumu 90/424/EEK par izdevumiem veterinārijas jomā (1) un jo īpaši tā 24. panta 5. punktu,

tā kā

| (1) | Lēmumā 90/424/EEK paredzētas tādu programmu Kopienas finansiālā ieguldījuma piešķiršanas procedūras, kas paredzētas dzīvnieku slimību un zoonožu izskaušanai, kontrolei un uzraudzībai. |
| --- | --- |

(1)

Lēmumā 90/424/EEK paredzētas tādu programmu Kopienas finansiālā ieguldījuma piešķiršanas procedūras, kas paredzētas dzīvnieku slimību un zoonožu izskaušanai, kontrolei un uzraudzībai.

| (2) | Turklāt Lēmuma 90/424/EEK 24. panta 1. punktā paredzēts, ka jāievieš Kopienas finansiālais pasākums, lai atmaksātu izdevumus, kas dalībvalstīm radušies, finansējot valsts programmas, kuras paredzētas, lai izskaustu, kontrolētu un uzraudzītu minētā lēmuma pielikumā norādītās dzīvnieku slimības un zoonozes. |
| --- | --- |

(2)

Turklāt Lēmuma 90/424/EEK 24. panta 1. punktā paredzēts, ka jāievieš Kopienas finansiālais pasākums, lai atmaksātu izdevumus, kas dalībvalstīm radušies, finansējot valsts programmas, kuras paredzētas, lai izskaustu, kontrolētu un uzraudzītu minētā lēmuma pielikumā norādītās dzīvnieku slimības un zoonozes.

| (3) | Padomes 2006. gada 19. decembra Lēmums 2006/965/EK, ar ko groza Lēmumu 90/424/EEK par izdevumiem veterinārijas jomā (2) aizstāja minētā lēmuma 24. pantu ar jaunu noteikumu. Lēmumā 2006/965/EK paredzēts, ka govju enzootiskās leikozes un Aujeski slimības apkarošanas programmas varētu turpināt finansēt līdz 2010. gada 31. decembrim kā pārejas pasākumus. |
| --- | --- |

(3)

Padomes 2006. gada 19. decembra Lēmums 2006/965/EK, ar ko groza Lēmumu 90/424/EEK par izdevumiem veterinārijas jomā (2) aizstāja minētā lēmuma 24. pantu ar jaunu noteikumu. Lēmumā 2006/965/EK paredzēts, ka govju enzootiskās leikozes un Aujeski slimības apkarošanas programmas varētu turpināt finansēt līdz 2010. gada 31. decembrim kā pārejas pasākumus.

| (4) | Komisijas 2008. gada 25. aprīļa Lēmumā 2008/341/EK, ar ko nosaka, kādiem Kopienas kritērijiem atbilst valsts programmas par atsevišķu dzīvnieku slimību un zoonožu apkarošanu, kontroli un uzraudzību (3), paredzēts, ka dalībvalstu iesniegtajām programmām jāatbilst Lēmuma 2008/341/EK pielikumā noteiktajiem kritērijiem, lai šīs programmas varētu apstiprināt kā pasākumus saskaņā ar Lēmuma 90/424/EEK 24. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas 2008. gada 25. aprīļa Lēmumā 2008/341/EK, ar ko nosaka, kādiem Kopienas kritērijiem atbilst valsts programmas par atsevišķu dzīvnieku slimību un zoonožu apkarošanu, kontroli un uzraudzību (3), paredzēts, ka dalībvalstu iesniegtajām programmām jāatbilst Lēmuma 2008/341/EK pielikumā noteiktajiem kritērijiem, lai šīs programmas varētu apstiprināt kā pasākumus saskaņā ar Lēmuma 90/424/EEK 24. panta 1. punktu.

| (5) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 22. maija Regulā (EK) Nr. 999/2001, ar ko paredz noteikumus dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei, kontrolei un apkarošanai (4), paredzētas dalībvalstu īstenotas transmisīvo sūkļveida encefalopātiju (TSE) gada uzraudzības programmas attiecībā uz liellopiem, kazām un aitām. |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 22. maija Regulā (EK) Nr. 999/2001, ar ko paredz noteikumus dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei, kontrolei un apkarošanai (4), paredzētas dalībvalstu īstenotas transmisīvo sūkļveida encefalopātiju (TSE) gada uzraudzības programmas attiecībā uz liellopiem, kazām un aitām.

| (6) | Padomes 2005. gada 20. decembra Direktīvā 2005/94/EK, ar ko paredz Kopienas pasākumus putnu gripas kontrolei (5), paredzētas arī dalībvalstu uzraudzības programmas, kas jāveic attiecībā uz mājputniem un savvaļas putniem, lai, tostarp pamatojoties uz regulāri atjauninātiem riska novērtējumiem, palīdzētu iegūt zināšanas par draudiem, ko rada savvaļas putni saistībā ar visiem putnu izcelsmes gripas vīrusiem. Jāapstiprina arī minētās gada uzraudzības programmas un to finansējums. |
| --- | --- |

(6)

Padomes 2005. gada 20. decembra Direktīvā 2005/94/EK, ar ko paredz Kopienas pasākumus putnu gripas kontrolei (5), paredzētas arī dalībvalstu uzraudzības programmas, kas jāveic attiecībā uz mājputniem un savvaļas putniem, lai, tostarp pamatojoties uz regulāri atjauninātiem riska novērtējumiem, palīdzētu iegūt zināšanas par draudiem, ko rada savvaļas putni saistībā ar visiem putnu izcelsmes gripas vīrusiem. Jāapstiprina arī minētās gada uzraudzības programmas un to finansējums.

| (7) | Dažas dalībvalstis ir iesniegušas Komisijai gada programmas, kurām tās vēlas saņemt Kopienas finansiālu atbalstu un kas paredzētas dzīvnieku slimību izskaušanai, kontrolei un uzraudzībai, pārbaužu programmas zoonožu profilaksei un gada uzraudzības programmas, kas paredzētas, lai izskaustu un uzraudzītu dažas TSE. |
| --- | --- |

(7)

Dažas dalībvalstis ir iesniegušas Komisijai gada programmas, kurām tās vēlas saņemt Kopienas finansiālu atbalstu un kas paredzētas dzīvnieku slimību izskaušanai, kontrolei un uzraudzībai, pārbaužu programmas zoonožu profilaksei un gada uzraudzības programmas, kas paredzētas, lai izskaustu un uzraudzītu dažas TSE.

| (8) | Saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2007/782/EK (6) 2008. gadā tika apstiprinātas dažas dalībvalstu iesniegtās dzīvnieku slimību izskaušanas, kontroles un uzraudzības daudzgadu programmas. Izdevumu saistības minēto daudzgadu programmu ieviešanai pieņēma saskaņā ar 76. panta 3. punktu Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (7). Pirmās budžeta saistības attiecībā uz minētajām programmām veica pēc to apstiprināšanas. Visas turpmākās gada saistības Komisija nosaka, ņemot vērā iepriekšējā gada programmas izpildi, pamatojoties uz lēmumu piešķirt ieguldījumu, kas minēts Lēmuma 90/424/EEK 24. panta 5. punktā. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2007/782/EK (6) 2008. gadā tika apstiprinātas dažas dalībvalstu iesniegtās dzīvnieku slimību izskaušanas, kontroles un uzraudzības daudzgadu programmas. Izdevumu saistības minēto daudzgadu programmu ieviešanai pieņēma saskaņā ar 76. panta 3. punktu Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (7). Pirmās budžeta saistības attiecībā uz minētajām programmām veica pēc to apstiprināšanas. Visas turpmākās gada saistības Komisija nosaka, ņemot vērā iepriekšējā gada programmas izpildi, pamatojoties uz lēmumu piešķirt ieguldījumu, kas minēts Lēmuma 90/424/EEK 24. panta 5. punktā.

| (9) | Komisija ir novērtējusi dalībvalstu iesniegtās gada programmas, kā arī 2008. gadā apstiprināto daudzgadu programmu nākamo (otro) gadu gan no veterinārā, gan finansiālā viedokļa. Minētās programmas tika uzskatītas par atbilstošām attiecīgajiem Kopienas tiesību aktiem veterinārijas jomā un jo īpaši Lēmumā 2008/341/EK izklāstītajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(9)

Komisija ir novērtējusi dalībvalstu iesniegtās gada programmas, kā arī 2008. gadā apstiprināto daudzgadu programmu nākamo (otro) gadu gan no veterinārā, gan finansiālā viedokļa. Minētās programmas tika uzskatītas par atbilstošām attiecīgajiem Kopienas tiesību aktiem veterinārijas jomā un jo īpaši Lēmumā 2008/341/EK izklāstītajiem kritērijiem.

| (10) | Ņemot vērā gada un daudzgadu programmu nozīmīgumu Kopienas mērķu sasniegšanā dzīvnieku un sabiedrības veselības jomā, un tādēļ, ka visās dalībvalstīs ir jāpiemēro TSE un putnu gripas apkarošanas programmas, ir lietderīgi noteikt attiecīgo Kopienas finansiālā ieguldījuma likmi, lai līdz maksimālajai summai, kas paredzēta katrai programmai, kompensētu izmaksas, kuras attiecīgajām dalībvalstīm radušās par šajā lēmumā minētajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(10)

Ņemot vērā gada un daudzgadu programmu nozīmīgumu Kopienas mērķu sasniegšanā dzīvnieku un sabiedrības veselības jomā, un tādēļ, ka visās dalībvalstīs ir jāpiemēro TSE un putnu gripas apkarošanas programmas, ir lietderīgi noteikt attiecīgo Kopienas finansiālā ieguldījuma likmi, lai līdz maksimālajai summai, kas paredzēta katrai programmai, kompensētu izmaksas, kuras attiecīgajām dalībvalstīm radušās par šajā lēmumā minētajiem pasākumiem.

| (11) | Padome 2006. gada 24. oktobra Direktīvā 2006/88/EK par akvakultūras dzīvniekiem un to produktiem izvirzītajām dzīvnieku veselības prasībām, kā arī par konkrētu ūdensdzīvnieku slimību profilaksi un kontroli (8) paredzēts, ka dalībvalstīs, kurās konstatēta viena vai vairākas slimības, kas norādītas minētās direktīvas IV pielikuma II daļā, jāizstrādā minēto slimību izskaušanas programmas. |
| --- | --- |

(11)

Padome 2006. gada 24. oktobra Direktīvā 2006/88/EK par akvakultūras dzīvniekiem un to produktiem izvirzītajām dzīvnieku veselības prasībām, kā arī par konkrētu ūdensdzīvnieku slimību profilaksi un kontroli (8) paredzēts, ka dalībvalstīs, kurās konstatēta viena vai vairākas slimības, kas norādītas minētās direktīvas IV pielikuma II daļā, jāizstrādā minēto slimību izskaušanas programmas.

| (12) | Padomes 2006. gada 27. jūlija Regulas (EK) Nr. 1198/2006 par Eiropas Zivsaimniecības fondu (9) 17. pantā paredzēts, ka dalībvalstīm jāizstrādā darba programmas, lai īstenotu politiku un prioritātes, kuras jāfinansē no Eiropas Zivsaimniecības fonda līdzekļiem. Minētās regulas 32. pantā paredzēts, ka Kopiena var dot ieguldījumu akvakultūras slimību kontrolē un izkaušanā saskaņā ar Lēmuma 90/424/EEK nosacījumiem. Saskaņā ar Lēmumu 90/424/EEK dalībvalstis var piešķirt līdzekļus šajās darbības programmās to akvakultūras dzīvnieku slimību izskaušanai, kuras minētas Lēmuma 90/424/EEK pielikumā. |
| --- | --- |

(12)

Padomes 2006. gada 27. jūlija Regulas (EK) Nr. 1198/2006 par Eiropas Zivsaimniecības fondu (9) 17. pantā paredzēts, ka dalībvalstīm jāizstrādā darba programmas, lai īstenotu politiku un prioritātes, kuras jāfinansē no Eiropas Zivsaimniecības fonda līdzekļiem. Minētās regulas 32. pantā paredzēts, ka Kopiena var dot ieguldījumu akvakultūras slimību kontrolē un izkaušanā saskaņā ar Lēmuma 90/424/EEK nosacījumiem. Saskaņā ar Lēmumu 90/424/EEK dalībvalstis var piešķirt līdzekļus šajās darbības programmās to akvakultūras dzīvnieku slimību izskaušanai, kuras minētas Lēmuma 90/424/EEK pielikumā.

| (13) | Dažas dalībvalstis ir izstrādājušas tādu konkrētu ūdensdzīvnieku slimību izskaušanas daudzgadu programmas, kuri norādīti gan Direktīvas 2006/88/EK IV pielikuma II daļā, gan Lēmuma 90/424/EEK pielikumā. Komisija ir tehniski novērtējusi minētās programmas, tāpēc tās ir jāapstiprina. |
| --- | --- |

(13)

Dažas dalībvalstis ir izstrādājušas tādu konkrētu ūdensdzīvnieku slimību izskaušanas daudzgadu programmas, kuri norādīti gan Direktīvas 2006/88/EK IV pielikuma II daļā, gan Lēmuma 90/424/EEK pielikumā. Komisija ir tehniski novērtējusi minētās programmas, tāpēc tās ir jāapstiprina.

| (14) | Labākas pārvaldības labad, Kopienas līdzekļu efektīvākai izmantošanai un pārredzamības uzlabošanai vajadzības gadījumā ir jānosaka arī vidējās izmaksas, kuras dalībvalstīm kompensē par katras programmas konkrētajām izmaksām (izņemot konkrētu ūdens dzīvnieku slimību izskaušanas daudzgadu programmas, kurām finansiālais ieguldījums tiks noteikts pēc to tehniskās apstiprināšanas), piemēram, par dalībvalstīs izmantotiem testiem un kompensācijām īpašniekiem, lai segtu zaudējumus, kas tiem rodas, nokaujot vai piespiedu kārtā nokaujot dzīvniekus. |
| --- | --- |

(14)

Labākas pārvaldības labad, Kopienas līdzekļu efektīvākai izmantošanai un pārredzamības uzlabošanai vajadzības gadījumā ir jānosaka arī vidējās izmaksas, kuras dalībvalstīm kompensē par katras programmas konkrētajām izmaksām (izņemot konkrētu ūdens dzīvnieku slimību izskaušanas daudzgadu programmas, kurām finansiālais ieguldījums tiks noteikts pēc to tehniskās apstiprināšanas), piemēram, par dalībvalstīs izmantotiem testiem un kompensācijām īpašniekiem, lai segtu zaudējumus, kas tiem rodas, nokaujot vai piespiedu kārtā nokaujot dzīvniekus.

| (15) | Saskaņā ar Padomes 2005. gada 21. jūnija Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (10) dzīvnieku slimību izskaušanas un uzraudzības programmas tiek finansētas no Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda līdzekļiem. Finanšu kontrolei jāpiemēro minētās regulas 9., 36. un 37. pants. |
| --- | --- |

(15)

Saskaņā ar Padomes 2005. gada 21. jūnija Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (10) dzīvnieku slimību izskaušanas un uzraudzības programmas tiek finansētas no Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda līdzekļiem. Finanšu kontrolei jāpiemēro minētās regulas 9., 36. un 37. pants.

| (16) | Kopienas finansiālais ieguldījums jāpiešķir ar noteikumu, ka plānotās darbības tiek veiktas efektīvi un ka kompetentās iestādes šajā lēmumā noteiktajā termiņā sniedz visu nepieciešamo informāciju. |
| --- | --- |

(16)

Kopienas finansiālais ieguldījums jāpiešķir ar noteikumu, ka plānotās darbības tiek veiktas efektīvi un ka kompetentās iestādes šajā lēmumā noteiktajā termiņā sniedz visu nepieciešamo informāciju.

| (17) | Efektīvas pārvaldības labad visi iesniegtie izdevumi Kopienas finansiālā ieguldījuma saņemšanai jāizsaka euro. Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1290/2005 valūtas maiņas kurss izdevumiem, kas nav euro, ir pēdējais valūtas maiņas kurss, kuru Eiropas Centrālā banka ir noteikusi pirms tā mēneša pirmās dienas, kurā attiecīgā dalībvalsts ir iesniegusi pieteikumu. |
| --- | --- |

(17)

Efektīvas pārvaldības labad visi iesniegtie izdevumi Kopienas finansiālā ieguldījuma saņemšanai jāizsaka euro. Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1290/2005 valūtas maiņas kurss izdevumiem, kas nav euro, ir pēdējais valūtas maiņas kurss, kuru Eiropas Centrālā banka ir noteikusi pirms tā mēneša pirmās dienas, kurā attiecīgā dalībvalsts ir iesniegusi pieteikumu.

| (18) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(18)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

I   NODAĻA

GADA PROGRAMMAS

1. pants

Govju bruceloze

1.   Ar šo laikposmam no 2009. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim apstiprina Īrijas, Spānijas, Itālijas, Maltas, Kipras, Portugāles un Apvienotās Karalistes iesniegtās govju brucelozes izskaušanas programmas.

2.   Kopienas finansiālais ieguldījums ir 50 % no izmaksām, kas radušās katrai no 1. punktā minētajām dalībvalstīm, lai veiktu laboratorijas testus un īpašniekiem kompensētu to nokauto dzīvnieku vērtību, uz kuriem attiecas minētās programmas, un iegādātos vakcīnu devas, un minētais ieguldījums nepārsniedz šādu summu:

| a) | EUR 1 100 000 Īrijai; |
| --- | --- |

a)

EUR 1 100 000 Īrijai;

| b) | EUR 3 000 000 Spānijai; |
| --- | --- |

b)

EUR 3 000 000 Spānijai;

| c) | EUR 5 000 000 Itālijai; |
| --- | --- |

c)

EUR 5 000 000 Itālijai;

| d) | EUR 77 000 Kiprai; |
| --- | --- |

d)

EUR 77 000 Kiprai;

| e) | EUR 20 000 Maltai; |
| --- | --- |

e)

EUR 20 000 Maltai;

| f) | EUR 1 400 000 Portugālei; |
| --- | --- |

f)

EUR 1 400 000 Portugālei;

| g) | EUR 2 000 000 Apvienotajai Karalistei. |
| --- | --- |

g)

EUR 2 000 000 Apvienotajai Karalistei.

3.   Izmaksu maksimālais apjoms, ko atmaksā dalībvalstīm par 1. punktā minētajām programmām, vidēji nepārsniedz:

| a) | rozbengāla testam | EUR 0,2 par testu; |
| --- | --- | --- |
| b) | SAT testam | EUR 0,2 par testu; |
| c) | komplementa saistīšanas testam | EUR 0,4 par testu; |
| d) | ELISA testam | EUR 1 par testu; |
| e) | par nokautajiem dzīvniekiem | EUR 375 par dzīvnieku. |

a)

rozbengāla testam

EUR 0,2 par testu;

b)

SAT testam

EUR 0,2 par testu;

c)

komplementa saistīšanas testam

EUR 0,4 par testu;

d)

ELISA testam

EUR 1 par testu;

e)

par nokautajiem dzīvniekiem

EUR 375 par dzīvnieku.

2. pants

Govju tuberkuloze

1.   Ar šo laikposmam no 2009. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim apstiprina Īrijas, Spānijas, Itālijas, Polijas un Portugāles iesniegtās govju tuberkulozes izskaušanas programmas.

2.   Kopienas finansiālais ieguldījums ir 50 % no izmaksām, kas radušās katrai no 1. punktā minētajām dalībvalstīm, lai veiktu tuberkulīna un gamma-interferona testus, un īpašniekiem kompensētu to nokauto dzīvnieku vērtību, uz kuriem attiecas minētās programmas, un minētais ieguldījums nepārsniedz šādu summu:

| a) | EUR 2 000 000 Īrijai; |
| --- | --- |

a)

EUR 2 000 000 Īrijai;

| b) | EUR 5 000 000 Spānijai; |
| --- | --- |

b)

EUR 5 000 000 Spānijai;

| c) | EUR 2 700 000 Itālijai; |
| --- | --- |

c)

EUR 2 700 000 Itālijai;

| d) | EUR 1 100 000 Polijai; |
| --- | --- |

d)

EUR 1 100 000 Polijai;

| e) | EUR 1 000 000 Portugālei. |
| --- | --- |

e)

EUR 1 000 000 Portugālei.

3.   Izmaksu maksimālais apjoms, ko atmaksā dalībvalstīm par 1. punktā minētajām programmām, vidēji nepārsniedz:

| a) | tuberkulīna testam | EUR 1 par testu; |
| --- | --- | --- |
| b) | gamma-interferona testam | EUR 5 par testu; |
| c) | par nokautajiem dzīvniekiem | EUR 375 par dzīvnieku. |

a)

tuberkulīna testam

EUR 1 par testu;

b)

gamma-interferona testam

EUR 5 par testu;

c)

par nokautajiem dzīvniekiem

EUR 375 par dzīvnieku.

3. pants

Aitu un kazu bruceloze

1.   Ar šo laikposmam no 2009. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim apstiprina Grieķijas, Spānijas, Itālijas, Kipras un Portugāles iesniegtās aitu un kazu brucelozes izskaušanas programmas.

2.   Kopienas finansiālais ieguldījums ir 50 % no izmaksām, kas radušās katrai no 1. punktā minētajām dalībvalstīm, lai iegādātos vakcīnas, veiktu laboratorijas testus un īpašniekiem kompensētu to nokauto dzīvnieku vērtību, uz kuriem attiecas minētās programmas, un minētais ieguldījums nepārsniedz šādu summu:

| a) | EUR 250 000 Grieķijai; |
| --- | --- |

a)

EUR 250 000 Grieķijai;

| b) | EUR 4 500 000 Spānijai; |
| --- | --- |

b)

EUR 4 500 000 Spānijai;

| c) | EUR 4 000 000 Itālijai; |
| --- | --- |

c)

EUR 4 000 000 Itālijai;

| d) | EUR 75 000 Kiprai; |
| --- | --- |

d)

EUR 75 000 Kiprai;

| e) | EUR 1 100 000 Portugālei. |
| --- | --- |

e)

EUR 1 100 000 Portugālei.

3.   Izmaksu maksimālais apjoms, ko atmaksā dalībvalstīm par 1. punktā minētajām programmām, vidēji nepārsniedz:

| a) | rozbengāla testam | EUR 0,2 par testu; |
| --- | --- | --- |
| b) | komplementa saistīšanas testam | EUR 0,4 par testu; |
| c) | par nokautajiem dzīvniekiem | EUR 50 par dzīvnieku. |

a)

rozbengāla testam

EUR 0,2 par testu;

b)

komplementa saistīšanas testam

EUR 0,4 par testu;

c)

par nokautajiem dzīvniekiem

EUR 50 par dzīvnieku.

4. pants

Infekciozais katarālais drudzis endēmiskos vai lielas bīstamības apgabalos

1.   Ar šo laikposmam no 2009. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim apstiprina Beļģijas, Bulgārijas, Čehijas, Dānijas, Vācijas, Igaunijas, Īrijas, Grieķijas, Spānijas, Francijas, Itālijas, Latvijas, Lietuvas, Luksemburgas, Ungārijas, Maltas, Nīderlandes, Austrijas, Polijas, Portugāles, Rumānijas, Slovēnijas, Somijas un Zviedrijas iesniegtās infekciozā katarālā drudža izskaušanas un uzraudzības programmas.

2.   Kopienas finansiālais ieguldījums ir 50 % no izmaksām, kas radušās katrai no 1. punktā minētajām dalībvalstīm, lai veiktu laboratorijas testus viroloģiskas, seroloģiskas un entomoloģiskas uzraudzības nodrošināšanai un iegādātos slazdus un vakcīnas, un minētais ieguldījums nepārsniedz šādu summu:

| a) | EUR 1 200 000 Beļģijai; |
| --- | --- |

a)

EUR 1 200 000 Beļģijai;

| b) | EUR 5 000 Bulgārijai; |
| --- | --- |

b)

EUR 5 000 Bulgārijai;

| c) | EUR 790 000 Čehijai; |
| --- | --- |

c)

EUR 790 000 Čehijai;

| d) | EUR 840 000 Dānijai; |
| --- | --- |

d)

EUR 840 000 Dānijai;

| e) | EUR 4 100 000 Vācijai; |
| --- | --- |

e)

EUR 4 100 000 Vācijai;

| f) | EUR 10 000 Igaunijai; |
| --- | --- |

f)

EUR 10 000 Igaunijai;

| g) | EUR 1 000 000 Īrijai; |
| --- | --- |

g)

EUR 1 000 000 Īrijai;

| h) | EUR 50 000 Grieķijai; |
| --- | --- |

h)

EUR 50 000 Grieķijai;

| i) | EUR 16 100 000 Spānijai; |
| --- | --- |

i)

EUR 16 100 000 Spānijai;

| j) | EUR 19 100 000 Francijai; |
| --- | --- |

j)

EUR 19 100 000 Francijai;

| k) | EUR 9 000 000 Itālijai; |
| --- | --- |

k)

EUR 9 000 000 Itālijai;

| l) | EUR 70 000 Latvijai; |
| --- | --- |

l)

EUR 70 000 Latvijai;

| m) | EUR 50 000 Lietuvai; |
| --- | --- |

m)

EUR 50 000 Lietuvai;

| n) | EUR 220 000 Luksemburgai; |
| --- | --- |

n)

EUR 220 000 Luksemburgai;

| o) | EUR 500 000 Ungārijai; |
| --- | --- |

o)

EUR 500 000 Ungārijai;

| p) | EUR 5 000 Maltai; |
| --- | --- |

p)

EUR 5 000 Maltai;

| q) | EUR 2 100 000 Nīderlandei; |
| --- | --- |

q)

EUR 2 100 000 Nīderlandei;

| r) | EUR 1 500 000 Austrijai; |
| --- | --- |

r)

EUR 1 500 000 Austrijai;

| s) | EUR 500 000 Polijai; |
| --- | --- |

s)

EUR 500 000 Polijai;

| t) | EUR 3 200 000 Portugālei; |
| --- | --- |

t)

EUR 3 200 000 Portugālei;

| u) | EUR 250 000 Rumānijai; |
| --- | --- |

u)

EUR 250 000 Rumānijai;

| v) | EUR 250 000 Slovēnijai; |
| --- | --- |

v)

EUR 250 000 Slovēnijai;

| w) | EUR 50 000 Somijai; |
| --- | --- |

w)

EUR 50 000 Somijai;

| x) | EUR 370 000 Zviedrijai. |
| --- | --- |

x)

EUR 370 000 Zviedrijai.

3.   Izmaksu maksimālais apjoms, ko atmaksā dalībvalstīm par 1. punktā minētajām programmām, vidēji nepārsniedz:

| a) | ELISA testam EUR 2,5 par testu; |
| --- | --- |

a)

ELISA testam EUR 2,5 par testu;

| b) | PCR testam EUR 10 par testu; |
| --- | --- |

b)

PCR testam EUR 10 par testu;

| c) | vakcīnu iegādei EUR 0,3 par devu. |
| --- | --- |

c)

vakcīnu iegādei EUR 0,3 par devu.

5. pants

Salmoneloze (zoonozi izraisošas salmonellas) Gallus gallus vaislas, dējējputnu un broileru saimēs

1.   Ar šo laikposmam no 2009. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim apstiprina Beļģijas, Bulgārijas, Čehijas, Dānijas, Igaunijas, Vācijas, Īrijas, Grieķijas, Spānijas, Francijas, Itālijas, Kipras, Latvijas, Luksemburgas, Ungārijas, Maltas, Nīderlandes, Austrijas, Polijas, Portugāles, Rumānijas, Slovākijas, Slovēnijas un Apvienotās Karalistes iesniegtās programmas konkrētu zoonozi izraisošu salmonellu kontrolei Gallus gallus vaislas, dējējputnu un broileru saimēs.

2.   Kopienas finansiālais ieguldījums ir 50 % apmērā no izmaksām, kas radušās katrai no 1. punktā minētajām dalībvalstīm, lai veiktu bakterioloģiskus un serotipēšanas testus oficiālās paraugu ņemšanas sistēmā, īpašniekiem kompensētu piespiedu kārtā nokauto putnu un iznīcināto olu vērtību un iegādātos vakcīnu devas un veiktu laboratorijas testus, kas vajadzīgi, lai pārliecinātos par dezinfekcijas efektivitāti, un minētais ieguldījums nepārsniedz šādu summu:

| a) | EUR 850 000 Beļģijai; |
| --- | --- |

a)

EUR 850 000 Beļģijai;

| b) | EUR 30 000 Bulgārijai; |
| --- | --- |

b)

EUR 30 000 Bulgārijai;

| c) | EUR 1 400 000 Čehijai; |
| --- | --- |

c)

EUR 1 400 000 Čehijai;

| d) | EUR 75 000 Dānijai; |
| --- | --- |

d)

EUR 75 000 Dānijai;

| e) | EUR 25 000 Igaunijai; |
| --- | --- |

e)

EUR 25 000 Igaunijai;

| f) | EUR 600 000 Vācijai; |
| --- | --- |

f)

EUR 600 000 Vācijai;

| g) | EUR 40 000 Īrijai; |
| --- | --- |

g)

EUR 40 000 Īrijai;

| h) | EUR 550 000 Grieķijai; |
| --- | --- |

h)

EUR 550 000 Grieķijai;

| i) | EUR 4 750 000 Spānijai; |
| --- | --- |

i)

EUR 4 750 000 Spānijai;

| j) | EUR 3 250 000 Francijai; |
| --- | --- |

j)

EUR 3 250 000 Francijai;

| k) | EUR 1 100 000 Itālijai; |
| --- | --- |

k)

EUR 1 100 000 Itālijai;

| l) | EUR 76 000 Kiprai; |
| --- | --- |

l)

EUR 76 000 Kiprai;

| m) | EUR 270 000 Latvijai; |
| --- | --- |

m)

EUR 270 000 Latvijai;

| n) | EUR 16 000 Luksemburgai; |
| --- | --- |

n)

EUR 16 000 Luksemburgai;

| o) | EUR 1 450 000 Ungārijai; |
| --- | --- |

o)

EUR 1 450 000 Ungārijai;

| p) | EUR 110 000 Maltai; |
| --- | --- |

p)

EUR 110 000 Maltai;

| q) | EUR 1 700 000 Nīderlandei; |
| --- | --- |

q)

EUR 1 700 000 Nīderlandei;

| r) | EUR 525 000 Austrijai; |
| --- | --- |

r)

EUR 525 000 Austrijai;

| s) | EUR 1 550 000 Polijai; |
| --- | --- |

s)

EUR 1 550 000 Polijai;

| t) | EUR 500 000 Portugālei; |
| --- | --- |

t)

EUR 500 000 Portugālei;

| u) | EUR 450 000 Rumānijai; |
| --- | --- |

u)

EUR 450 000 Rumānijai;

| v) | EUR 625 000 Slovākijai; |
| --- | --- |

v)

EUR 625 000 Slovākijai;

| w) | EUR 25 000 Slovēnijai; |
| --- | --- |

w)

EUR 25 000 Slovēnijai;

| x) | EUR 20 000 Apvienotajai Karalistei. |
| --- | --- |

x)

EUR 20 000 Apvienotajai Karalistei.

3.   Izmaksu maksimālais apjoms, ko atmaksā dalībvalstīm par 1. punktā minētajām programmām, vidēji nepārsniedz:

| a) | bakterioloģiskajam testam (kultūra) | EUR 5,0 par testu; |
| --- | --- | --- |
| b) | vienas vakcīnas devas iegādei | EUR 0,05 par devu; |
| c) | attiecīgo Salmonella spp. izolātu serotipēšanai | EUR 20 par testu; |
| d) | analīzei, kas vajadzīga, lai pārliecinātos par dezinfekcijas līdzekļu efektīvu izmantošanu | EUR 5,0 par testu; |
| e) | Gallus gallus vaislas putnu piespiedu nokaušanai | EUR 3,5 par putnu; |
| f) | Gallus gallus dējējputnu piespiedu nokaušanai | EUR 1,5 par putnu. |

a)

bakterioloģiskajam testam (kultūra)

EUR 5,0 par testu;

b)

vienas vakcīnas devas iegādei

EUR 0,05 par devu;

c)

attiecīgo Salmonella spp. izolātu serotipēšanai

EUR 20 par testu;

d)

analīzei, kas vajadzīga, lai pārliecinātos par dezinfekcijas līdzekļu efektīvu izmantošanu

EUR 5,0 par testu;

e)

Gallus gallus vaislas putnu piespiedu nokaušanai

EUR 3,5 par putnu;

f)

Gallus gallus dējējputnu piespiedu nokaušanai

EUR 1,5 par putnu.

6. pants

Klasiskais cūku mēris un Āfrikas cūku mēris

1.   Kontroles un uzraudzības programmas

| a) | Ar šo laikposmam no 2009. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim apstiprina Bulgārijas Vācijas, Francijas, Luksemburgas, Ungārijas, Rumānijas, Slovēnijas un Slovākijas iesniegtās programmas attiecībā uz klasisko cūku mēri. |
| --- | --- |

a)

Ar šo laikposmam no 2009. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim apstiprina Bulgārijas Vācijas, Francijas, Luksemburgas, Ungārijas, Rumānijas, Slovēnijas un Slovākijas iesniegtās programmas attiecībā uz klasisko cūku mēri.

| b) | Ar šo laikposmam no 2009. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim apstiprina Itālijas iesniegto programmu attiecībā uz Āfrikas cūku mēri. |
| --- | --- |

b)

Ar šo laikposmam no 2009. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim apstiprina Itālijas iesniegto programmu attiecībā uz Āfrikas cūku mēri.

2.   Kopienas finansiālais ieguldījums ir 50 % no izmaksām, kas radušās katrai no 1. punktā minētajām dalībvalstīm, lai veiktu viroloģiskus un seroloģiskus testus mājas cūkām un savvaļas cūkām, un saskaņā ar Bulgārijas, Vācijas, Francijas, Rumānijas un Slovākijas iesniegtajām programmām – arī 50 % no izmaksām, kas radušās par to vakcīnu un ēsmu iegādi un izplatīšanu, ko izmanto savvaļas cūku vakcinēšanai, kā arī Rumānijai par mājas cūku vakcināciju, un minētais ieguldījums nepārsniedz šādu summu:

| a) | EUR 200 000 Bulgārijai; |
| --- | --- |

a)

EUR 200 000 Bulgārijai;

| b) | EUR 800 000 Vācijai; |
| --- | --- |

b)

EUR 800 000 Vācijai;

| c) | EUR 550 000 Francijai; |
| --- | --- |

c)

EUR 550 000 Francijai;

| d) | EUR 100 000 Itālijai; |
| --- | --- |

d)

EUR 100 000 Itālijai;

| e) | EUR 350 000 Ungārijai; |
| --- | --- |

e)

EUR 350 000 Ungārijai;

| f) | EUR 5 000 Luksemburgai; |
| --- | --- |

f)

EUR 5 000 Luksemburgai;

| g) | EUR 2 500 000 Rumānijai; |
| --- | --- |

g)

EUR 2 500 000 Rumānijai;

| h) | EUR 30 000 Slovēnijai; |
| --- | --- |

h)

EUR 30 000 Slovēnijai;

| i) | EUR 550 000 Slovākijai. |
| --- | --- |

i)

EUR 550 000 Slovākijai.

3.   Izmaksu maksimālā summa, ko dalībvalstīm atmaksā par 1. punktā minētajām programmām, ELISA testam nepārsniedz vidēji EUR 2,5 par testu.

7. pants

Cūku vezikulārā slimība

1.   Ar šo laikposmam no 2009. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim apstiprina Itālijas iesniegto cūku vezikulārās slimības izskaušanas programmu.

2.   Kopienas finansiālais ieguldījums ir 50 % no izmaksām par laboratorijas testiem un nepārsniedz EUR 500 000.

8. pants

Putnu gripa mājputnu un savvaļas putnu vidū

1.   Ar šo laikposmam no 2009. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim apstiprina Beļģijas, Bulgārijas, Čehijas, Dānijas, Vācijas, Igaunijas, Īrijas, Grieķijas, Spānijas, Francijas, Itālijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Luksemburgas, Ungārijas, Maltas, Nīderlandes, Austrijas, Polijas, Portugāles, Rumānijas, Slovēnijas, Slovākijas, Somijas, Zviedrijas un Apvienotās Karalistes iesniegtās programmas, lai apsekotu putnu gripu mājputnu un savvaļas putnu vidū.

2.   Kopienas finansiālais ieguldījums ir 50 % no izmaksām, kas radušās katrai dalībvalstij, lai veiktu laboratorijas testus, un vienreizējs maksājums, kas paredzēts paraugu ņemšanai no savvaļas putniem, un minētais ieguldījums nepārsniedz šādu summu:

| a) | EUR 90 000 Beļģijai; |
| --- | --- |

a)

EUR 90 000 Beļģijai;

| b) | EUR 70 000 Bulgārijai; |
| --- | --- |

b)

EUR 70 000 Bulgārijai;

| c) | EUR 60 000 Čehijai; |
| --- | --- |

c)

EUR 60 000 Čehijai;

| d) | EUR 200 000 Dānijai; |
| --- | --- |

d)

EUR 200 000 Dānijai;

| e) | EUR 500 000 Vācijai; |
| --- | --- |

e)

EUR 500 000 Vācijai;

| f) | EUR 7 000 Igaunijai; |
| --- | --- |

f)

EUR 7 000 Igaunijai;

| g) | EUR 60 000 Īrijai; |
| --- | --- |

g)

EUR 60 000 Īrijai;

| h) | EUR 70 000 Grieķijai; |
| --- | --- |

h)

EUR 70 000 Grieķijai;

| i) | EUR 350 000 Spānijai; |
| --- | --- |

i)

EUR 350 000 Spānijai;

| j) | EUR 200 000 Francijai; |
| --- | --- |

j)

EUR 200 000 Francijai;

| k) | EUR 550 000 Itālijai; |
| --- | --- |

k)

EUR 550 000 Itālijai;

| l) | EUR 15 000 Kiprai; |
| --- | --- |

l)

EUR 15 000 Kiprai;

| m) | EUR 30 000 Latvijai; |
| --- | --- |

m)

EUR 30 000 Latvijai;

| n) | EUR 40 000 Lietuvai; |
| --- | --- |

n)

EUR 40 000 Lietuvai;

| o) | EUR 10 000 Luksemburgai; |
| --- | --- |

o)

EUR 10 000 Luksemburgai;

| p) | EUR 180 000 Ungārijai; |
| --- | --- |

p)

EUR 180 000 Ungārijai;

| q) | EUR 7 000 Maltai; |
| --- | --- |

q)

EUR 7 000 Maltai;

| r) | EUR 500 000 Nīderlandei; |
| --- | --- |

r)

EUR 500 000 Nīderlandei;

| s) | EUR 50 000 Austrijai; |
| --- | --- |

s)

EUR 50 000 Austrijai;

| t) | EUR 80 000 Polijai; |
| --- | --- |

t)

EUR 80 000 Polijai;

| u) | EUR 200 000 Portugālei; |
| --- | --- |

u)

EUR 200 000 Portugālei;

| v) | EUR 400 000 Rumānijai; |
| --- | --- |

v)

EUR 400 000 Rumānijai;

| w) | EUR 55 000 Slovēnijai; |
| --- | --- |

w)

EUR 55 000 Slovēnijai;

| x) | EUR 50 000 Slovākijai; |
| --- | --- |

x)

EUR 50 000 Slovākijai;

| y) | EUR 35 000 Somijai; |
| --- | --- |

y)

EUR 35 000 Somijai;

| z) | EUR 280 000 Zviedrijai; |
| --- | --- |

z)

EUR 280 000 Zviedrijai;

| za) | EUR 380 000 Apvienotajai Karalistei. |
| --- | --- |

za)

EUR 380 000 Apvienotajai Karalistei.

3.   Izmaksu maksimālā summa, ko dalībvalstīm atmaksā par testiem, kas veikti atbilstīgi programmai, nepārsniedz vidēji šādu summu:

| a) | ELISA testam: | EUR 1 par testu; |
| --- | --- | --- |
| b) | agara gēla imūndifūzijas testam: | EUR 1,2 par testu; |
| c) | HI testam H5/H7 pārbaudei: | EUR 12 par testu; |
| d) | vīrusa izdalīšanas testam: | EUR 30 par testu; |
| e) | PCR testam: | EUR 15 par testu; |
| f) | paraugu ņemšana no savvaļas putniem | EUR 20 par paraugu. |

a)

ELISA testam:

EUR 1 par testu;

b)

agara gēla imūndifūzijas testam:

EUR 1,2 par testu;

c)

HI testam H5/H7 pārbaudei:

EUR 12 par testu;

d)

vīrusa izdalīšanas testam:

EUR 30 par testu;

e)

PCR testam:

EUR 15 par testu;

f)

paraugu ņemšana no savvaļas putniem

EUR 20 par paraugu.

9. pants

Transmisīvā sūkļveida encefalopātija (TSE), govju sūkļveida encefalopātija (BSE) un skrēpi slimība

1.   Ar šo laikposmam no 2009. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim apstiprina Beļģijas, Bulgārijas, Čehijas, Dānijas, Vācijas, Igaunijas, Īrijas, Grieķijas, Spānijas, Francijas, Itālijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Luksemburgas, Ungārijas, Maltas, Nīderlandes, Austrijas, Polijas, Portugāles, Rumānijas, Slovēnijas, Slovākijas, Somijas, Zviedrijas un Apvienotās Karalistes iesniegtās transmisīvo sūkļveida encefalopātiju (TSE) uzraudzības programmas un govju sūkļveida encefalopātijas (BSE) un skrēpi slimības izskaušanas programmas.

2.   Kopienas finansiālais ieguldījums ir 100 % no izmaksām, kas radušās katrai no 1. punktā minētajām dalībvalstīm, lai veiktu ātrus testus un primāros molekulāros diferencējošos testus, un 50 % no izmaksām, kas radušās katrai dalībvalstij, lai atbilstoši tās BSE un skrēpi slimības izskaušanas programmām īpašniekiem kompensētu piespiedu kārtā nokauto un iznīcināto dzīvnieku vērtību, un 50 % apmērā no izmaksām par genotipēšanas paraugu analīzēm, un minētais ieguldījums nepārsniedz šādu summu:

| a) | EUR 1 850 000 Beļģijai; |
| --- | --- |

a)

EUR 1 850 000 Beļģijai;

| b) | EUR 750 000 Bulgārijai; |
| --- | --- |

b)

EUR 750 000 Bulgārijai;

| c) | EUR 920 000 Čehijai; |
| --- | --- |

c)

EUR 920 000 Čehijai;

| d) | EUR 1 850 000 Dānijai; |
| --- | --- |

d)

EUR 1 850 000 Dānijai;

| e) | EUR 8 900 000 Vācijai; |
| --- | --- |

e)

EUR 8 900 000 Vācijai;

| f) | EUR 220 000 Igaunijai; |
| --- | --- |

f)

EUR 220 000 Igaunijai;

| g) | EUR 5 400 000 Īrijai; |
| --- | --- |

g)

EUR 5 400 000 Īrijai;

| h) | EUR 2 000 000 Grieķijai; |
| --- | --- |

h)

EUR 2 000 000 Grieķijai;

| i) | EUR 7 400 000 Spānijai; |
| --- | --- |

i)

EUR 7 400 000 Spānijai;

| j) | EUR 12 600 000 Francijai; |
| --- | --- |

j)

EUR 12 600 000 Francijai;

| k) | EUR 4 100 000 Itālijai; |
| --- | --- |

k)

EUR 4 100 000 Itālijai;

| l) | EUR 1 800 000 Kiprai; |
| --- | --- |

l)

EUR 1 800 000 Kiprai;

| m) | EUR 230 000 Latvijai; |
| --- | --- |

m)

EUR 230 000 Latvijai;

| n) | EUR 530 000 Lietuvai; |
| --- | --- |

n)

EUR 530 000 Lietuvai;

| o) | EUR 105 000 Luksemburgai; |
| --- | --- |

o)

EUR 105 000 Luksemburgai;

| p) | EUR 990 000 Ungārijai; |
| --- | --- |

p)

EUR 990 000 Ungārijai;

| q) | EUR 24 000 Maltai; |
| --- | --- |

q)

EUR 24 000 Maltai;

| r) | EUR 2 900 000 Nīderlandei; |
| --- | --- |

r)

EUR 2 900 000 Nīderlandei;

| s) | EUR 1 150 000 Austrijai; |
| --- | --- |

s)

EUR 1 150 000 Austrijai;

| t) | EUR 3 340 000 Polijai; |
| --- | --- |

t)

EUR 3 340 000 Polijai;

| u) | EUR 1 300 000 Portugālei; |
| --- | --- |

u)

EUR 1 300 000 Portugālei;

| v) | EUR 1 300 000 Rumānijai; |
| --- | --- |

v)

EUR 1 300 000 Rumānijai;

| w) | EUR 250 000 Slovēnijai; |
| --- | --- |

w)

EUR 250 000 Slovēnijai;

| x) | EUR 860 000 Slovākijai; |
| --- | --- |

x)

EUR 860 000 Slovākijai;

| y) | EUR 750 000 Somijai; |
| --- | --- |

y)

EUR 750 000 Somijai;

| z) | EUR 900 000 Zviedrijai; |
| --- | --- |

z)

EUR 900 000 Zviedrijai;

| za) | EUR 5 900 000 Apvienotajai Karalistei. |
| --- | --- |

za)

EUR 5 900 000 Apvienotajai Karalistei.

3.   Kopienas finansiālais ieguldījums 1. punktā minētajās programmās ir par veiktajiem testiem un par piespiedu kārtā nokautajiem un iznīcinātajiem dzīvniekiem, un maksimālā summa nepārsniedz vidēji šādu summu:

| a) | EUR 5 par testu tādiem liellopu testiem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 999/2001 III pielikumā; |
| --- | --- |

a)

EUR 5 par testu tādiem liellopu testiem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 999/2001 III pielikumā;

| b) | EUR 30 par testu tādiem aitu un kazu testiem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 999/2001 III pielikumā; |
| --- | --- |

b)

EUR 30 par testu tādiem aitu un kazu testiem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 999/2001 III pielikumā;

| c) | EUR 50 par testu tādiem briežu dzimtas dzīvnieku testiem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 999/2001 III pielikumā; |
| --- | --- |

c)

EUR 50 par testu tādiem briežu dzimtas dzīvnieku testiem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 999/2001 III pielikumā;

| d) | EUR 175 par testu attiecībā uz primārajiem molekulārajiem diferencējošajiem testiem, kurus veic saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 999/2001 X pielikuma C nodaļas 3.2. punkta c) apakšpunkta i) daļu; |
| --- | --- |

d)

EUR 175 par testu attiecībā uz primārajiem molekulārajiem diferencējošajiem testiem, kurus veic saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 999/2001 X pielikuma C nodaļas 3.2. punkta c) apakšpunkta i) daļu;

| e) | EUR 10 par genotipēšanas testu; |
| --- | --- |

e)

EUR 10 par genotipēšanas testu;

| f) | EUR 500 par liellopu; |
| --- | --- |

f)

EUR 500 par liellopu;

| g) | EUR 70 par piespiedu kārtā nokautu aitu un kazu. |
| --- | --- |

g)

EUR 70 par piespiedu kārtā nokautu aitu un kazu.

10. pants

Trakumsērga

1.   Ar šo laikposmam no 2009. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim apstiprina Bulgārijas, Lietuvas, Ungārijas, Austrijas, Polijas, Rumānijas un Slovākijas iesniegtās trakumsērgas izskaušanas programmas.

2.   Kopienas finansiālais ieguldījums ir 50 % no izmaksām, kas radušās katrai no 1. punktā minētajām dalībvalstīm, lai veiktu laboratorijas testus, iegādātos un izplatītu vakcīnas un ēsmas saskaņā ar programmām, un minētais ieguldījums nepārsniedz šādu summu:

| a) | EUR 790 000 Bulgārijai; |
| --- | --- |

a)

EUR 790 000 Bulgārijai;

| b) | EUR 1 100 000 Lietuvai; |
| --- | --- |

b)

EUR 1 100 000 Lietuvai;

| c) | EUR 780 000 Ungārijai; |
| --- | --- |

c)

EUR 780 000 Ungārijai;

| d) | EUR 270 000 Austrijai; |
| --- | --- |

d)

EUR 270 000 Austrijai;

| e) | EUR 4 450 000 Polijai; |
| --- | --- |

e)

EUR 4 450 000 Polijai;

| f) | EUR 500 000 Rumānijai; |
| --- | --- |

f)

EUR 500 000 Rumānijai;

| g) | EUR 470 000 Slovākijai. |
| --- | --- |

g)

EUR 470 000 Slovākijai.

3.   Izmaksu maksimālais apjoms, ko atmaksā dalībvalstīm par 1. punktā minētajām programmām, vidēji nepārsniedz:

| a) | ELISA testam | EUR 8 par testu; |
| --- | --- | --- |
| b) | testam, ar ko nosaka tetraciklīnu kaulos | EUR 8 par testu. |

a)

ELISA testam

EUR 8 par testu;

b)

testam, ar ko nosaka tetraciklīnu kaulos

EUR 8 par testu.

11. pants

Govju enzootiskā leikoze

1.   Ar šo laikposmam no 2009. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim apstiprina Igaunijas, Lietuvas, Maltas un Polijas iesniegtās govju enzootiskās leikozes izskaušanas programmas.

2.   Kopienas finansiālais ieguldījums ir 50 % no izmaksām, kas radušās katrai no 1. punktā minētajām dalībvalstīm, lai veiktu laboratorijas testus un īpašniekiem kompensētu to nokauto dzīvnieku vērtību, uz kuriem attiecas minētās programmas, un minētais ieguldījums nepārsniedz šādu summu EUR:

| a) | EUR 15 000 Igaunijai; |
| --- | --- |

a)

EUR 15 000 Igaunijai;

| b) | EUR 20 000 Lietuvai; |
| --- | --- |

b)

EUR 20 000 Lietuvai;

| c) | EUR 500 000 Maltai; |
| --- | --- |

c)

EUR 500 000 Maltai;

| d) | EUR 800 000 Polijai. |
| --- | --- |

d)

EUR 800 000 Polijai.

3.   Izmaksu maksimālais apjoms, ko atmaksā dalībvalstīm par 1. punktā minēto programmu, vidēji nepārsniedz:

| a) | ELISA testam | EUR 0,5 par testu; |
| --- | --- | --- |
| b) | par agara gēla imūndifūzijas testu | EUR 0,5 par testu; |
| c) | par nokautajiem dzīvniekiem | EUR 375 par dzīvnieku. |

a)

ELISA testam

EUR 0,5 par testu;

b)

par agara gēla imūndifūzijas testu

EUR 0,5 par testu;

c)

par nokautajiem dzīvniekiem

EUR 375 par dzīvnieku.

12. pants

Aujeski slimība

1.   Ar šo laikposmam no 2009. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim apstiprina Spānijas, Ungārijas un Polijas iesniegtās Aujeski slimības izskaušanas programmas.

2.   Kopienas finansiālais ieguldījums 1. punktā minētajās programmās ir 50 % no izmaksām, kas radušās attiecīgajai dalībvalstij par laboratorijas testu veikšanu, un minētais ieguldījums nepārsniedz šādu summu:

| a) | EUR 800 000 Spānijai; |
| --- | --- |

a)

EUR 800 000 Spānijai;

| b) | EUR 80 000 Ungārijai; |
| --- | --- |

b)

EUR 80 000 Ungārijai;

| c) | EUR 2 500 000 Polijai. |
| --- | --- |

c)

EUR 2 500 000 Polijai.

3.   Izmaksu maksimālā summa, ko dalībvalstīm atmaksā par 1. punktā minētajām programmām, ELISA testam nepārsniedz vidēji EUR 1 par testu.

II   NODAĻA

DAUDZGADU PROGRAMMAS

13. pants

Trakumsērga

1.   Ar šo laikposmam no 2009. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim apstiprina Čehijas, Vācijas, Igaunijas, Latvijas, Slovēnijas un Somijas iesniegto trakumsērgas izskaušanas daudzgadu programmu otro gadu.

2.   Kopienas finansiālais ieguldījums ir 50 % no izmaksām, kas radušās katrai no 1. punktā minētajām dalībvalstīm, lai veiktu laboratorijas testus, iegādātos un izplatītu vakcīnas un ēsmas saskaņā ar programmām, un minētais ieguldījums nepārsniedz šādu summu:

| a) | EUR 600 000 Čehijai; |
| --- | --- |

a)

EUR 600 000 Čehijai;

| b) | EUR 325 000 Vācijai; |
| --- | --- |

b)

EUR 325 000 Vācijai;

| c) | EUR 1 000 000 Igaunijai; |
| --- | --- |

c)

EUR 1 000 000 Igaunijai;

| d) | EUR 1 100 000 Latvijai; |
| --- | --- |

d)

EUR 1 100 000 Latvijai;

| e) | EUR 370 000 Slovēnijai; |
| --- | --- |

e)

EUR 370 000 Slovēnijai;

| f) | EUR 100 000 Somijai. |
| --- | --- |

f)

EUR 100 000 Somijai.

3.   Izmaksu maksimālais apjoms, ko atmaksā attiecīgajai dalībvalstij par 1. punktā minētajām programmām, vidēji nepārsniedz:

| a) | ELISA testam | EUR 8 par testu; |
| --- | --- | --- |
| b) | testam, ar ko nosaka tetraciklīnu kaulos | EUR 8 par testu. |

a)

ELISA testam

EUR 8 par testu;

b)

testam, ar ko nosaka tetraciklīnu kaulos

EUR 8 par testu.

4.   Par saistību summām turpmākajiem gadiem lemj, ņemot vērā programmas izpildi 2009. gadā. Turpmāk sniegtas orientējošas summas (euro).

| Dalībvalsts | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- |
| Čehija | | | |
| Vācija | | | |
| Latvija | 1 250 000 | | |
| Somija | 100 000 | | |
| Igaunija | 1 250 000 | 1 250 000 | |
| Slovēnija | 350 000 | 350 000 | 350 000 |

Dalībvalsts

2010

2011

2012

Čehija

Vācija

Latvija

1 250 000

Somija

100 000

Igaunija

1 250 000

1 250 000

Slovēnija

350 000

350 000

350 000

14. pants

Aujeski slimība

1.   Ar šo laikposmam no 2009. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim apstiprina Beļģijas iesniegto Aujeski slimības izskaušanas daudzgadu programmas otro gadu.

2.   Kopienas finansiālais ieguldījums ir 50 % no izmaksām, kas Beļģijai radušās par laboratorijas testu veikšanu, un nepārsniedz EUR 175 000.

3.   Izmaksu maksimālā summa, ko Beļģijai atmaksā par 1. punktā minēto programmu, ELISA testam nepārsniedz vidēji EUR 1 par testu.

15. pants

Govju enzootiskā leikoze

1.   Ar šo laikposmam no 2009. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim apstiprina Itālijas, Latvijas un Portugāles iesniegto govju enzootiskās leikozes izskaušanas daudzgadu programmu otro gadu.

2.   Kopienas finansiālais ieguldījums ir 50 % no izmaksām, kas radušās katrai no 1. punktā minētajām dalībvalstīm, lai veiktu laboratorijas testus un īpašniekiem kompensētu to nokauto dzīvnieku vērtību, uz kuriem attiecas minētās programmas, un minētais ieguldījums nepārsniedz šādu summu:

| a) | EUR 800 000 Itālijai; |
| --- | --- |

a)

EUR 800 000 Itālijai;

| b) | EUR 55 000 Latvijai; |
| --- | --- |

b)

EUR 55 000 Latvijai;

| c) | EUR 350 000 Portugālei. |
| --- | --- |

c)

EUR 350 000 Portugālei.

3.   Izmaksu maksimālais apjoms, ko atmaksā dalībvalstīm par 1. punktā minētajām programmām, vidēji nepārsniedz:

| a) | ELISA testam | EUR 0,5 par testu; |
| --- | --- | --- |
| b) | par agara gēla imūndifūzijas testu | EUR 0,5 par testu; |
| c) | par nokautajiem dzīvniekiem | EUR 375 par dzīvnieku. |

a)

ELISA testam

EUR 0,5 par testu;

b)

par agara gēla imūndifūzijas testu

EUR 0,5 par testu;

c)

par nokautajiem dzīvniekiem

EUR 375 par dzīvnieku.

4.   Par saistību summām 2010. gadam lemj, ņemot vērā programmas izpildi 2009. gadā. Turpmāk sniegtas orientējošas summas (euro).

| a) | EUR 800 000 Itālijai; |
| --- | --- |

a)

EUR 800 000 Itālijai;

| b) | EUR 55 000 Latvijai; |
| --- | --- |

b)

EUR 55 000 Latvijai;

| c) | EUR 350 000 Portugālei. |
| --- | --- |

c)

EUR 350 000 Portugālei.

16. pants

Akvakultūras dzīvnieku slimības

Ar šo laikposmam no 2009. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim apstiprina vīrusu hemorāģiskās septicēmijas (VHS) daudzgadu izskaušanas programmu, ko iesniegusi Dānija, un koiju herpes vīrusa (KHV) izskaušanas programmu, ko iesniegusi Vācija.

III   NODAĻA

VISPĀRĪGIE UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

17. pants

Kompensāciju īpašniekiem piespiedu kārtā nokauto vai nokauto dzīvnieku un iznīcināto produktu vērtībā piešķir 90 dienu laikā pēc dzīvnieka nokaušanas vai piespiedu nokaušanas vai produktu iznīcināšanas, vai pēc pilnībā aizpildīta īpašnieka pieteikuma iesniegšanas.

Pēc 90 dienām veiktiem kompensācijas maksājumiem piemēro Regulas (EK) Nr. 883/2006 (11) 9. panta 1., 2. un 3. punktu.

18. pants

1.   Dalībvalstu iesniegtos izdevumus Kopienas finansiālā ieguldījuma saņemšanai izsaka euro un aprēķina, neietverot pievienotās vērtības nodokli un citus nodokļus.

2.   Ja dalībvalsts izdevumi ir valūtā, kas nav euro, attiecīgā dalībvalsts tos konvertē euro, piemērojot pēdējo valūtas maiņas kursu, ko Eiropas Centrālā banka ir noteikusi pirms pirmās tā mēneša dienas, kurā dalībvalsts ir iesniegusi pieteikumu.

19. pants

1.   Kopienas finansiālo ieguldījumu 1.–16. pantā minētajām programmām piešķir, ja attiecīgās dalībvalstis

| a) | īsteno programmas saskaņā ar attiecīgajiem Kopienas tiesību aktu noteikumiem, tostarp konkurences noteikumiem un noteikumiem par publisku līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu; |
| --- | --- |

a)

īsteno programmas saskaņā ar attiecīgajiem Kopienas tiesību aktu noteikumiem, tostarp konkurences noteikumiem un noteikumiem par publisku līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu;

| b) | nodrošina, ka vēlākais līdz 2009. gada 1. janvārim stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi 1.–16. pantā minēto programmu īstenošanai; |
| --- | --- |

b)

nodrošina, ka vēlākais līdz 2009. gada 1. janvārim stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi 1.–16. pantā minēto programmu īstenošanai;

| c) | vēlākais līdz 2009. gada 31. jūlijam Komisijai iesniedz tehniskos un finanšu starpziņojumus par 1.–16. pantā minētajām programmām saskaņā ar Lēmuma 90/424/EEK 24. panta 7. punkta a) apakšpunktu; |
| --- | --- |

c)

vēlākais līdz 2009. gada 31. jūlijam Komisijai iesniedz tehniskos un finanšu starpziņojumus par 1.–16. pantā minētajām programmām saskaņā ar Lēmuma 90/424/EEK 24. panta 7. punkta a) apakšpunktu;

| d) | attiecībā uz 8. pantā minētajām programmām sniedz ziņojumu Komisijai par izmeklēšanā iegūtajiem pozitīvajiem un negatīvajiem rezultātiem, kas noteikti mājputnu un savvaļas putnu uzraudzības laikā; šie rezultāti, izmantojot Komisijas tiešsaistes sistēmu, jāiesniedz reizi trijos mēnešos četru nedēļu laikā pēc tā mēneša beigām, kas aplūkots ziņojumā; |
| --- | --- |

d)

attiecībā uz 8. pantā minētajām programmām sniedz ziņojumu Komisijai par izmeklēšanā iegūtajiem pozitīvajiem un negatīvajiem rezultātiem, kas noteikti mājputnu un savvaļas putnu uzraudzības laikā; šie rezultāti, izmantojot Komisijas tiešsaistes sistēmu, jāiesniedz reizi trijos mēnešos četru nedēļu laikā pēc tā mēneša beigām, kas aplūkots ziņojumā;

| e) | attiecībā uz 1.–16. pantā minētajām programmām vēlākais līdz 2010. gada 30. aprīlim iesniedz Komisijai nobeiguma ziņojumu par programmas tehnisko izpildi saskaņā ar Lēmuma 90/424/EEK 24. panta 7. punkta b) apakšpunktu, pievienojot pamatotus pierādījumus par dalībvalstu izmaksām un rezultātiem, kas gūti laikposmā no 2009. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim; |
| --- | --- |

e)

attiecībā uz 1.–16. pantā minētajām programmām vēlākais līdz 2010. gada 30. aprīlim iesniedz Komisijai nobeiguma ziņojumu par programmas tehnisko izpildi saskaņā ar Lēmuma 90/424/EEK 24. panta 7. punkta b) apakšpunktu, pievienojot pamatotus pierādījumus par dalībvalstu izmaksām un rezultātiem, kas gūti laikposmā no 2009. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim;

| f) | attiecībā uz 1.–16. pantā minētajām programmām efektīvi īsteno programmu; |
| --- | --- |

f)

attiecībā uz 1.–16. pantā minētajām programmām efektīvi īsteno programmu;

| g) | attiecībā uz 1.–16. pantā minētajām programmām neiesniedz papildu pieprasījumus par citiem Kopienas ieguldījumiem šajos pasākumos un iepriekš nav iesniegušas šādus pieprasījumus. |
| --- | --- |

g)

attiecībā uz 1.–16. pantā minētajām programmām neiesniedz papildu pieprasījumus par citiem Kopienas ieguldījumiem šajos pasākumos un iepriekš nav iesniegušas šādus pieprasījumus.

2.   Ja dalībvalsts neievēro 1. punkta prasības, Komisija samazina Kopienas finansiālo ieguldījumu, ņemot vērā gan saistību neizpildes veidu, gan nopietnību un Kopienai radītos finanšu zaudējumus.

20. pants

Šo lēmumu piemēro no 2009. gada 1. janvāra.

21. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2008. gada 28. novembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Androulla VASSILIOU

---

(1)  OV L 224, 18.8.1990., 19. lpp.

1

(2)  OV L 397, 30.12.2006., 22. lpp.

2

(3)  OV L 115, 29.4.2008., 44. lpp.

3

(4)  OV L 147, 31.5.2001., 1. lpp.

4

(5)  OV L 10, 14.1.2006., 16. lpp.

5

(6)  OV L 314, 1.12.2007., 29. lpp.

6

(7)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

7

(8)  OV L 328, 24.11.2006., 14. lpp.

8

(9)  OV L 223, 15.8.2006., 1. lpp.

9

(10)  OV L 209, 11.8.2005., 1. lpp.

10

(11)  OV L 171, 23.6.2006., 1. lpp.

11

---

III Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU

| 2.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 322/50 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 322/50

---

PADOMES VIENOTĀ RĪCĪBA 2008/898/KĀDP

(2008. gada 1. decembris),

ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Āfrikas Savienībā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 14. pantu, 18. panta 5. punktu un 23. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padome 2007. gada 6. decembrī ir pieņēmusi Vienoto Rīcību 2007/805/KĀDP (1), ar ko Koen Vervaeke kungu ieceļ par Eiropas Savienības īpašo pārstāvi (ESĪP) Āfrikas Savienībā. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2007. gada 6. decembrī ir pieņēmusi Vienoto Rīcību 2007/805/KĀDP (1), ar ko Koen Vervaeke kungu ieceļ par Eiropas Savienības īpašo pārstāvi (ESĪP) Āfrikas Savienībā.

| (2) | Pamatojoties uz Vienotās Rīcības 2007/805/KĀDP pārskatīšanu, īpašā pārstāvja pilnvaras būtu jāpagarina par četrpadsmit mēnešiem. |
| --- | --- |

(2)

Pamatojoties uz Vienotās Rīcības 2007/805/KĀDP pārskatīšanu, īpašā pārstāvja pilnvaras būtu jāpagarina par četrpadsmit mēnešiem.

| (3) | ESĪP īstenos savas pilnvaras situācijā, kas var pasliktināties un kaitēt Līguma 11. pantā izklāstīto kopējās ārpolitikas un drošības politikas mērķu sasniegšanai, |
| --- | --- |

(3)

ESĪP īstenos savas pilnvaras situācijā, kas var pasliktināties un kaitēt Līguma 11. pantā izklāstīto kopējās ārpolitikas un drošības politikas mērķu sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO VIENOTO RĪCĪBU.

1. pants

Eiropas Savienības īpašais pārstāvis

Ar šo ESĪP ĀS Koen Vervaeke kunga pilnvaras pagarina līdz 2010. gada 28. februārim.

2. pants

Politikas mērķi

ESĪP pilnvaru pamatā ir vispārēji ES politikas mērķi, atbalstot Āfrikas centienus celt mierīgu, demokrātisku un pārticīgu nākotni, kā izklāstīts ES Āfrikas stratēģijā. Minētie mērķi jo īpaši ir šādi:

| a) | veicināt ES politisko dialogu un vērst plašumā attiecības ar ĀS; |
| --- | --- |

a)

veicināt ES politisko dialogu un vērst plašumā attiecības ar ĀS;

| b) | stiprināt ES un ĀS partnerību visās ES Āfrikas stratēģijā norādītajās jomās, palīdzot veidot un īstenot ES Āfrikas stratēģiju partnerībā ar ĀS, ievērojot Āfrikas atbildības principu un ciešāk sadarbojoties ar Āfrikas pārstāvjiem daudzpusējos forumos, darbību saskaņojot ar daudzpusējiem partneriem; |
| --- | --- |

b)

stiprināt ES un ĀS partnerību visās ES Āfrikas stratēģijā norādītajās jomās, palīdzot veidot un īstenot ES Āfrikas stratēģiju partnerībā ar ĀS, ievērojot Āfrikas atbildības principu un ciešāk sadarbojoties ar Āfrikas pārstāvjiem daudzpusējos forumos, darbību saskaņojot ar daudzpusējiem partneriem;

| c) | sadarboties ar ĀS un nodrošināt tai atbalstu, palīdzot iestāžu attīstībā un stiprinot ES un ĀS iestāžu attiecības, tostarp izmantojot attīstības palīdzību, lai veicinātu:






  — | mieru un drošību: paredzēt, novērst, pārvarēt un risināt konfliktus, būt par starpnieku sarunās un atbalstīt centienus veicināt mieru un stabilitāti, kā arī atbalstīt atjaunošanu pēc konflikta; |
| --- | --- | --- |

c)

sadarboties ar ĀS un nodrošināt tai atbalstu, palīdzot iestāžu attīstībā un stiprinot ES un ĀS iestāžu attiecības, tostarp izmantojot attīstības palīdzību, lai veicinātu:

—

mieru un drošību: paredzēt, novērst, pārvarēt un risināt konfliktus, būt par starpnieku sarunās un atbalstīt centienus veicināt mieru un stabilitāti, kā arī atbalstīt atjaunošanu pēc konflikta;

| — | cilvēktiesības un pārvaldību: veicināt un aizsargāt cilvēktiesības; veicināt pamatbrīvību un tiesiskuma ievērošanu; izmantojot politisku dialogu un finansiālu un tehnisku palīdzību, atbalstīt Āfrikas centienus uzraudzīt un uzlabot pārvaldību; atbalstīt līdzdalības demokrātijas un atbildības pieaugumu; atbalstīt cīņu pret korupciju un organizēto noziedzību, kā arī turpināt stiprināt centienus risināt jautājumu par bērniem un bruņotiem konfliktiem visos šā jautājuma aspektos; |
| --- | --- |

—

cilvēktiesības un pārvaldību: veicināt un aizsargāt cilvēktiesības; veicināt pamatbrīvību un tiesiskuma ievērošanu; izmantojot politisku dialogu un finansiālu un tehnisku palīdzību, atbalstīt Āfrikas centienus uzraudzīt un uzlabot pārvaldību; atbalstīt līdzdalības demokrātijas un atbildības pieaugumu; atbalstīt cīņu pret korupciju un organizēto noziedzību, kā arī turpināt stiprināt centienus risināt jautājumu par bērniem un bruņotiem konfliktiem visos šā jautājuma aspektos;

| — | stabilu izaugsmi, reģionālu integrāciju un tirdzniecību: atbalstīt centienus panākt savstarpēju savietojamību un veicināt cilvēku piekļuvi ūdenim un sanitārijai, enerģijai un informācijas tehnoloģijām; veicināt stabilu, efektīvu un saskaņotu tiesisko sistēmu uzņēmējdarbībai; palīdzēt iesaistīt Āfriku pasaules tirdzniecības sistēmā, palīdzēt Āfrikas valstīm ievērot ES noteikumus un standartus; atbalstīt Āfriku centienos novērst klimata pārmaiņu ietekmi; |
| --- | --- |

—

stabilu izaugsmi, reģionālu integrāciju un tirdzniecību: atbalstīt centienus panākt savstarpēju savietojamību un veicināt cilvēku piekļuvi ūdenim un sanitārijai, enerģijai un informācijas tehnoloģijām; veicināt stabilu, efektīvu un saskaņotu tiesisko sistēmu uzņēmējdarbībai; palīdzēt iesaistīt Āfriku pasaules tirdzniecības sistēmā, palīdzēt Āfrikas valstīm ievērot ES noteikumus un standartus; atbalstīt Āfriku centienos novērst klimata pārmaiņu ietekmi;

| — | ieguldījumus cilvēkresursos: atbalstīt dzimumu līdztiesības, veselības aizsardzības, pārtikas drošības un izglītības jomu, veicināt apmaiņas programmas, universitāšu un izcilības centru tīklus, kā arī vērsties pret migrācijas pamatcēloņiem. |
| --- | --- |

—

ieguldījumus cilvēkresursos: atbalstīt dzimumu līdztiesības, veselības aizsardzības, pārtikas drošības un izglītības jomu, veicināt apmaiņas programmas, universitāšu un izcilības centru tīklus, kā arī vērsties pret migrācijas pamatcēloņiem.

Turklāt ES aktīvi iesaistīsies, īstenojot ES un Āfrikas kopējo stratēģiju, kuras mērķis ir attīstīt un konsolidēt ES un Āfrikas stratēģisko partnerību.

3. pants

Pilnvaras

Lai sasniegtu 2. pantā minēto mērķu kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP)/Eiropas drošības un aizsardzības politikas (EDAP) aspektus, ESĪP ir piešķirtas pilnvaras:

| a) | stiprināt vispārēju ES ietekmi Adisabebas dialogā ar ĀS un Komisiju par visu KĀDP/EDAP jautājumu klāstu, ko risina ES un ĀS attiecībās, un stiprināt dialoga koordināciju; |
| --- | --- |

a)

stiprināt vispārēju ES ietekmi Adisabebas dialogā ar ĀS un Komisiju par visu KĀDP/EDAP jautājumu klāstu, ko risina ES un ĀS attiecībās, un stiprināt dialoga koordināciju;

| b) | nodrošināt attiecīgas pakāpes politisku pārstāvību, kas atspoguļotu ES kā politiska, finansiāla un organizatoriska ĀS partnera nozīmi, kā arī sperot šajā partnerībā pārmaiņu soli, kura vajadzību nosaka ĀS politiskās nozīmes pieaugums pasaulē; |
| --- | --- |

b)

nodrošināt attiecīgas pakāpes politisku pārstāvību, kas atspoguļotu ES kā politiska, finansiāla un organizatoriska ĀS partnera nozīmi, kā arī sperot šajā partnerībā pārmaiņu soli, kura vajadzību nosaka ĀS politiskās nozīmes pieaugums pasaulē;

| c) | ja Padome pieņemtu tādu lēmumu, pārstāvēt ES nostāju un politiku, kad ĀS kļūs par galveno darbību veicēju krīzes situācijā, kurai nav iecelts ESĪP; |
| --- | --- |

c)

ja Padome pieņemtu tādu lēmumu, pārstāvēt ES nostāju un politiku, kad ĀS kļūs par galveno darbību veicēju krīzes situācijā, kurai nav iecelts ESĪP;

| d) | palīdzēt panākt labāku ES politikas un rīcības saskaņotību, konsekvenci un koordināciju, un veicināt koordināciju plašākā partneru grupā attiecībās ar ĀS; |
| --- | --- |

d)

palīdzēt panākt labāku ES politikas un rīcības saskaņotību, konsekvenci un koordināciju, un veicināt koordināciju plašākā partneru grupā attiecībās ar ĀS;

| e) | rūpīgi sekot visiem svarīgākajiem ĀS mēroga notikumiem un ziņot par tiem; |
| --- | --- |

e)

rūpīgi sekot visiem svarīgākajiem ĀS mēroga notikumiem un ziņot par tiem;

| f) | uzturēt ciešus kontaktus ar ĀS Komisiju, citām ĀS iestādēm, reģionālām Āfrikas organizācijām ĀS un ĀS dalībvalstu pārstāvniecībām Āfrikas Savienībā; |
| --- | --- |

f)

uzturēt ciešus kontaktus ar ĀS Komisiju, citām ĀS iestādēm, reģionālām Āfrikas organizācijām ĀS un ĀS dalībvalstu pārstāvniecībām Āfrikas Savienībā;

| g) | atbalstīt ĀS un reģionālu Āfrikas organizāciju attiecības un sadarbību, jo īpaši jomās, kur ES sniedz atbalstu; |
| --- | --- |

g)

atbalstīt ĀS un reģionālu Āfrikas organizāciju attiecības un sadarbību, jo īpaši jomās, kur ES sniedz atbalstu;

| h) | pēc lūguma konsultēt ĀS un sniegt tai atbalstu jomās, kas izklāstītas ES Āfrikas stratēģijā; |
| --- | --- |

h)

pēc lūguma konsultēt ĀS un sniegt tai atbalstu jomās, kas izklāstītas ES Āfrikas stratēģijā;

| i) | konsultēt ĀS un sniegt tai atbalstu, lai vairotu krīžu pārvarēšanas spējas; |
| --- | --- |

i)

konsultēt ĀS un sniegt tai atbalstu, lai vairotu krīžu pārvarēšanas spējas;

| j) | pamatojoties uz skaidru pienākumu sadali, koordinēt darbības ar ESĪP darbībām AS dalībvalstīs vai reģionos un atbalstīt tās; un |
| --- | --- |

j)

pamatojoties uz skaidru pienākumu sadali, koordinēt darbības ar ESĪP darbībām AS dalībvalstīs vai reģionos un atbalstīt tās; un

| k) | visos KĀDP/EDAP jautājumos, uz ko attiecas ES un ĀS attiecības, uzturēt ciešus kontaktus un veicināt koordināciju ar Adisabebā pārstāvētiem svarīgākajiem starptautiskiem ĀS partneriem, jo īpaši Apvienoto Nāciju Organizāciju, bet arī nevalstiskām iesaistītām pusēm. |
| --- | --- |

k)

visos KĀDP/EDAP jautājumos, uz ko attiecas ES un ĀS attiecības, uzturēt ciešus kontaktus un veicināt koordināciju ar Adisabebā pārstāvētiem svarīgākajiem starptautiskiem ĀS partneriem, jo īpaši Apvienoto Nāciju Organizāciju, bet arī nevalstiskām iesaistītām pusēm.

4. pants

Pilnvaru īstenošana

1.   ESĪP ir atbildīgs par pilnvaru īstenošanu ģenerālsekretāra/Augstā pārstāvja (ĢS/AP) pakļautībā un tiešā vadībā.

2.   Politikas un drošības komiteja (PDK) uztur īpašus sakarus ar ESĪP, un ir galvenais kontaktpunkts sakariem ar Padomi. PDK sniedz ESĪP stratēģiskas norādes un politiskus priekšlikumus saskaņā ar pilnvarām.

5. pants

Finansējums

1.   ESĪP pilnvaru īstenošanas izdevumiem paredzētā finanšu atsauces summa laikposmam no 2009. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 28. februārim ir EUR 1 850 000.

2.   Izdevumi, ko finansē no 1. punktā minētās summas, ir atbilstīgi no 2009. gada 1. janvāra. Izdevumus pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam.

3.   Izdevumus pārvalda, pamatojoties uz ESĪP līgumu ar Komisiju. ESĪP iesniedz Komisijai pārskatu par visiem izdevumiem.

6. pants

Komandas izveide un sastāvs

1.   Saskaņā ar savām pilnvarām un atbilstīgajiem pieejamiem finanšu līdzekļiem ESĪP ir atbildīgs par komandas izveidi saziņā ar prezidentvalsti, saņemot palīdzību no ĢS/AP un pilnībā līdzdarbojoties Komisijai. Komandā iekļauj locekļus, kam ir īpašas zināšanas pilnvarām atbilstīgos īpašos politikas jautājumos. ESĪP dara zināmu komandas sastāvu ĢS/AP, prezidentvalstij un Komisijai.

2.   Eiropas Savienības dalībvalstis un iestādes var ierosināt darbinieku norīkošanu darbā pie ESĪP. Personālam, ko kāda ES dalībvalsts vai iestāde norīko darbā pie ESĪP, atalgojumu maksā attiecīgā ES dalībvalsts vai iestāde. Ekspertus, kurus dalībvalstis norīkojušas uz Padomes Ģenerālsekretariātu, arī var norīkot darbā pie ESĪP. Starptautiskā līgumpersonāla locekļi ir kādas ES dalībvalsts valstspiederīgie.

3.   Visi norīkotie darbinieki joprojām ir norīkotājas valsts vai ES iestādes administratīvā pakļautībā un veic pienākumus un darbojas saskaņā ar ESĪP pilnvarām.

7. pants

ESĪP un viņa darbinieku privilēģijas un imunitāte

Par privilēģijām, imunitāti un citām garantijām, kas vajadzīgas ESĪP un viņa personāla misijas veikšanai un sekmīgai norisei, attiecīgi vienojas ar uzņēmējvalsti/uzņēmējvalstīm. Šajā sakarā dalībvalstis un Komisija sniedz visu vajadzīgo atbalstu.

8. pants

ES klasificētās informācijas drošība

ESĪP un viņa komandas locekļi ievēro drošības principus un obligātus standartus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2001/264/EK (2001. gada 19. marts), ar ko pieņem Padomes drošības reglamentu (2) jo īpaši – rīkojoties ar klasificētu ES informāciju.

9. pants

Piekļuve informācijai un atbalsts apgādes jomā

1.   Dalībvalstis, Komisija un Padomes Ģenerālsekretariāts nodrošina, ka ESĪP ir piekļuve jebkādai būtiskai informācijai.

2.   Prezidentvalsts, Komisija un/vai dalībvalstis attiecīgi nodrošina materiālo un tehnisko atbalstu reģionā.

10. pants

Drošība

Saskaņā ar ES politiku tā personāla drošībai, kas izvietots operatīvai darbībai ārpus ES saskaņā ar Līguma V sadaļu, ESĪP veic visus loģiskos praktiskos pasākumus visa viņa tiešā pakļautībā esošā personāla drošībai saskaņā ar pilnvarām un drošības apstākļiem tajā ģeogrāfiskajā teritorijā, par ko viņš ir atbildīgs, jo īpaši:

| a) | izstrādājot misijai pielāgotu drošības plānu saskaņā ar Padomes Ģenerālsekretariāta norādēm, tajā paredzot konkrētās misijas fiziskus, organizatoriskus un procesuālus drošības pasākumus, un ar kuru regulē vadības pasākumi saistībā ar drošu personāla pārvietošanos uz misijas teritoriju un pārvietošanos tajā, drošības incidentu pārvarēšana, kā arī plāns ārkārtas situācijām un evakuācijai; |
| --- | --- |

a)

izstrādājot misijai pielāgotu drošības plānu saskaņā ar Padomes Ģenerālsekretariāta norādēm, tajā paredzot konkrētās misijas fiziskus, organizatoriskus un procesuālus drošības pasākumus, un ar kuru regulē vadības pasākumi saistībā ar drošu personāla pārvietošanos uz misijas teritoriju un pārvietošanos tajā, drošības incidentu pārvarēšana, kā arī plāns ārkārtas situācijām un evakuācijai;

| b) | nodrošinot, ka visam personālam, kas izvietots ārpus ES, ir augsta riska apdrošināšana atbilstīgi apstākļiem misijas teritorijā; |
| --- | --- |

b)

nodrošinot, ka visam personālam, kas izvietots ārpus ES, ir augsta riska apdrošināšana atbilstīgi apstākļiem misijas teritorijā;

| c) | nodrošinot, ka visi komandas locekļi, ko izvieto ārpus ES, tostarp vietējie līgumdarbinieki, pirms vai pēc ierašanās misijas teritorijā ir piedalījušies atbilstīgās drošības mācībās, saskaņā ar apdraudējumu klasifikāciju, ko misijas teritorijai ir piešķīris Padomes Ģenerālsekretariāts; |
| --- | --- |

c)

nodrošinot, ka visi komandas locekļi, ko izvieto ārpus ES, tostarp vietējie līgumdarbinieki, pirms vai pēc ierašanās misijas teritorijā ir piedalījušies atbilstīgās drošības mācībās, saskaņā ar apdraudējumu klasifikāciju, ko misijas teritorijai ir piešķīris Padomes Ģenerālsekretariāts;

| d) | nodrošinot to, ka īsteno visus saskaņotos ieteikumus, kas sniegti pēc regulāra drošības izvērtējuma, un – saistībā ar starpposma ziņojumu un pilnvaru īstenošanas ziņojumu procedūru – rakstiski ziņojot ĢS/AP, Padomei un Komisijai par ieteikumu īstenošanu un citiem drošības jautājumiem. |
| --- | --- |

d)

nodrošinot to, ka īsteno visus saskaņotos ieteikumus, kas sniegti pēc regulāra drošības izvērtējuma, un – saistībā ar starpposma ziņojumu un pilnvaru īstenošanas ziņojumu procedūru – rakstiski ziņojot ĢS/AP, Padomei un Komisijai par ieteikumu īstenošanu un citiem drošības jautājumiem.

11. pants

Ziņošana

ESĪP regulāri sniedz ĢS/AP un PDK mutiskus un rakstiskus ziņojumus. Vajadzības gadījumā ESĪP ziņojumus sniedz arī darba grupām. Regulārus rakstiskus ziņojumus izsūta, izmantojot COREU tīklu. Pēc ĢS/AP vai PDK ieteikuma ESĪP var sniegt ziņojumus arī Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomei.

12. pants

Koordinācija

ESĪP veicina vispārēju ES politikas koordināciju. Viņš palīdz nodrošināt to, ka ES instrumenti uz vietas ir saskaņoti, lai varētu sasniegt ES politikas mērķus. Tālab ESĪP darbības saskaņo ar prezidentvalsts un Komisijas darbībām, kā arī attiecīgā gadījumā ar darbībām, ko uz vietas reģionā veic citi ESĪP. ESĪP sniedz regulārus ziņojumus dalībvalstu pārstāvniecībām un Komisijas delegācijām.

ESĪP uz vietas uztur ciešu saikni ar prezidentvalsti, Komisiju un dalībvalstu pārstāvniecību vadītājiem, kas dara visu iespējamo, lai palīdzētu ESĪP īstenot pilnvaras. ESĪP uztur sakarus arī ar citām starptautiskām un reģionālām struktūrām, kas darbojas attiecīgajā jomā.

13. pants

Pārskatīšana

Šīs vienotās rīcības īstenošanu un saderību ar citām ES darbībām reģionā regulāri pārskata. ESĪP līdz 2009. gada jūnija beigām ĢS/AP, Padomei un Komisijai iesniedz progresa ziņojumu un līdz 2009. gada novembra vidum – pilnīgu pilnvaru īstenošanas ziņojumu. Pamatojoties uz šiem ziņojumiem, attiecīgās darba grupas un PDK izvērtē šo Vienoto Rīcību. Saistībā ar vispārējām dislocēšanas prioritātēm ĢS/AP sniedz attiecīgus ieteikumus PDK par Padomes lēmumu pagarināt, grozīt vai izbeigt pilnvaras.

14. pants

Īstenošana un turpmāka attīstība

Ciešā sadarbībā ar ĢS/AP, ESĪP un Komisiju prezidentvalsts 2009. gada novembrī vai vajadzības gadījumā – agrāk sniedz Padomei visaptverošu ziņojumu par biroja un tā organizācijas nākotni.

15. pants

Stāšanās spēkā

Šī vienotā rīcība stājas spēkā tās pieņemšanas dienā.

16. pants

Publicēšana

Šo vienoto rīcību publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2008. gada 1. decembrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

H. NOVELLI

---

(1)  OV L 323, 8.12.2007., 45. lpp.

1

(2)  OV L 101, 11.4.2001., 1. lpp.

2

---

2.12.2008

| 2.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 322/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 322/s3

---

PIEZĪME LASĪTĀJAM

Iestādes ir nolēmušas savos tekstos turpmāk nenorādīt jaunākos tiesību aktu grozījumus.

Ja vien nav noteikts citādi, par tiesību aktiem, kuri ir norādīti šeit publicētajos tekstos, uzskatāmi tiesību akti to spēkā esošajā redakcijā.

---