# Den Europæiske Unions C 47/2010

| | ISSN 1725-2393
  doi:10.3000/17252393.C_2010.047.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 47 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 53. årgang25. februar 2010 |

ISSN 1725-2393

doi:10.3000/17252393.C_2010.047.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

C 47

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

53. årgang25. februar 2010

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | UDTALELSER |
| | Rådet |
| 2010/C 047/01 | Rådets Udtalelse af 2. december 2009 om supplementet til Belgiens opdaterede stabilitetsprogram, 2008-2012 | 1 |
| | Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse |
| 2010/C 047/02 | Udtalelse fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse (EDPS) om Kommissionens meddelelse om en handlingsplan for udbygning af intelligente transportsystemer i Europa og det ledsagende forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fastlæggelse af rammerne for ibrugtagning af intelligente transportsystemer på vejtransportområdet og for grænsefladerne til andre transportmåder | 6 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

UDTALELSER

Rådet

2010/C 047/01

Rådets Udtalelse af 2. december 2009 om supplementet til Belgiens opdaterede stabilitetsprogram, 2008-2012

1

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

2010/C 047/02

Udtalelse fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse (EDPS) om Kommissionens meddelelse om en handlingsplan for udbygning af intelligente transportsystemer i Europa og det ledsagende forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fastlæggelse af rammerne for ibrugtagning af intelligente transportsystemer på vejtransportområdet og for grænsefladerne til andre transportmåder

6

| | II   Meddelelser |
| --- | --- |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2010/C 047/03 | Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse (
  1
  ) | 16 |
| 2010/C 047/04 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5768 — Klöckner/Becker) (
  1
  ) | 20 |
| 2010/C 047/05 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5771 — CSN/CIMPOR) (
  1
  ) | 20 |

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2010/C 047/03

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse (
  1
  )

1

16

2010/C 047/04

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5768 — Klöckner/Becker) (
  1
  )

1

20

2010/C 047/05

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5771 — CSN/CIMPOR) (
  1
  )

1

20

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2010/C 047/06 | Euroens vekselkurs | 21 |
| 2010/C 047/07 | Ny national side af euromønter bestemt til at blive sat i omløb | 22 |
| | OPLYSNINGER VEDRØRENDE DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE |
| | EFTA-Tilsynsmyndigheden |
| 2010/C 047/08 | Ingen statsstøtte i henhold til artikel 61 i EØS-aftalen | 23 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2010/C 047/06

Euroens vekselkurs

21

2010/C 047/07

Ny national side af euromønter bestemt til at blive sat i omløb

22

OPLYSNINGER VEDRØRENDE DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

EFTA-Tilsynsmyndigheden

2010/C 047/08

Ingen statsstøtte i henhold til artikel 61 i EØS-aftalen

23

| | V   Udtalelser |
| --- | --- |
| | PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF DEN FÆLLES HANDELSPOLITIK |
| | Europa-Kommissionen |
| 2010/C 047/09 | Meddelelse om indledning af en delvis interimsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af visse typer polyethylenterephthalat med oprindelse i bl.a. Republikken Korea | 24 |
| | PROCEDURER FOR GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2010/C 047/10 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.5554 — HAVI/KeyLux/STI Freight JV) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 27 |
| | ANDRE RETSAKTER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2010/C 047/11 | Udtalelse om en anmodning efter artikel 30 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/17/EF — Anmodning fra en ordregiver | 28 |

V   Udtalelser

PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF DEN FÆLLES HANDELSPOLITIK

Europa-Kommissionen

2010/C 047/09

Meddelelse om indledning af en delvis interimsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af visse typer polyethylenterephthalat med oprindelse i bl.a. Republikken Korea

24

PROCEDURER FOR GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2010/C 047/10

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.5554 — HAVI/KeyLux/STI Freight JV) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

27

ANDRE RETSAKTER

Europa-Kommissionen

2010/C 047/11

Udtalelse om en anmodning efter artikel 30 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/17/EF — Anmodning fra en ordregiver

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

UDTALELSER

Rådet

| 25.2.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 47/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 47/1

---

RÅDETS UDTALELSE

af 2. december 2009

om supplementet til Belgiens opdaterede stabilitetsprogram, 2008-2012

2010/C 47/01

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 3,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen og

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

| (1) | Den (2. december 2009)gennemgik Rådet supplementet til Belgiens opdaterede stabilitetsprogram fra april 2009 (herefter benævnt »supplementet«), der dækker perioden 2008 til 2012 (2), og som de belgiske myndigheder indsendte efter opfordring fra Rådet, jf. dets udtalelse af 7. juli 2009 om programmet fra april 2009. Nærværende udtalelse er en opdatering af udtalelsen fra juli 2009 og tager hensyn til oplysningerne i supplementet til programmet fra april 2009. |
| --- | --- |

(1)

Den (2. december 2009)gennemgik Rådet supplementet til Belgiens opdaterede stabilitetsprogram fra april 2009 (herefter benævnt »supplementet«), der dækker perioden 2008 til 2012 (2), og som de belgiske myndigheder indsendte efter opfordring fra Rådet, jf. dets udtalelse af 7. juli 2009 om programmet fra april 2009. Nærværende udtalelse er en opdatering af udtalelsen fra juli 2009 og tager hensyn til oplysningerne i supplementet til programmet fra april 2009.

| (2) | Sammenbruddet i verdenshandelen sammenholdt med den svækkede tillid, faldende indtægter og stramningen af udlånsvilkårene førte til en voldsom økonomisk afmatning i sidste kvartal af 2008 og første kvartal af 2009. I andet kvartal var nedgangen mere begrænset, og kvartalsvæksten forventes at blive en anelse positiv i andet halvår takket være forbedringen af det internationale miljø. I henhold til Kommissionens prognose fra efteråret 2009 forventes det årlige BNP at blive mindsket med omkring 3 % i 2009 for derefter igen at vokse i 2010 med 0,6 %. I 2011 forventes væksten at stige til 1,5 % og således i nogen grad overgå den potentielle vækst, der er blevet reduceret som følge af faldet i investeringer og den stigende arbejdsløshed i forbindelse med krisen. Nedgangen vil også få betydelige negative konsekvenser for de offentlige finanser. I henhold til Kommissionens prognose fra efteråret 2009 vil det offentlige underskud efter alt at dømme blive forværret fra 1,2 % af BNP i 2008 til omkring 6 % af BNP i 2009. Underskuddet forventes at stabilisere sig i 2010 og 2011, når henses til i) at budgetvirkningen af de stimulerende foranstaltninger, der blev vedtaget i slutningen af 2008 som respons på den europæiske økonomiske genopretningsplan, fortsat vil modsvare 0,5 % af BNP i 2010, idet pakken omfatter permanente foranstaltninger, og ii) de konsolideringsforanstaltninger, der er blevet truffet på alle regeringsniveauer i forbindelse med vedtagelsen af deres budgetter for 2010 (0,75 % af BNP) og 2011 (0,25 % af BNP). Dog forventes den ugunstige sammensætning af den økonomiske vækst i 2010 sammen med en fortsat kraftig stigning i arbejdsløsheden, højere renteudgifter og stigende udgifter forbundet med den voksende ældrekvote (og ligeledes forbundet med de foranstaltninger, der er blevet truffet de seneste år for at forøge de sociale ydelser, herunder pensioner) helt at udligne de konsoliderende foranstaltningers effekt for den samlede saldo. |
| --- | --- |

(2)

Sammenbruddet i verdenshandelen sammenholdt med den svækkede tillid, faldende indtægter og stramningen af udlånsvilkårene førte til en voldsom økonomisk afmatning i sidste kvartal af 2008 og første kvartal af 2009. I andet kvartal var nedgangen mere begrænset, og kvartalsvæksten forventes at blive en anelse positiv i andet halvår takket være forbedringen af det internationale miljø. I henhold til Kommissionens prognose fra efteråret 2009 forventes det årlige BNP at blive mindsket med omkring 3 % i 2009 for derefter igen at vokse i 2010 med 0,6 %. I 2011 forventes væksten at stige til 1,5 % og således i nogen grad overgå den potentielle vækst, der er blevet reduceret som følge af faldet i investeringer og den stigende arbejdsløshed i forbindelse med krisen. Nedgangen vil også få betydelige negative konsekvenser for de offentlige finanser. I henhold til Kommissionens prognose fra efteråret 2009 vil det offentlige underskud efter alt at dømme blive forværret fra 1,2 % af BNP i 2008 til omkring 6 % af BNP i 2009. Underskuddet forventes at stabilisere sig i 2010 og 2011, når henses til i) at budgetvirkningen af de stimulerende foranstaltninger, der blev vedtaget i slutningen af 2008 som respons på den europæiske økonomiske genopretningsplan, fortsat vil modsvare 0,5 % af BNP i 2010, idet pakken omfatter permanente foranstaltninger, og ii) de konsolideringsforanstaltninger, der er blevet truffet på alle regeringsniveauer i forbindelse med vedtagelsen af deres budgetter for 2010 (0,75 % af BNP) og 2011 (0,25 % af BNP). Dog forventes den ugunstige sammensætning af den økonomiske vækst i 2010 sammen med en fortsat kraftig stigning i arbejdsløsheden, højere renteudgifter og stigende udgifter forbundet med den voksende ældrekvote (og ligeledes forbundet med de foranstaltninger, der er blevet truffet de seneste år for at forøge de sociale ydelser, herunder pensioner) helt at udligne de konsoliderende foranstaltningers effekt for den samlede saldo.

| (3) | I det makroøkonomiske scenario, supplementet er baseret på, forventes det reale BNP, efter en stigning på 1,1 % i 2008, at falde med 3,1 % i 2009 for derefter at udvikle sig positivt og stige med 0,4 % i 2010. Derefter forventes der en BNP-vækst på 1,9 % i 2011 og på 2,4 % i 2012. Sammenlignet med det opdaterede program fra april 2009 er væksten blevet nedjusteret, særlig i 2009. Vurderet på grundlag af de foreliggende oplysninger (3) forekommer dette nye scenario at være stort set plausibelt. Det kan være en anelse forsigtigt for perioden 2009-2010, men noget optimistisk for de sidste års vedkommende, når henses til de seneste skøn over det potentielle output. I henhold til Kommissionens prognose fra efteråret 2009 forventes det ganske vist, at outputgabet gradvist vil blive lukket efter krisen, men den hastighed, hvormed dette forventes at ske ifølge supplementet, forekommer noget optimistisk. Vækstens sammensætning er stort set plausibel over hele den periode, der dækkes af supplementet. Inflationsprognosen i supplementet kan betragtes som realistisk. På den anden side synes den fremskrevne lønstigning at ligge over, hvad der kan forventes i hele den pågældende periode, eftersom en lavere vækst i arbejdsomkostningerne i udlandet kan lægge pres på de belgiske lønninger i en kontekst med høj arbejdsløshed. Endelig kan supplementets fremskrivning af beskæftigelsesvæksten i 2011 også vise sig at være en anelse optimistisk. |
| --- | --- |

(3)

I det makroøkonomiske scenario, supplementet er baseret på, forventes det reale BNP, efter en stigning på 1,1 % i 2008, at falde med 3,1 % i 2009 for derefter at udvikle sig positivt og stige med 0,4 % i 2010. Derefter forventes der en BNP-vækst på 1,9 % i 2011 og på 2,4 % i 2012. Sammenlignet med det opdaterede program fra april 2009 er væksten blevet nedjusteret, særlig i 2009. Vurderet på grundlag af de foreliggende oplysninger (3) forekommer dette nye scenario at være stort set plausibelt. Det kan være en anelse forsigtigt for perioden 2009-2010, men noget optimistisk for de sidste års vedkommende, når henses til de seneste skøn over det potentielle output. I henhold til Kommissionens prognose fra efteråret 2009 forventes det ganske vist, at outputgabet gradvist vil blive lukket efter krisen, men den hastighed, hvormed dette forventes at ske ifølge supplementet, forekommer noget optimistisk. Vækstens sammensætning er stort set plausibel over hele den periode, der dækkes af supplementet. Inflationsprognosen i supplementet kan betragtes som realistisk. På den anden side synes den fremskrevne lønstigning at ligge over, hvad der kan forventes i hele den pågældende periode, eftersom en lavere vækst i arbejdsomkostningerne i udlandet kan lægge pres på de belgiske lønninger i en kontekst med høj arbejdsløshed. Endelig kan supplementets fremskrivning af beskæftigelsesvæksten i 2011 også vise sig at være en anelse optimistisk.

| (4) | I supplementet er der opstillet et mål for underskuddet i 2009 på 5,9 % af BNP (som ligger på linje med tallet i Kommissionens prognose fra efteråret 2009). Stigningen i underskuddet i 2009 sammenlignet med de 1,2 % af BNP i 2008 afspejler hovedsagelig effekten af de automatiske stabilisatorer. Denne effekt har været meget større, end hvad anvendelsen af standardelasticiteter ville give formodning om, og omfatter navnlig et kraftigt fald i indtægterne fra selskabsbeskatningen. De ekspansive foranstaltninger i 2009-budgettet (0,5 % af BNP) og de regionale regeringers og forbundsregeringens finanspolitiske stimuluspakker (0,5 % af BNP) var forholdsvis beskedne, eftersom den store offentlige gæld kun efterlader et begrænset råderum. Endelig er forværringen af de offentlige finanser også et resultat af to negative engangsforanstaltninger, der repræsenterer ca. 0,5 % af BNP, og som navnlig blev truffet i kølvandet på to domstolsafgørelser (4). Som et resultat af disse engangsforanstaltninger og en større effekt af de automatiske stabilisatorer end forventet er det aktuelle underskudsmål for 2009 2,5 % af BNP højere end det, der var angivet i det opdaterede stabilitetsprogram fra april 2009, skønt der ikke er blevet truffet supplerende ekspansive foranstaltninger. Efter oplysningerne i supplementet og som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene i henhold til den i fællesskab aftalte metode forventes det strukturelle underskud (den konjunkturkorrigerede saldo eksklusive engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) at stige til 4,7 % af BNP i 2009 fra 2,3 % i 2008. I henhold til Kommissionens prognose fra efteråret 2009 forventes der en noget mindre stigning i det strukturelle underskud i 2009 (på 2 i stedet for 2,4 procentpoint), hovedsagelig fordi de belgiske myndigheder ifølge supplementet ikke betragter førnævnte domstolsafgørelsers effekt på 0,5 % af BNP som et engangsfænomen. |
| --- | --- |

(4)

I supplementet er der opstillet et mål for underskuddet i 2009 på 5,9 % af BNP (som ligger på linje med tallet i Kommissionens prognose fra efteråret 2009). Stigningen i underskuddet i 2009 sammenlignet med de 1,2 % af BNP i 2008 afspejler hovedsagelig effekten af de automatiske stabilisatorer. Denne effekt har været meget større, end hvad anvendelsen af standardelasticiteter ville give formodning om, og omfatter navnlig et kraftigt fald i indtægterne fra selskabsbeskatningen. De ekspansive foranstaltninger i 2009-budgettet (0,5 % af BNP) og de regionale regeringers og forbundsregeringens finanspolitiske stimuluspakker (0,5 % af BNP) var forholdsvis beskedne, eftersom den store offentlige gæld kun efterlader et begrænset råderum. Endelig er forværringen af de offentlige finanser også et resultat af to negative engangsforanstaltninger, der repræsenterer ca. 0,5 % af BNP, og som navnlig blev truffet i kølvandet på to domstolsafgørelser (4). Som et resultat af disse engangsforanstaltninger og en større effekt af de automatiske stabilisatorer end forventet er det aktuelle underskudsmål for 2009 2,5 % af BNP højere end det, der var angivet i det opdaterede stabilitetsprogram fra april 2009, skønt der ikke er blevet truffet supplerende ekspansive foranstaltninger. Efter oplysningerne i supplementet og som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene i henhold til den i fællesskab aftalte metode forventes det strukturelle underskud (den konjunkturkorrigerede saldo eksklusive engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) at stige til 4,7 % af BNP i 2009 fra 2,3 % i 2008. I henhold til Kommissionens prognose fra efteråret 2009 forventes der en noget mindre stigning i det strukturelle underskud i 2009 (på 2 i stedet for 2,4 procentpoint), hovedsagelig fordi de belgiske myndigheder ifølge supplementet ikke betragter førnævnte domstolsafgørelsers effekt på 0,5 % af BNP som et engangsfænomen.

| (5) | Hovedmålsætningen for den mellemfristede budgetstrategi i supplementet er gradvis at vende tilbage til et budget i balance senest i 2015. I supplementet nævnes den mellemfristede målsætning ikke eksplicit, og der gives heller ikke udtryk for forventninger om, at den oprindelige mellemfristede målsætning (et overskud på 0,5 % af BNP, konjunkturkorrigeret, ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) vil blive opfyldt i den periode, som supplementet dækker. Det samlede underskud vil efter alt at dømme stabilisere sig på omkring 6 % af BNP i 2010 takket være korrigerende foranstaltninger, der modsvarer 0,5 % af BNP, hvorefter det gradvist vil blive reduceret til 4,4 % af BNP senest i 2012 (efter gennemførelsen af konsoliderende foranstaltninger, der modsvarer 1 % i 2011 og 1,25 % i 2012). I henhold til supplementet er det målet at reducere underskuddet til under BNP-referenceværdien på 3 % i 2013, men det indeholder ikke et komplet scenario for det år (5). Det strukturelle underskud i supplementet som genberegnet i henhold til den i fællesskab aftalte metode vil efter alt at dømme blive reduceret med omkring 0,25 procentpoint både i 2010 og 2011 og med 0,5 procentpoint i 2012. Eftersom de belgiske myndigheder ifølge supplementet ikke betragter de føromtalte domstolsafgørelsers effekt på 0,5 % af BNP som et engangsfænomen, vil den strukturelle saldo faktisk blive forværret med 0,25 % af BNP i 2010 (fra – 4,2 % af BNP i 2009 til – 4,4 % af BNP i 2010). De strukturelle tilpasninger i supplementet er betydeligt mindre omfattende end de planlagte foranstaltninger, der er nævnt ovenfor. Dette afspejler det forhold, at med uændret politik ville den strukturelle saldo automatisk blive forværret med i gennemsnit 0,5 % af BNP om året på grund af den ufordelagtige sammensætning af den økonomiske vækst i 2010, højere renteudgifter og stigende udgifter forbundet med den voksende ældrekvote (og ligeledes forbundet med de foranstaltninger, der er blevet truffet de seneste år for at forøge de sociale ydelser, herunder pensioner). I henhold til supplementet bygger den planlagte konsolideringsindsats i lige stor grad på stigende skatteindtægter (især hidrørende fra indkomst- og formuebeskatningen) og lavere udgifter (især til forbrug i produktionen, lønninger og sociale overførsler i naturalier). Ifølge supplementet er den offentlige gæld beregnet til 89,6 % af BNP i 2008 sammenlignet med 84 % af BNP i 2007, og denne stigning skyldes først og fremmest en betydelig stock-flow-tilpasning i forbindelse med redningstransaktionerne til fordel for banksektoren (6 % af BNP). Ifølge supplementet forventes den offentlige gældskvote at vokse yderligere til omkring 104 % i 2011, hvor den stort set vil stabilisere sig. Dette tal er betydeligt højere end det tilsvarende tal i opdateringen fra april og skyldes især højere underskud. I henhold til sin prognose fra efteråret 2009 forventer Kommissionen en tilsvarende stigning i gældskvoten. |
| --- | --- |

(5)

Hovedmålsætningen for den mellemfristede budgetstrategi i supplementet er gradvis at vende tilbage til et budget i balance senest i 2015. I supplementet nævnes den mellemfristede målsætning ikke eksplicit, og der gives heller ikke udtryk for forventninger om, at den oprindelige mellemfristede målsætning (et overskud på 0,5 % af BNP, konjunkturkorrigeret, ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) vil blive opfyldt i den periode, som supplementet dækker. Det samlede underskud vil efter alt at dømme stabilisere sig på omkring 6 % af BNP i 2010 takket være korrigerende foranstaltninger, der modsvarer 0,5 % af BNP, hvorefter det gradvist vil blive reduceret til 4,4 % af BNP senest i 2012 (efter gennemførelsen af konsoliderende foranstaltninger, der modsvarer 1 % i 2011 og 1,25 % i 2012). I henhold til supplementet er det målet at reducere underskuddet til under BNP-referenceværdien på 3 % i 2013, men det indeholder ikke et komplet scenario for det år (5). Det strukturelle underskud i supplementet som genberegnet i henhold til den i fællesskab aftalte metode vil efter alt at dømme blive reduceret med omkring 0,25 procentpoint både i 2010 og 2011 og med 0,5 procentpoint i 2012. Eftersom de belgiske myndigheder ifølge supplementet ikke betragter de føromtalte domstolsafgørelsers effekt på 0,5 % af BNP som et engangsfænomen, vil den strukturelle saldo faktisk blive forværret med 0,25 % af BNP i 2010 (fra – 4,2 % af BNP i 2009 til – 4,4 % af BNP i 2010). De strukturelle tilpasninger i supplementet er betydeligt mindre omfattende end de planlagte foranstaltninger, der er nævnt ovenfor. Dette afspejler det forhold, at med uændret politik ville den strukturelle saldo automatisk blive forværret med i gennemsnit 0,5 % af BNP om året på grund af den ufordelagtige sammensætning af den økonomiske vækst i 2010, højere renteudgifter og stigende udgifter forbundet med den voksende ældrekvote (og ligeledes forbundet med de foranstaltninger, der er blevet truffet de seneste år for at forøge de sociale ydelser, herunder pensioner). I henhold til supplementet bygger den planlagte konsolideringsindsats i lige stor grad på stigende skatteindtægter (især hidrørende fra indkomst- og formuebeskatningen) og lavere udgifter (især til forbrug i produktionen, lønninger og sociale overførsler i naturalier). Ifølge supplementet er den offentlige gæld beregnet til 89,6 % af BNP i 2008 sammenlignet med 84 % af BNP i 2007, og denne stigning skyldes først og fremmest en betydelig stock-flow-tilpasning i forbindelse med redningstransaktionerne til fordel for banksektoren (6 % af BNP). Ifølge supplementet forventes den offentlige gældskvote at vokse yderligere til omkring 104 % i 2011, hvor den stort set vil stabilisere sig. Dette tal er betydeligt højere end det tilsvarende tal i opdateringen fra april og skyldes især højere underskud. I henhold til sin prognose fra efteråret 2009 forventer Kommissionen en tilsvarende stigning i gældskvoten.

| (6) | Der knytter sig generelt nogle risici til budgetmålene, særlig fra 2011. For det første hersker der usikkerhed omkring det makroøkonomiske klima, og det kan derfor ikke udelukkes, at resultatet i 2011 og 2012 bliver dårligere end forventet i supplementet. For det andet er de i supplementet nævnte konsolideringsforanstaltninger til sikring af, at målene nås, ikke beskrevet tilstrækkeligt detaljeret. For 2010's vedkommende og med udgangspunkt i de forskellige regeringsniveauers budgetudkast for netop det år, som er blevet godkendt efter forelæggelsen af supplementet, tyder alt på, at de korrigerende foranstaltninger repræsenterer mere end de 0,5 % af BNP, der er angivet i supplementet, eftersom de foranstaltninger, der er tilstrækkeligt detaljeret beskrevet, i dag repræsenterer omkring 0,75 % af BNP, men for årene derefter indeholder supplementet kun få oplysninger om de planlagte foranstaltningers karakter. Endelig har regeringen tilbudt banksektoren betydelige garantier, der, hvis der gøres brug af dem, i fremtiden kan drive underskuddet og gælden i vejret, skønt nogle af omkostningerne forbundet med regeringens støtte til finanssektoren måske kan hentes hjem igen senere. Eftersom indtægtsfaldet bliver større end forventet i 2009, kan det på den anden side ikke udelukkes, at skatteindtægterne kan udvikle sig mere dynamisk, end hvad standardelasticiteter giver formodning om. Når henses til de risici, der knytter sig til budgetmålene, kan gældskvoten også udvikle sig mindre gunstigt end forventet i henhold til supplementet. |
| --- | --- |

(6)

Der knytter sig generelt nogle risici til budgetmålene, særlig fra 2011. For det første hersker der usikkerhed omkring det makroøkonomiske klima, og det kan derfor ikke udelukkes, at resultatet i 2011 og 2012 bliver dårligere end forventet i supplementet. For det andet er de i supplementet nævnte konsolideringsforanstaltninger til sikring af, at målene nås, ikke beskrevet tilstrækkeligt detaljeret. For 2010's vedkommende og med udgangspunkt i de forskellige regeringsniveauers budgetudkast for netop det år, som er blevet godkendt efter forelæggelsen af supplementet, tyder alt på, at de korrigerende foranstaltninger repræsenterer mere end de 0,5 % af BNP, der er angivet i supplementet, eftersom de foranstaltninger, der er tilstrækkeligt detaljeret beskrevet, i dag repræsenterer omkring 0,75 % af BNP, men for årene derefter indeholder supplementet kun få oplysninger om de planlagte foranstaltningers karakter. Endelig har regeringen tilbudt banksektoren betydelige garantier, der, hvis der gøres brug af dem, i fremtiden kan drive underskuddet og gælden i vejret, skønt nogle af omkostningerne forbundet med regeringens støtte til finanssektoren måske kan hentes hjem igen senere. Eftersom indtægtsfaldet bliver større end forventet i 2009, kan det på den anden side ikke udelukkes, at skatteindtægterne kan udvikle sig mere dynamisk, end hvad standardelasticiteter giver formodning om. Når henses til de risici, der knytter sig til budgetmålene, kan gældskvoten også udvikle sig mindre gunstigt end forventet i henhold til supplementet.

| (7) | Den finanspolitiske stilling som målt ved supplementets genberegnede ændring i den strukturelle saldo og under hensyn til førnævnte risikofaktorer er ekspansiv i 2009 i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan, og den er stort set neutral i resten af programperioden. I betragtning af de risici, der knytter sig til holdbarheden i de offentlige finanser på lang sigt, herunder den store offentlige gæld, som tilmed ikke falder tilstrækkeligt i retning af referenceværdien i programperioden, og de betydelige eventualforpligtelser som følge af foranstaltningerne til stabilisering af det finansielle system bør konsolideringsindsatsen forstærkes væsentligt fra og med 2011. |
| --- | --- |

(7)

Den finanspolitiske stilling som målt ved supplementets genberegnede ændring i den strukturelle saldo og under hensyn til førnævnte risikofaktorer er ekspansiv i 2009 i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan, og den er stort set neutral i resten af programperioden. I betragtning af de risici, der knytter sig til holdbarheden i de offentlige finanser på lang sigt, herunder den store offentlige gæld, som tilmed ikke falder tilstrækkeligt i retning af referenceværdien i programperioden, og de betydelige eventualforpligtelser som følge af foranstaltningerne til stabilisering af det finansielle system bør konsolideringsindsatsen forstærkes væsentligt fra og med 2011.

| (8) | Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammer, betyder supplementet, at det belgiske program nu lever bedre op til adfærdskodeksen, om end der stadig er visse huller i de obligatoriske og frivillige data (6). |
| --- | --- |

(8)

Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammer, betyder supplementet, at det belgiske program nu lever bedre op til adfærdskodeksen, om end der stadig er visse huller i de obligatoriske og frivillige data (6).

Den samlede konklusion er, at den ekspansive finanspolitiske stilling i 2009 er i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan. Kombineret med de automatiske stabilisatorer vil diskretionære støtteforanstaltninger forøge det samlede underskud til næsten 6 % af BNP. Den offentlige bruttogældskvote, som voksede i 2008 som følge af foranstaltningerne til stabilisering af det finansielle system, vil fortsætte med at bevæge sig i opadgående retning og udgøre 104 % i 2012. Dette sker efter et markant fald fra 134 % i 1993 til 84 % i 2007 takket være opnåelsen af balance på budgetterne. Den konsolideringskurs, der er udstukket i supplementet, tager sigte på gradvist at reducere det samlede underskud til 4,4 % i 2012, hvorefter det vil falde yderligere til 2,8 % af BNP i 2013. Der forventes at være balance på budgettet i 2015. Der knytter sig visse risici til denne konsolideringskurs fra og med 2011, som skyldes det forhold, at de underliggende foranstaltninger ikke er tilstrækkeligt specificerede, og at de makroøkonomiske forudsætninger er noget favorable. I betragtning af udviklingen i den offentlige gæld og holdbarheden i de offentlige finanser på lang sigt bør den planlagte konsolidering styrkes væsentligt fra og med 2011 for på afgørende vis at bringe underskuddet ned under referenceværdien på 3 % af BNP.

I betragtning af ovenstående vurdering og i forlængelse af Rådets udtalelse af 7. juli 2009, hvori de belgiske myndigheder blev opfordret til at forbedre kvaliteten og den langsigtede holdbarhed i de offentlige finanser, opfordres Belgien også til at sikre, at de konsolideringsforanstaltninger, der er planlagt for 2010, jf. budgetforslaget for samme år, rent faktisk gennemføres, og til at øge tilpasningsindsatsen fra og med 2011 gennem nærmere specificerede strukturelle foranstaltninger, alt sammen for på afgørende vis at bringe underskuddet ned under referenceværdien på 3 % af BNP.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realt BNP
  (% ændring) | SP sep. 2009 | 2,8 | 1,1 | –3,1 | 0,4 | 1,9 | 2,4 |
| KOM efterår 2009 | 2,9 | 1,0 | –2,9 | 0,6 | 1,5 | — |
| SP apr. 2009 | 2,8 | 1,1 | –1,9 | 0,6 | 2,3 | 2,3 |
| HICP-inflation
  (%) | SP sep. 2009 | 1,8 | 4,5 | 0,0 | 1,5 | 1,6 | 1,6 |
| KOM efterår 2009 | 1,8 | 4,5 | 0,0 | 1,3 | 1,5 | — |
| SP apr. 2009 | 1,8 | 4,5 | 0,7 | 1,8 | 1,8 | 1,7 |
| Outputgab (7)

  (% af potentielt BNP) | SP sep. 2009 | 2,6 | 2,0 | –2,3 | –2,9 | –2,3 | –1,5 |
| KOM efterår 2009 | 2,4 | 1,7 | –2,3 | –2,8 | –2,4 | — |
| SP apr. 2009 | 2,3 | 1,5 | –1,9 | –2,7 | –1,9 | –1,2 |
| Nettolångivning/låntagning vis-a-vis resten af verden
  (% af BNP) | SP sep. 2009 | 2,1 | –1,6 | –1,9 | –2,1 | –2,3 | — |
| KOM efterår 2009 | 3,5 | –0,2 | 0,1 | 0,4 | 0,3 | — |
| SP apr. 2009 | — | — | — | — | — | — |
| Offentlige indtægter
  (% af BNP) | SP sep. 2009 | — | 48,7 | 47,9 | 48,1 | 48,5 | 49,2 |
| KOM efterår 2009 | 48,2 | 48,8 | 47,7 | 48,0 | 48,2 | — |
| SP apr. 2009 | 48,1 | 48,6 | 48,2 | — | — | — |
| Offentlige udgifter
  (% af BNP) | SP sep. 2009 | — | 49,9 | 53,8 | 54,1 | 53,9 | 53,6 |
| KOM efterår 2009 | 48,4 | 50,0 | 53,6 | 53,8 | 54,0 | — |
| SP apr. 2009 | 48,3 | 49,8 | 51,6 | — | — | — |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | SP sep. 2009 | — | –1,2 | –5,9 | –6,0 | –5,5 | –4,4 |
| KOM efterår 2009 | –0,2 | –1,2 | –5,9 | –5,8 | –5,8 | — |
| SP apr. 2009 | –0,2 | –1,2 | –3,4 | –4,0 | –3,4 | –2,6 |
| Primær saldo
  (% af BNP) | SP sep. 2009 | — | 2,5 | –2 | –1,9 | –1,2 | –0,1 |
| KOM efterår 2009 | 3,6 | 2,6 | –2,0 | –1,8 | –1,7 | — |
| SP apr. 2009 | 3,6 | 2,5 | 0,4 | –0,1 | 0,6 | 1,5 |
| Konjunkturkorrigeret saldo (8)

  (% af BNP) | SP sep. 2009 | –1,6 | –2,3 | –4,7 | –4,4 | –4,2 | –3,6 |
| KOM efterår 2009 | –1,5 | –2,1 | –4,6 | –4,3 | –4,5 | — |
| SP apr. 2009 | –1,5 | –2,0 | –2,4 | –2,6 | –2,4 | –1,9 |
| Strukturel saldo (9)

  (% af BNP) | SP sep. 2009 | –1,5 | –2,3 | –4,7 | –4,4 | –4,2 | –3,6 |
| KOM efterår 2009 | –1,4 | –2,2 | –4,2 | –4,4 | –4,5 | — |
| SP apr. 2009 | –1,3 | –2 | –2,4 | –2,6 | –2,4 | –1,9 |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | SP sep. 2009 | — | 89,7 | 97,5 | 101,9 | 103,9 | 104,3 |
| KOM efterår 2009 | 84,2 | 89,8 | 97,2 | 101,2 | 104,0 | — |
| SP apr. 2009 | 84,0 | 89,6 | 93,0 | 95,0 | 94,9 | 93,9 |
| September 2009-supplementet til april 2009-opdateringen af stabilitetsprogrammet (SP), Kommissionens prognoser fra efteråret 2009 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Realt BNP

(% ændring)

SP sep. 2009

2,8

1,1

–3,1

0,4

1,9

2,4

KOM efterår 2009

2,9

1,0

–2,9

0,6

1,5

—

SP apr. 2009

2,8

1,1

–1,9

0,6

2,3

2,3

HICP-inflation

(%)

SP sep. 2009

1,8

4,5

0,0

1,5

1,6

1,6

KOM efterår 2009

1,8

4,5

0,0

1,3

1,5

—

SP apr. 2009

1,8

4,5

0,7

1,8

1,8

1,7

Outputgab (7)

(% af potentielt BNP)

SP sep. 2009

2,6

2,0

–2,3

–2,9

–2,3

–1,5

KOM efterår 2009

2,4

1,7

–2,3

–2,8

–2,4

—

SP apr. 2009

2,3

1,5

–1,9

–2,7

–1,9

–1,2

Nettolångivning/låntagning vis-a-vis resten af verden

(% af BNP)

SP sep. 2009

2,1

–1,6

–1,9

–2,1

–2,3

—

KOM efterår 2009

3,5

–0,2

0,1

0,4

0,3

—

SP apr. 2009

—

—

—

—

—

—

Offentlige indtægter

(% af BNP)

SP sep. 2009

—

48,7

47,9

48,1

48,5

49,2

KOM efterår 2009

48,2

48,8

47,7

48,0

48,2

—

SP apr. 2009

48,1

48,6

48,2

—

—

—

Offentlige udgifter

(% af BNP)

SP sep. 2009

—

49,9

53,8

54,1

53,9

53,6

KOM efterår 2009

48,4

50,0

53,6

53,8

54,0

—

SP apr. 2009

48,3

49,8

51,6

—

—

—

Offentlig saldo

(% af BNP)

SP sep. 2009

—

–1,2

–5,9

–6,0

–5,5

–4,4

KOM efterår 2009

–0,2

–1,2

–5,9

–5,8

–5,8

—

SP apr. 2009

–0,2

–1,2

–3,4

–4,0

–3,4

–2,6

Primær saldo

(% af BNP)

SP sep. 2009

—

2,5

–2

–1,9

–1,2

–0,1

KOM efterår 2009

3,6

2,6

–2,0

–1,8

–1,7

—

SP apr. 2009

3,6

2,5

0,4

–0,1

0,6

1,5

Konjunkturkorrigeret saldo (8)

(% af BNP)

SP sep. 2009

–1,6

–2,3

–4,7

–4,4

–4,2

–3,6

KOM efterår 2009

–1,5

–2,1

–4,6

–4,3

–4,5

—

SP apr. 2009

–1,5

–2,0

–2,4

–2,6

–2,4

–1,9

Strukturel saldo (9)

(% af BNP)

SP sep. 2009

–1,5

–2,3

–4,7

–4,4

–4,2

–3,6

KOM efterår 2009

–1,4

–2,2

–4,2

–4,4

–4,5

—

SP apr. 2009

–1,3

–2

–2,4

–2,6

–2,4

–1,9

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

SP sep. 2009

—

89,7

97,5

101,9

103,9

104,3

KOM efterår 2009

84,2

89,8

97,2

101,2

104,0

—

SP apr. 2009

84,0

89,6

93,0

95,0

94,9

93,9

September 2009-supplementet til april 2009-opdateringen af stabilitetsprogrammet (SP), Kommissionens prognoser fra efteråret 2009 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. De dokumenter, der henvises til i denne tekst, findes på følgende websted: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  April 2009-opdateringen af stabilitetsprogrammet dækkede perioden 2008-2013.

(3)  Vurderingen bygger navnlig på Kommissionens prognose fra efteråret 2009.

(4)  Først bestemte EF-Domstolen, at selskabsskatter skulle refunderes, eftersom den belgiske ordning for fradrag af udbyttebetalinger ikke var forenelig med Rådets direktiv 90/435/EØF af 23. juli 1990 om en fælles beskatningsordning for moder- og datterselskaber fra forskellige medlemsstater. Dernæst fastslog den belgiske forfatningsdomstol, at af ligebehandlingshensyn skulle uretmæssigt opkrævet personlig indkomstskat tilbagebetales til samlevende og gifte arbejdsløse.

(5)  Programmet indeholder oplysninger om de planlagte samlede underskud i 2013-2015 (2,8 % af BNP i 2013, 1,3 % af BNP i 2014 og 0 % af BNP i 2015), men giver ingen andre detaljerede oplysninger eller et makroøkonomisk scenario til understøttelse af disse mål.

(6)  Der mangler især en tabel vedrørende konjunkturudvklingen.

(7)  Outputgab og konjunkturkorrigerede saldi fra programmerne som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i supplementet.

(8)  Baseret på en skønnet potentiel vækst på henholdsvis 1,9 %, 1,7 %, 1,1 %, 1,0 % og 1,2 % i perioden 2007-2011.

(9)  Konjunkturkorrigeret saldo, ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger. Ifølge supplementet repræsenterer engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger 0 over hele perioden. Ifølge Kommissionens prognose fra efteråret 2009 er engangsforanstaltningerne underskudsreducerende i både 2008 og 2010 (0,1 % af BNP), mens de er underskudsforøgende i 2009 (0,5 % af BNP).

Kilder:

September 2009-supplementet til april 2009-opdateringen af stabilitetsprogrammet (SP), Kommissionens prognoser fra efteråret 2009 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

| 25.2.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 47/6 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 47/6

---

Udtalelse fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse (EDPS) om Kommissionens meddelelse om en handlingsplan for udbygning af intelligente transportsystemer i Europa og det ledsagende forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fastlæggelse af rammerne for ibrugtagning af intelligente transportsystemer på vejtransportområdet og for grænsefladerne til andre transportmåder

2010/C 47/02

DEN EUROPÆISKE TILSYNSFØRENDE FOR DATABESKYTTELSE,

som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 286,

som henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 8,

som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger,

som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF af 12. juli 2002 om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor,

som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger, særlig artikel 41, og

som henviser til Kommissionens anmodning om en udtalelse i overensstemmelse med artikel 28, stk. 2, i forordning (EF) nr. 45/2001, der blev modtaget den 11. februar 2009,

HAR VEDTAGET FØLGENDE UDTALELSE:

I.   INDLEDNING

| 1. | Kommissionen vedtog den 16. december 2008 en meddelelse med en handlingsplan for udbygning af intelligente transportsystemer i Europa (i det følgende benævnt »meddelelsen«) (1). Meddelelsen ledsages af et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fastlæggelse af rammerne for ibrugtagning af intelligente transportsystemer på vejtransportområdet og for grænsefladerne til andre transportmåder (i det følgende benævnt »forslaget«) (2). Kommissionen har sendt EDPS meddelelsen og det ledsagende forslag med henblik på en udtalelse i overensstemmelse med artikel 28, stk. 2, i forordning (EF) nr. 45/2001 (3). |
| --- | --- |

1.

Kommissionen vedtog den 16. december 2008 en meddelelse med en handlingsplan for udbygning af intelligente transportsystemer i Europa (i det følgende benævnt »meddelelsen«) (1). Meddelelsen ledsages af et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fastlæggelse af rammerne for ibrugtagning af intelligente transportsystemer på vejtransportområdet og for grænsefladerne til andre transportmåder (i det følgende benævnt »forslaget«) (2). Kommissionen har sendt EDPS meddelelsen og det ledsagende forslag med henblik på en udtalelse i overensstemmelse med artikel 28, stk. 2, i forordning (EF) nr. 45/2001 (3).

| 2. | EDPS hilser det velkommen, at han høres, og anbefaler, at der henvises til denne høring i forslagets betragtninger på samme måde som i en række andre retsakter, hvor EDPS er blevet hørt i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 45/2001. |
| --- | --- |

2.

EDPS hilser det velkommen, at han høres, og anbefaler, at der henvises til denne høring i forslagets betragtninger på samme måde som i en række andre retsakter, hvor EDPS er blevet hørt i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 45/2001.

I.1.   Meddelelse fra Kommissionen om en handlingsplan for udbygning af intelligente transportsystemer i Europa

| 3. | Intelligente transportsystemer (ITS) er avancerede anvendelser, der gør brug af informations- og kommunikationsteknologi (ikt), som er indbygget i forskellige transportmåder med henblik på samspil mellem dem. Inden for vejtransport vil ITS levere innovative tjenester for så vidt angår transportmåder og trafikstyring til forskellige brugere som f.eks. rejsende, vejtransportinfrastrukturbrugere og -operatører, vognparkadministratorer og operatører af beredskabstjenester. |
| --- | --- |

3.

Intelligente transportsystemer (ITS) er avancerede anvendelser, der gør brug af informations- og kommunikationsteknologi (ikt), som er indbygget i forskellige transportmåder med henblik på samspil mellem dem. Inden for vejtransport vil ITS levere innovative tjenester for så vidt angår transportmåder og trafikstyring til forskellige brugere som f.eks. rejsende, vejtransportinfrastrukturbrugere og -operatører, vognparkadministratorer og operatører af beredskabstjenester.

| 4. | På baggrund af den stadig større udbygning af ITS inden for forskellige transportmåder (4) i Den Europæiske Union har Kommissionen vedtaget en handlingsplan for at fremskynde indførelsen og brugen af ITS-applikationer og -tjenester inden for vejtransport. Planen tager sigte på at sikre samspillet mellem disse og andre transportmåder, hvilket vil lette leveringen af multimodale tjenester. En sammenhængende udbygning af ITS i Europa vil bidrage til forskellige fællesskabsmål, herunder transportens effektivitet, bæredygtighed og sikkerhed, og samtidig fremme EU's indre marked og konkurrenceevne. I betragtning af de forskelligartede mål, der søges nået med udbygningen af ITS, skitserer meddelelsen seks hovedindsatsområder i perioden 2009-2014. Med henblik på gennemførelse af planen foreslår Kommissionen, at der fastlægges et EU-retsgrundlag i form af et direktiv, i henhold til hvilket der vil blive fastsat en række foranstaltninger på udvalgte hovedindsatsområder. |
| --- | --- |

4.

På baggrund af den stadig større udbygning af ITS inden for forskellige transportmåder (4) i Den Europæiske Union har Kommissionen vedtaget en handlingsplan for at fremskynde indførelsen og brugen af ITS-applikationer og -tjenester inden for vejtransport. Planen tager sigte på at sikre samspillet mellem disse og andre transportmåder, hvilket vil lette leveringen af multimodale tjenester. En sammenhængende udbygning af ITS i Europa vil bidrage til forskellige fællesskabsmål, herunder transportens effektivitet, bæredygtighed og sikkerhed, og samtidig fremme EU's indre marked og konkurrenceevne. I betragtning af de forskelligartede mål, der søges nået med udbygningen af ITS, skitserer meddelelsen seks hovedindsatsområder i perioden 2009-2014. Med henblik på gennemførelse af planen foreslår Kommissionen, at der fastlægges et EU-retsgrundlag i form af et direktiv, i henhold til hvilket der vil blive fastsat en række foranstaltninger på udvalgte hovedindsatsområder.

I.2.   Forslag til direktiv om fastlæggelse af rammerne for ibrugtagning af ITS på vejtransportområdet og for grænsefladerne til andre transportmåder

| 5. | Forslaget fastlægger rammer for tværnational ibrugtagning af ITS-applikationer, der skal lette leveringen af harmoniserede tjenester på tværs af landegrænser, især for trafik- og rejseinformation samt trafikstyring. Det kræver, at medlemsstaterne træffer en række tekniske foranstaltninger for at lette dataudvekslingen mellem brugere, offentlige myndigheder, relevante interessenter og ITS-tjenesteudbydere og for at integrere sikkerheds- og sikringsrelaterede ITS-systemer i køretøjer og vejinfrastruktur. Der vil blive defineret tekniske specifikationer for ITS-applikationer og -systemer inden for fire af de prioriterede områder (5), der er anført i handlingsplanen, efter en udvalgsprocedure (6); specifikationernes centrale elementer er præciseret i bilag II til forslaget. Det er imidlertid ikke klart, hvilke specifikke formål ITS vil blive brugt til på disse områder. Ibrugtagningen af ITS kan endvidere udvides til mange flere områder end de fire, der i første omgang er udvalgt til udvikling af harmoniserede tekniske specifikationer. Mens forslaget hovedsagelig vedrører ibrugtagningen af fremtidige ITS-applikationer og -tjenester, skal det også, hvor det er muligt, omfatte teknologier, der allerede findes eller er under udvikling på området (som f.eks. eCall og eToll). |
| --- | --- |

5.

Forslaget fastlægger rammer for tværnational ibrugtagning af ITS-applikationer, der skal lette leveringen af harmoniserede tjenester på tværs af landegrænser, især for trafik- og rejseinformation samt trafikstyring. Det kræver, at medlemsstaterne træffer en række tekniske foranstaltninger for at lette dataudvekslingen mellem brugere, offentlige myndigheder, relevante interessenter og ITS-tjenesteudbydere og for at integrere sikkerheds- og sikringsrelaterede ITS-systemer i køretøjer og vejinfrastruktur. Der vil blive defineret tekniske specifikationer for ITS-applikationer og -systemer inden for fire af de prioriterede områder (5), der er anført i handlingsplanen, efter en udvalgsprocedure (6); specifikationernes centrale elementer er præciseret i bilag II til forslaget. Det er imidlertid ikke klart, hvilke specifikke formål ITS vil blive brugt til på disse områder. Ibrugtagningen af ITS kan endvidere udvides til mange flere områder end de fire, der i første omgang er udvalgt til udvikling af harmoniserede tekniske specifikationer. Mens forslaget hovedsagelig vedrører ibrugtagningen af fremtidige ITS-applikationer og -tjenester, skal det også, hvor det er muligt, omfatte teknologier, der allerede findes eller er under udvikling på området (som f.eks. eCall og eToll).

| 6. | Forslaget er blevet tilsendt Europa-Parlamentet, som vedtog sin holdning i forbindelse med førstebehandlingen (7) den 23. april 2009. Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog en udtalelse om forslaget den 13. maj 2009 (8), efter at Rådet den 29. januar 2009 havde anmodet det om at udtale sig. |
| --- | --- |

6.

Forslaget er blevet tilsendt Europa-Parlamentet, som vedtog sin holdning i forbindelse med førstebehandlingen (7) den 23. april 2009. Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog en udtalelse om forslaget den 13. maj 2009 (8), efter at Rådet den 29. januar 2009 havde anmodet det om at udtale sig.

I.3.   Fokus for denne udtalelse

| 7. | EDPS hilser høringen om den af Kommissionen foreslåede plan for ibrugtagningen af ITS velkommen. Det er ikke første gang, EDPS beskæftiger sig med de spørgsmål, der rejses i ITS-handlingsplanen. EDPS har afgivet udtalelse om Kommissionens forslag om fremme af grænseoverskridende retshåndhævelse på trafiksikkerhedsområdet (9) og bidraget til arbejdet i Artikel 29-Gruppen vedrørende et arbejdsdokument om eCall (10). |
| --- | --- |

7.

EDPS hilser høringen om den af Kommissionen foreslåede plan for ibrugtagningen af ITS velkommen. Det er ikke første gang, EDPS beskæftiger sig med de spørgsmål, der rejses i ITS-handlingsplanen. EDPS har afgivet udtalelse om Kommissionens forslag om fremme af grænseoverskridende retshåndhævelse på trafiksikkerhedsområdet (9) og bidraget til arbejdet i Artikel 29-Gruppen vedrørende et arbejdsdokument om eCall (10).

| 8. | Intelligente transportsystemer er baseret på indsamling, behandling og udveksling af et bredt spektrum af data fra offentlige og private kilder; der er altså tale om et dataintensivt område. Ibrugtagningen af ITS vil i vid udstrækning være baseret på geolokaliseringsteknologi som f.eks. satellitbaseret stedsbestemmelse og trådløs teknologi som RFID, der vil lette leveringen af forskellige offentlige og/eller kommercielle positionsbaserede tjenester (f.eks. tidstro trafikmeldinger, e-fragt, eCall, eToll og parkeringsreservation). Nogle af de oplysninger, der vil blive behandlet via ITS, er aggregerede — som f.eks. oplysninger om trafik, ulykker og muligheder — og vedrører ikke nogen fysisk person, mens andre oplysninger vedrører identificerede eller identificerbare fysiske personer og derfor skal betragtes som personoplysninger som defineret i artikel 2, litra a), i direktiv 95/46/EF. |
| --- | --- |

8.

Intelligente transportsystemer er baseret på indsamling, behandling og udveksling af et bredt spektrum af data fra offentlige og private kilder; der er altså tale om et dataintensivt område. Ibrugtagningen af ITS vil i vid udstrækning være baseret på geolokaliseringsteknologi som f.eks. satellitbaseret stedsbestemmelse og trådløs teknologi som RFID, der vil lette leveringen af forskellige offentlige og/eller kommercielle positionsbaserede tjenester (f.eks. tidstro trafikmeldinger, e-fragt, eCall, eToll og parkeringsreservation). Nogle af de oplysninger, der vil blive behandlet via ITS, er aggregerede — som f.eks. oplysninger om trafik, ulykker og muligheder — og vedrører ikke nogen fysisk person, mens andre oplysninger vedrører identificerede eller identificerbare fysiske personer og derfor skal betragtes som personoplysninger som defineret i artikel 2, litra a), i direktiv 95/46/EF.

| 9. | EDPS finder det væsentligt, at de foranstaltninger, som der er planer om i forbindelse med ibrugtagningen af ITS, er i overensstemmelse med det eksisterende regelsæt som nævnt i forslaget, især direktiv 95/46/EF om databeskyttelse (11) og direktiv 2002/58/EF om databeskyttelse inden for elektronisk kommunikation (12). |
| --- | --- |

9.

EDPS finder det væsentligt, at de foranstaltninger, som der er planer om i forbindelse med ibrugtagningen af ITS, er i overensstemmelse med det eksisterende regelsæt som nævnt i forslaget, især direktiv 95/46/EF om databeskyttelse (11) og direktiv 2002/58/EF om databeskyttelse inden for elektronisk kommunikation (12).

| 10. | Kommissionen har peget på uløste spørgsmål i forbindelse med beskyttelse af privatlivets fred og databeskyttelse som en af de største hindringer for fremme af ITS. Disse spørgsmål vil blive behandlet som følger i denne udtalelse:






  — | I kapitel II gennemgås Kommissionens forslag til bestemmelser for ibrugtagningen af ITS set ud fra et databeskyttelsesperspektiv. |
| --- | --- | --- |

10.

Kommissionen har peget på uløste spørgsmål i forbindelse med beskyttelse af privatlivets fred og databeskyttelse som en af de største hindringer for fremme af ITS. Disse spørgsmål vil blive behandlet som følger i denne udtalelse:

—

I kapitel II gennemgås Kommissionens forslag til bestemmelser for ibrugtagningen af ITS set ud fra et databeskyttelsesperspektiv.

| — | Kapitel III fremhæver de nødvendige databeskyttelseshensyn, der yderligere skal tages i forbindelse med den egentlige ibrugtagning af ITS:






  — | I første punkt understreges behovet for »privacy by design« (indbygget databeskyttelse) i forbindelse med udviklingen af ITS, og det skitseres endvidere, hvilke vigtige spørgsmål der skal tackles under udformningen af ITS-applikationer og databeskyttelsessystemer. |
| --- | --- | --- |

—

Kapitel III fremhæver de nødvendige databeskyttelseshensyn, der yderligere skal tages i forbindelse med den egentlige ibrugtagning af ITS:

—

I første punkt understreges behovet for »privacy by design« (indbygget databeskyttelse) i forbindelse med udviklingen af ITS, og det skitseres endvidere, hvilke vigtige spørgsmål der skal tackles under udformningen af ITS-applikationer og databeskyttelsessystemer.

| — | Andet punkt fokuserer på nogle af de privatlivshensyn, som man yderligere skal holde sig for øje i forbindelse med leveringen af ITS-tjenester. |
| --- | --- |

—

Andet punkt fokuserer på nogle af de privatlivshensyn, som man yderligere skal holde sig for øje i forbindelse med leveringen af ITS-tjenester.

II.   GENNEMGANG AF DE BESTEMMELSER, DER FORESLÅS FOR IBRUGTAGNINGEN AF ITS

| 11. | Kommissionens forslag til direktiv indeholder to bestemmelser (betragtning 9 og artikel 6), der beskæftiger sig med privatlivets fred, sikkerhed og videreanvendelse af oplysninger. Ifølge artikel 6, stk. 1, i Kommissionens forslag skal brugen af ITS foregå i overensstemmelse med databeskyttelsesreglerne, som de bl.a. er fastsat i direktiv 95/46/EF og 2002/58/EF. Artikel 6, stk. 2, i Kommissionens forslag omhandler konkrete databeskyttelsesforanstaltninger, hovedsagelig set ud fra et sikkerhedssynspunkt: artikel 6, stk. 2, i forslaget lyder således: »Medlemsstaterne skal navnlig sikre, at ITS-data og -registre beskyttes mod misbrug, herunder ulovlig adgang, ændring eller tab.«. Endelig hedder det i artikel 6, stk. 3, i Kommissionens forslag, at »direktiv 2003/98/EF finder anvendelse«. |
| --- | --- |

11.

Kommissionens forslag til direktiv indeholder to bestemmelser (betragtning 9 og artikel 6), der beskæftiger sig med privatlivets fred, sikkerhed og videreanvendelse af oplysninger. Ifølge artikel 6, stk. 1, i Kommissionens forslag skal brugen af ITS foregå i overensstemmelse med databeskyttelsesreglerne, som de bl.a. er fastsat i direktiv 95/46/EF og 2002/58/EF. Artikel 6, stk. 2, i Kommissionens forslag omhandler konkrete databeskyttelsesforanstaltninger, hovedsagelig set ud fra et sikkerhedssynspunkt: artikel 6, stk. 2, i forslaget lyder således: »Medlemsstaterne skal navnlig sikre, at ITS-data og -registre beskyttes mod misbrug, herunder ulovlig adgang, ændring eller tab.«. Endelig hedder det i artikel 6, stk. 3, i Kommissionens forslag, at »direktiv 2003/98/EF finder anvendelse«.

| 12. | Europa-Parlamentet har foreslået førstebehandlingsændringer vedrørende artikel 6. Navnlig tilføjes der tre nye stykker i artikel 6, der vedrører anvendelse af anonyme oplysninger, hvor dette er muligt, behandling af følsomme oplysninger alene når den registrerede har givet sit samtykke på et kvalificeret grundlag, og sikkerhed for, at personoplysninger kun behandles, »hvis behandlingen er nødvendig til afvikling af ITS-applikationen og/eller -tjenesten«. Desuden ændres artikel 6, stk. 2, idet det tilføjes, at ITS-data og -registre ikke må »anvendes til andre formål end dem, der er nævnt i dette direktiv«. |
| --- | --- |

12.

Europa-Parlamentet har foreslået førstebehandlingsændringer vedrørende artikel 6. Navnlig tilføjes der tre nye stykker i artikel 6, der vedrører anvendelse af anonyme oplysninger, hvor dette er muligt, behandling af følsomme oplysninger alene når den registrerede har givet sit samtykke på et kvalificeret grundlag, og sikkerhed for, at personoplysninger kun behandles, »hvis behandlingen er nødvendig til afvikling af ITS-applikationen og/eller -tjenesten«. Desuden ændres artikel 6, stk. 2, idet det tilføjes, at ITS-data og -registre ikke må »anvendes til andre formål end dem, der er nævnt i dette direktiv«.

| 13. | EDPS hilser det velkommen, at der er taget hensyn til databeskyttelse i forbindelse med udarbejdelsen af forslaget, og at databeskyttelse gøres til en generel betingelse for selve ibrugtagningen af ITS i Europa. EDPS erkender, at der er et behov for en konsekvent harmonisering af dataprocesser på EU-plan for at sikre, at ITS-applikationerne og -tjenesterne fungerer overalt i Europa. |
| --- | --- |

13.

EDPS hilser det velkommen, at der er taget hensyn til databeskyttelse i forbindelse med udarbejdelsen af forslaget, og at databeskyttelse gøres til en generel betingelse for selve ibrugtagningen af ITS i Europa. EDPS erkender, at der er et behov for en konsekvent harmonisering af dataprocesser på EU-plan for at sikre, at ITS-applikationerne og -tjenesterne fungerer overalt i Europa.

| 14. | EDPS bemærker imidlertid, at de foreslåede bestemmelser er for brede og generelle til, at der kan tages tilstrækkeligt hensyn til de privatlivs- og databeskyttelsesspørgsmål, som ibrugtagningen af ITS i medlemsstaterne rejser. Det er ikke klart, hvornår afviklingen af ITS-tjenester fører til indsamling og behandling af personoplysninger, til hvilke specifikke formål der foregår databehandling, eller hvilket retsgrundlag der berettiger en sådan behandling. Endvidere giver anvendelsen af lokaliseringsteknologier med henblik på ibrugtagningen af ITS risiko for, at der udvikles tjenester, der er privatlivskrænkende, hvis de medfører indsamling og udveksling af personoplysninger. Desuden fremgår det ikke klart af forslaget, hvilke roller og hvilket ansvar de forskellige operatører i ITS-ibrugtagningskæden har, og det er derfor vanskeligt at vide, hvilke operatører der bliver registeransvarlige og derfor får ansvaret for, at databeskyttelseskravene opfyldes (13). ITS-operatører vil komme til at stå over for store problemer, hvis alle disse spørgsmål ikke præciseres i lovgivningen, eftersom de i sidste ende vil skulle stå for anvendelsen af de foranstaltninger, der fastsættes i det foreslåede direktiv. |
| --- | --- |

14.

EDPS bemærker imidlertid, at de foreslåede bestemmelser er for brede og generelle til, at der kan tages tilstrækkeligt hensyn til de privatlivs- og databeskyttelsesspørgsmål, som ibrugtagningen af ITS i medlemsstaterne rejser. Det er ikke klart, hvornår afviklingen af ITS-tjenester fører til indsamling og behandling af personoplysninger, til hvilke specifikke formål der foregår databehandling, eller hvilket retsgrundlag der berettiger en sådan behandling. Endvidere giver anvendelsen af lokaliseringsteknologier med henblik på ibrugtagningen af ITS risiko for, at der udvikles tjenester, der er privatlivskrænkende, hvis de medfører indsamling og udveksling af personoplysninger. Desuden fremgår det ikke klart af forslaget, hvilke roller og hvilket ansvar de forskellige operatører i ITS-ibrugtagningskæden har, og det er derfor vanskeligt at vide, hvilke operatører der bliver registeransvarlige og derfor får ansvaret for, at databeskyttelseskravene opfyldes (13). ITS-operatører vil komme til at stå over for store problemer, hvis alle disse spørgsmål ikke præciseres i lovgivningen, eftersom de i sidste ende vil skulle stå for anvendelsen af de foranstaltninger, der fastsættes i det foreslåede direktiv.

| 15. | Der er derfor en risiko for, at manglen på klarhed i det foreslåede regelsæt vil føre til uensartet gennemførelse af ITS i Europa, og at dette — i stedet for at mindske forskellene mellem medlemsstaterne — derimod vil skabe betydelig usikkerhed og fragmentering og betydelige uoverensstemmelser på grund af forskellige databeskyttelsesniveauer i Europa. Dette kan også føre til manglende overensstemmelse med de væsentlige databeskyttelsesregler. EDPS understreger behovet for yderligere EU-harmonisering på disse områder. EDPS vil her foreslå ændringer i det foreslåede regelsæt ud fra et databeskyttelsessynspunkt. Han anbefaler kraftigt, at Parlamentet og Rådet indsætter de foreslåede ændringer i forslaget og om muligt indsætter yderligere bestemmelser, der præciserer udestående spørgsmål (som f.eks. definition af ITS-aktører og deres ansvar og udvikling af harmoniserede kontrakter om levering af ITS-tjenester). Han understreger endvidere, at medlemsstaterne også vil have ansvaret for at gennemføre direktivet korrekt, således at operatørerne kan udvikle systemer og tjenester, der giver et passende databeskyttelsesniveau i hele Europa. |
| --- | --- |

15.

Der er derfor en risiko for, at manglen på klarhed i det foreslåede regelsæt vil føre til uensartet gennemførelse af ITS i Europa, og at dette — i stedet for at mindske forskellene mellem medlemsstaterne — derimod vil skabe betydelig usikkerhed og fragmentering og betydelige uoverensstemmelser på grund af forskellige databeskyttelsesniveauer i Europa. Dette kan også føre til manglende overensstemmelse med de væsentlige databeskyttelsesregler. EDPS understreger behovet for yderligere EU-harmonisering på disse områder. EDPS vil her foreslå ændringer i det foreslåede regelsæt ud fra et databeskyttelsessynspunkt. Han anbefaler kraftigt, at Parlamentet og Rådet indsætter de foreslåede ændringer i forslaget og om muligt indsætter yderligere bestemmelser, der præciserer udestående spørgsmål (som f.eks. definition af ITS-aktører og deres ansvar og udvikling af harmoniserede kontrakter om levering af ITS-tjenester). Han understreger endvidere, at medlemsstaterne også vil have ansvaret for at gennemføre direktivet korrekt, således at operatørerne kan udvikle systemer og tjenester, der giver et passende databeskyttelsesniveau i hele Europa.

II.1.   Databehandlingsaktiviteter skal være baseret på et passende retsgrundlag

| 16. | Det er ikke klart, hvornår behandlingen af personoplysninger går i gang, når først ITS-udstyret er integreret i et køretøj, og hvilket retsgrundlag der vil ligge til grund for behandlingen. Operatører kan basere sig på forskellige retsgrundlag, når det gælder databehandling, bl.a. et utvetydigt samtykke fra brugerne, en kontrakt eller en retlig forpligtelse, som den registeransvarlige skal efterleve. Det er nødvendigt at harmonisere retsgrundlaget for behandlingen af data via ITS for at sikre, at systemerne fungerer i hele Europa, og at brugerne ikke lider under forskelle mellem databehandlingsmetoderne i de enkelte EU-lande. |
| --- | --- |

16.

Det er ikke klart, hvornår behandlingen af personoplysninger går i gang, når først ITS-udstyret er integreret i et køretøj, og hvilket retsgrundlag der vil ligge til grund for behandlingen. Operatører kan basere sig på forskellige retsgrundlag, når det gælder databehandling, bl.a. et utvetydigt samtykke fra brugerne, en kontrakt eller en retlig forpligtelse, som den registeransvarlige skal efterleve. Det er nødvendigt at harmonisere retsgrundlaget for behandlingen af data via ITS for at sikre, at systemerne fungerer i hele Europa, og at brugerne ikke lider under forskelle mellem databehandlingsmetoderne i de enkelte EU-lande.

| 17. | I en række tilfælde vil ITS-systemer automatisk blive integreret i køretøjer. Dette gælder især sikkerheds- og sikringsrelaterede ITS-systemer, der skal indbygges i køretøjer i henhold til forslaget. Forslaget definerer imidlertid ikke, hvad »sikkerheds- og sikringsrelaterede ITS-systemer« er, og det bør derfor præciseres yderligere, hvilke specifikke ITS-applikationer og -systemer der skal indbygges i køretøjer. Det bør endvidere gøres klart, om aktiveringen og brugen af udstyret vil være frivillig eller obligatorisk for brugerne. Hvis det vælges at foretage databehandling på obligatorisk grundlag, bør den kun foretages til specifikke formål af tvingende grunde (f.eks. sporing af varer med henblik på godsstyring) og med passende garantier for så vidt angår behandlingen af personoplysninger. Hvis brugen af ITS foregår på frivilligt grundlag, bør der indføres passende garantier for at hindre, at blot fordi systemet findes i et køretøj, anses brugeren for at implicit have givet samtykke til, at det bruges. |
| --- | --- |

17.

I en række tilfælde vil ITS-systemer automatisk blive integreret i køretøjer. Dette gælder især sikkerheds- og sikringsrelaterede ITS-systemer, der skal indbygges i køretøjer i henhold til forslaget. Forslaget definerer imidlertid ikke, hvad »sikkerheds- og sikringsrelaterede ITS-systemer« er, og det bør derfor præciseres yderligere, hvilke specifikke ITS-applikationer og -systemer der skal indbygges i køretøjer. Det bør endvidere gøres klart, om aktiveringen og brugen af udstyret vil være frivillig eller obligatorisk for brugerne. Hvis det vælges at foretage databehandling på obligatorisk grundlag, bør den kun foretages til specifikke formål af tvingende grunde (f.eks. sporing af varer med henblik på godsstyring) og med passende garantier for så vidt angår behandlingen af personoplysninger. Hvis brugen af ITS foregår på frivilligt grundlag, bør der indføres passende garantier for at hindre, at blot fordi systemet findes i et køretøj, anses brugeren for at implicit have givet samtykke til, at det bruges.

| 18. | EDPS går ind for den valgmulighed, at ITS-tjenester leveres på frivilligt grundlag. Dette betyder, at brugere frit skal kunne give deres samtykke til brugen af systemet og til de specielle formål, som det vil blive brugt til. Når den leverede tjeneste er baseret på lokaliseringsdata, skal brugeren underrettes på passende måde (navnlig i overensstemmelse med artikel 9 i direktiv 2002/58/EF) og skal kunne trække sit samtykke tilbage. Rent praktisk kræver dette, at der indføres en let metode til at deaktivere dette system og/eller denne mekanisme uden tekniske eller finansielle hindringer for brugeren (14), når denne ikke længere samtykker til brugen af systemet og/eller af en bestemt mekanisme. Der bør indføres yderligere garantier, således at brugerne ikke diskrimineres, når de afslår at bruge en tjeneste. |
| --- | --- |

18.

EDPS går ind for den valgmulighed, at ITS-tjenester leveres på frivilligt grundlag. Dette betyder, at brugere frit skal kunne give deres samtykke til brugen af systemet og til de specielle formål, som det vil blive brugt til. Når den leverede tjeneste er baseret på lokaliseringsdata, skal brugeren underrettes på passende måde (navnlig i overensstemmelse med artikel 9 i direktiv 2002/58/EF) og skal kunne trække sit samtykke tilbage. Rent praktisk kræver dette, at der indføres en let metode til at deaktivere dette system og/eller denne mekanisme uden tekniske eller finansielle hindringer for brugeren (14), når denne ikke længere samtykker til brugen af systemet og/eller af en bestemt mekanisme. Der bør indføres yderligere garantier, således at brugerne ikke diskrimineres, når de afslår at bruge en tjeneste.

| 19. | I tilfælde, hvor visse behandlingsaktiviteter er obligatoriske, og andre kræver brugerens samtykke, skal der sikres åbenhed omkring de forskellige databehandlingsoperationer, der udføres, ved at brugeren modtager passende underretning om den obligatoriske og/eller frivillige karakter af hver enkelt behandling og dens rækkevidde. Det vil endvidere være afgørende, at der indføres passende sikkerhedsgarantier, således at der ikke indsamles og behandles data ud over, hvad der er fastsat i lovgivningen og/eller aftalt på frivilligt grundlag. |
| --- | --- |

19.

I tilfælde, hvor visse behandlingsaktiviteter er obligatoriske, og andre kræver brugerens samtykke, skal der sikres åbenhed omkring de forskellige databehandlingsoperationer, der udføres, ved at brugeren modtager passende underretning om den obligatoriske og/eller frivillige karakter af hver enkelt behandling og dens rækkevidde. Det vil endvidere være afgørende, at der indføres passende sikkerhedsgarantier, således at der ikke indsamles og behandles data ud over, hvad der er fastsat i lovgivningen og/eller aftalt på frivilligt grundlag.

| 20. | I betragtning af den tværnationale virkning af ITS-tjenester anbefaler EDPS endvidere, at der udvikles paneuropæiske standardkontrakter for at sikre, at tjenester leveret via ITS giver den samme databeskyttelsessikkerhed i hele Europa, og især at brugerne underrettes tilstrækkeligt klart om de specifikke mekanismer, der bruges, om den virkning, som brugen af specifik teknologi har for beskyttelsen af deres data, og om, hvordan de kan udøve deres rettigheder. Når der tilføjes nye mekanismer, bør tjenesteudbyderne tage yderligere skridt til at underrette brugerne klart og specifikt om disse ekstra mekanismer og til at indhente deres samtykke til brugen heraf. |
| --- | --- |

20.

I betragtning af den tværnationale virkning af ITS-tjenester anbefaler EDPS endvidere, at der udvikles paneuropæiske standardkontrakter for at sikre, at tjenester leveret via ITS giver den samme databeskyttelsessikkerhed i hele Europa, og især at brugerne underrettes tilstrækkeligt klart om de specifikke mekanismer, der bruges, om den virkning, som brugen af specifik teknologi har for beskyttelsen af deres data, og om, hvordan de kan udøve deres rettigheder. Når der tilføjes nye mekanismer, bør tjenesteudbyderne tage yderligere skridt til at underrette brugerne klart og specifikt om disse ekstra mekanismer og til at indhente deres samtykke til brugen heraf.

II.2.   Formålet med og de nærmere regler for databehandlingen skal præciseres yderligere

| 21. | EDPS noterer sig, at forslaget ikke præcist definerer de specifikke tjenester og formål, som ITS-applikationer kan bruges til, og dette står derfor åbent. Dette giver fleksibilitet i praksis, men betyder også, at uløste spørgsmål angående beskyttelse af privatlivets fred og databeskyttelse — som Kommissionen har identificeret som en af de største hindringer for fremme af ITS (se punkt 10) — måske forbliver uløst og kan hindre en afbalanceret gennemførelse af de foreslåede foranstaltninger. |
| --- | --- |

21.

EDPS noterer sig, at forslaget ikke præcist definerer de specifikke tjenester og formål, som ITS-applikationer kan bruges til, og dette står derfor åbent. Dette giver fleksibilitet i praksis, men betyder også, at uløste spørgsmål angående beskyttelse af privatlivets fred og databeskyttelse — som Kommissionen har identificeret som en af de største hindringer for fremme af ITS (se punkt 10) — måske forbliver uløst og kan hindre en afbalanceret gennemførelse af de foreslåede foranstaltninger.

| 22. | EDPS understreger, at det er specielt vigtigt, at databehandling med henblik på levering af specifikke ITS-tjenester ikke kun foregår på basis af et passende retsgrundlag, men også til udtrykkeligt angivne og legitime formål, og at den pågældende behandling står i forhold til og er nødvendig til disse formål (artikel 6 i direktiv 95/46/EF). Det bør derfor overvejes, om det eventuelt er nødvendigt at fastsætte yderligere EU-bestemmelser for specifik brug af ITS for at sørge for et harmoniseret og tilstrækkeligt retsgrundlag for den databehandling, der skal foregå, og for at undgå uoverensstemmelser mellem medlemsstaterne i forbindelse med ibrugtagningen af ITS-tjenester. |
| --- | --- |

22.

EDPS understreger, at det er specielt vigtigt, at databehandling med henblik på levering af specifikke ITS-tjenester ikke kun foregår på basis af et passende retsgrundlag, men også til udtrykkeligt angivne og legitime formål, og at den pågældende behandling står i forhold til og er nødvendig til disse formål (artikel 6 i direktiv 95/46/EF). Det bør derfor overvejes, om det eventuelt er nødvendigt at fastsætte yderligere EU-bestemmelser for specifik brug af ITS for at sørge for et harmoniseret og tilstrækkeligt retsgrundlag for den databehandling, der skal foregå, og for at undgå uoverensstemmelser mellem medlemsstaterne i forbindelse med ibrugtagningen af ITS-tjenester.

| 23. | Inden for de foreslåede rammer er der foreløbig ikke truffet nogen beslutning om de nærmere regler for databehandling og dataudveksling med henblik på brug af ITS. Valget af mange tekniske parametre, som vil få forskellige konsekvenser for beskyttelsen af privatlivets fred og databeskyttelsen, vil først blive truffet på et senere tidspunkt efter udvalgsproceduren. I betragtning af den specielle beskyttelse, som privatliv og personoplysninger i deres egenskab af grundlæggende rettigheder er omfattet af i henhold til artikel 8 i den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder og artikel 7 og 8 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, kan der sættes spørgsmålstegn ved, om og i hvilken udstrækning definitionen af databehandlingsoperationer bør besluttes efter udvalgsproceduren. |
| --- | --- |

23.

Inden for de foreslåede rammer er der foreløbig ikke truffet nogen beslutning om de nærmere regler for databehandling og dataudveksling med henblik på brug af ITS. Valget af mange tekniske parametre, som vil få forskellige konsekvenser for beskyttelsen af privatlivets fred og databeskyttelsen, vil først blive truffet på et senere tidspunkt efter udvalgsproceduren. I betragtning af den specielle beskyttelse, som privatliv og personoplysninger i deres egenskab af grundlæggende rettigheder er omfattet af i henhold til artikel 8 i den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder og artikel 7 og 8 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, kan der sættes spørgsmålstegn ved, om og i hvilken udstrækning definitionen af databehandlingsoperationer bør besluttes efter udvalgsproceduren.

| 24. | I et demokratisk samfund bør beslutninger om væsentlige principper og regler, der berører de grundlæggende rettigheder, træffes inden for rammerne af en fuld lovgivningsprocedure, der omfatter de rette kontrolmekanismer. Dette betyder derfor, at beslutninger, der har større indvirkning på fysiske personers ret til beskyttelse af privatlivets fred og databeskyttelse — f.eks. vedrørende formålene med og reglerne for obligatorisk databehandlingsaktiviteter og fastlæggelsen af regler for ibrugtagning af ITS på nye områder — bør træffes af Europa-Parlamentet og Rådet og ikke efter udvalgsproceduren. |
| --- | --- |

24.

I et demokratisk samfund bør beslutninger om væsentlige principper og regler, der berører de grundlæggende rettigheder, træffes inden for rammerne af en fuld lovgivningsprocedure, der omfatter de rette kontrolmekanismer. Dette betyder derfor, at beslutninger, der har større indvirkning på fysiske personers ret til beskyttelse af privatlivets fred og databeskyttelse — f.eks. vedrørende formålene med og reglerne for obligatorisk databehandlingsaktiviteter og fastlæggelsen af regler for ibrugtagning af ITS på nye områder — bør træffes af Europa-Parlamentet og Rådet og ikke efter udvalgsproceduren.

| 25. | På den baggrund råder EDPS kraftigt til, at Artikel 29-Gruppen og EDPS, hvor det er relevant, inddrages i arbejdet i det udvalg, der nedsættes ved artikel 8 i forslaget, og i fremtidige foranstaltninger, der træffes angående ibrugtagningen af ITS, ved at de høres på et tilstrækkeligt tidligt stadium inden udviklingen af de relevante foranstaltninger. |
| --- | --- |

25.

På den baggrund råder EDPS kraftigt til, at Artikel 29-Gruppen og EDPS, hvor det er relevant, inddrages i arbejdet i det udvalg, der nedsættes ved artikel 8 i forslaget, og i fremtidige foranstaltninger, der træffes angående ibrugtagningen af ITS, ved at de høres på et tilstrækkeligt tidligt stadium inden udviklingen af de relevante foranstaltninger.

| 26. | EDPS noterer sig endvidere de ændringer, Europa-Parlamentet har vedtaget til artikel 6 i forslaget. EDPS bemærker først og fremmest, at den ændring, der tager sigte på at opfordre til at anvende anonyme oplysninger, hvor dette er muligt, ganske vist er meget velkommen i princippet, men at den ikke løser alle databeskyttelsesspørgsmålene, da mange af de oplysninger, der vil blive indsamlet og udvekslet gennem ITS, vil kunne betegnes som personoplysninger. For at der kan være tale om behandling af personoplysninger på anonymt grundlag, må det ikke være muligt for nogen person på noget stadium af behandlingen — i betragtning af alle de hjælpemidler, der med rimelighed kan tænkes bragt i anvendelse af den registeransvarlige eller af enhver anden person — at kæde oplysningerne sammen med oplysninger om en identificeret fysisk person, da sådanne oplysninger ellers betragtes som personoplysninger som defineret i artikel 2, litra a), i direktiv 95/46/EF (15). På baggrund af de af Europa-Parlamentet foreslåede ændringer anbefaler EDPS, at artikel 6 i forslaget ændres således:






  — | Vurderingen af, om behandlingen af personoplysninger via ITS er nødvendig, bør foretages ud fra de legitime og specifikke formål, som behandlingen af oplysningerne tjener (i overensstemmelse med artikel 6 og 7 i direktiv 95/46/EF). Afviklingen af ITS-applikationen (16) kan ikke i sig selv betragtes som et legitimt formål, der berettiger databehandling, da applikationen kun er et middel til at indsamle og udveksle oplysninger, hvis brug nødvendigvis skal have bestemte formål. |
| --- | --- | --- |

26.

EDPS noterer sig endvidere de ændringer, Europa-Parlamentet har vedtaget til artikel 6 i forslaget. EDPS bemærker først og fremmest, at den ændring, der tager sigte på at opfordre til at anvende anonyme oplysninger, hvor dette er muligt, ganske vist er meget velkommen i princippet, men at den ikke løser alle databeskyttelsesspørgsmålene, da mange af de oplysninger, der vil blive indsamlet og udvekslet gennem ITS, vil kunne betegnes som personoplysninger. For at der kan være tale om behandling af personoplysninger på anonymt grundlag, må det ikke være muligt for nogen person på noget stadium af behandlingen — i betragtning af alle de hjælpemidler, der med rimelighed kan tænkes bragt i anvendelse af den registeransvarlige eller af enhver anden person — at kæde oplysningerne sammen med oplysninger om en identificeret fysisk person, da sådanne oplysninger ellers betragtes som personoplysninger som defineret i artikel 2, litra a), i direktiv 95/46/EF (15). På baggrund af de af Europa-Parlamentet foreslåede ændringer anbefaler EDPS, at artikel 6 i forslaget ændres således:

—

Vurderingen af, om behandlingen af personoplysninger via ITS er nødvendig, bør foretages ud fra de legitime og specifikke formål, som behandlingen af oplysningerne tjener (i overensstemmelse med artikel 6 og 7 i direktiv 95/46/EF). Afviklingen af ITS-applikationen (16) kan ikke i sig selv betragtes som et legitimt formål, der berettiger databehandling, da applikationen kun er et middel til at indsamle og udveksle oplysninger, hvis brug nødvendigvis skal have bestemte formål.

| — | Ændringen (17) om forbud mod brug af ITS-data og -registre »til andre formål end dem, der er nævnt i dette direktiv«, giver ikke tilstrækkelige garantier, navnlig fordi de specifikke formål og tjenester, som ITS vil blive brugt til, ikke er klart og udtømmende fastsat i direktivet. Da der vil blive udført forskellige databehandlingsaktiviteter via ITS til meget forskellige formål, bør det sikres, at de data, der indsamles i forbindelse med behandling til et bestemt formål, ikke bruges til andre formål, der er uforenelige, jf. artikel 6, stk. 1, litra b), i direktiv 95/46/EF. EDPS anbefaler derfor, at artikel 6, stk. 2, ændres yderligere for at sikre, at ITS-data og -registre ikke anvendes »til andre formål end dem, hvortil de blev indsamlet, på en måde, som er uforenelig med disse formål«. |
| --- | --- |

—

Ændringen (17) om forbud mod brug af ITS-data og -registre »til andre formål end dem, der er nævnt i dette direktiv«, giver ikke tilstrækkelige garantier, navnlig fordi de specifikke formål og tjenester, som ITS vil blive brugt til, ikke er klart og udtømmende fastsat i direktivet. Da der vil blive udført forskellige databehandlingsaktiviteter via ITS til meget forskellige formål, bør det sikres, at de data, der indsamles i forbindelse med behandling til et bestemt formål, ikke bruges til andre formål, der er uforenelige, jf. artikel 6, stk. 1, litra b), i direktiv 95/46/EF. EDPS anbefaler derfor, at artikel 6, stk. 2, ændres yderligere for at sikre, at ITS-data og -registre ikke anvendes »til andre formål end dem, hvortil de blev indsamlet, på en måde, som er uforenelig med disse formål«.

III.   DATABESKYTTELSE I FORBINDELSE MED INTELLIGENTE TRANSPORTSYSTEMER

| 27. | Det er særligt afgørende at præcisere de roller, der spilles af de forskellige ITS-aktører, så det fastsættes, hvem der får ansvaret for at sikre, at systemerne fungerer korrekt set ud fra et databeskyttelsessynspunkt. Det bør derfor afklares nærmere, hvem der bør være ansvarlig for at implementere de applikationer og systemer, som vil blive udformet efter udvalgsproceduren, og hvem i kæden af aktører der vil være ansvarlig for, at databehandlingen er i overensstemmelse med databeskyttelseslovgivningen (dvs. de registeransvarlige). EDPS vil i det følgende fremhæve nogle af de spørgsmål vedrørende beskyttelse af privatlivets fred og databeskyttelse, som udvalgsproceduren og de registeransvarlige bør tage hensyn til i forbindelse med udformningen af applikationerne og systemarkitekturen. Han vil endvidere pege på nogle af de databeskyttelsesspørgsmål i forbindelse med leveringen af ITS-tjenester, som lovgiveren og de registeransvarlige skal finde en løsning på. |
| --- | --- |

27.

Det er særligt afgørende at præcisere de roller, der spilles af de forskellige ITS-aktører, så det fastsættes, hvem der får ansvaret for at sikre, at systemerne fungerer korrekt set ud fra et databeskyttelsessynspunkt. Det bør derfor afklares nærmere, hvem der bør være ansvarlig for at implementere de applikationer og systemer, som vil blive udformet efter udvalgsproceduren, og hvem i kæden af aktører der vil være ansvarlig for, at databehandlingen er i overensstemmelse med databeskyttelseslovgivningen (dvs. de registeransvarlige). EDPS vil i det følgende fremhæve nogle af de spørgsmål vedrørende beskyttelse af privatlivets fred og databeskyttelse, som udvalgsproceduren og de registeransvarlige bør tage hensyn til i forbindelse med udformningen af applikationerne og systemarkitekturen. Han vil endvidere pege på nogle af de databeskyttelsesspørgsmål i forbindelse med leveringen af ITS-tjenester, som lovgiveren og de registeransvarlige skal finde en løsning på.

III.1.   »Privacy by design« (indbygget databeskyttelse)

| 28. | Korrekt anvendelse af databeskyttelsesprincipperne i direktiv 95/46/EF er en central betingelse for en vellykket ibrugtagning af ITS i Fællesskabet. Disse principper har betydning for udformningen af systemarkitekturen og applikationerne. EDPS anbefaler, at »privacy by design«-tilgangen vedtages på et tidligt stadium af udformningen af ITS med det formål af definere arkitekturen, driften og styringen af applikationerne og systemerne. Denne tilgang fremhæves navnlig i direktiv 1999/5/EF (18) for så vidt angår udformningen af radio- og teleterminaludstyr. |
| --- | --- |

28.

Korrekt anvendelse af databeskyttelsesprincipperne i direktiv 95/46/EF er en central betingelse for en vellykket ibrugtagning af ITS i Fællesskabet. Disse principper har betydning for udformningen af systemarkitekturen og applikationerne. EDPS anbefaler, at »privacy by design«-tilgangen vedtages på et tidligt stadium af udformningen af ITS med det formål af definere arkitekturen, driften og styringen af applikationerne og systemerne. Denne tilgang fremhæves navnlig i direktiv 1999/5/EF (18) for så vidt angår udformningen af radio- og teleterminaludstyr.

| 29. | Udformningen af ITS-applikationer og -systemer vil komme til at foregå i flere etaper og vil blive udført af forskellige aktører, som alle bør tage hensyn til beskyttelse af privatlivets fred og databeskyttelse. Kommissionen og ITS-udvalget vil have det specifikke indledende ansvar for fastlæggelsen — efter udvalgsproceduren — af foranstaltninger, standardiseringsinitiativer, procedurer og bedste praksis, der bør fremme »privacy by design«. |
| --- | --- |

29.

Udformningen af ITS-applikationer og -systemer vil komme til at foregå i flere etaper og vil blive udført af forskellige aktører, som alle bør tage hensyn til beskyttelse af privatlivets fred og databeskyttelse. Kommissionen og ITS-udvalget vil have det specifikke indledende ansvar for fastlæggelsen — efter udvalgsproceduren — af foranstaltninger, standardiseringsinitiativer, procedurer og bedste praksis, der bør fremme »privacy by design«.

| 30. | Der bør tilskyndes til »privacy by design« på alle stadier af processerne og under alle former:






  — | På organisatorisk niveau bør der tages hensyn hertil i forbindelse med fastlæggelsen af de nødvendige procedurer for dataudveksling mellem alle relevante udvekslingspunkter — dette kan have direkte indvirkning på udvekslingstypen og på, hvilke data der udveksles. |
| --- | --- | --- |

30.

Der bør tilskyndes til »privacy by design« på alle stadier af processerne og under alle former:

—

På organisatorisk niveau bør der tages hensyn hertil i forbindelse med fastlæggelsen af de nødvendige procedurer for dataudveksling mellem alle relevante udvekslingspunkter — dette kan have direkte indvirkning på udvekslingstypen og på, hvilke data der udveksles.

| — | Privatlivs- og sikkerhedskrav bør integreres i standarder, bedste praksis, tekniske specifikationer og systemer. |
| --- | --- |

—

Privatlivs- og sikkerhedskrav bør integreres i standarder, bedste praksis, tekniske specifikationer og systemer.

| — | På teknisk niveau anbefaler EDPS, at der f.eks. efter udvalgsproceduren udvikles en bedste tilgængelig teknik (19) (BAT) for så vidt angår privatlivets fred, databeskyttelse og sikkerhed i bestemte sektorer og/eller til bestemte formål, med henblik på at definere de forskellige sikkerhedsparametre, der skal implementeres i hele systemets levetid, så der sikres overensstemmelse med EU's lovramme. |
| --- | --- |

—

På teknisk niveau anbefaler EDPS, at der f.eks. efter udvalgsproceduren udvikles en bedste tilgængelig teknik (19) (BAT) for så vidt angår privatlivets fred, databeskyttelse og sikkerhed i bestemte sektorer og/eller til bestemte formål, med henblik på at definere de forskellige sikkerhedsparametre, der skal implementeres i hele systemets levetid, så der sikres overensstemmelse med EU's lovramme.

| 31. | EDPS skitserer i det følgende nogle af de spørgsmål, som der specifikt skal findes en løsning på i forbindelse med udformningen af applikationerne og systemarkitekturen. De vedrører de indsamlede data, systemernes interoperabilitet og datasikkerhed. |
| --- | --- |

31.

EDPS skitserer i det følgende nogle af de spørgsmål, som der specifikt skal findes en løsning på i forbindelse med udformningen af applikationerne og systemarkitekturen. De vedrører de indsamlede data, systemernes interoperabilitet og datasikkerhed.

III.1.a)   Dataminimering og anonymitet

| 32. | I overensstemmelse med artikel 6, stk. 1, litra c), i direktiv 95/46/EF må kun personoplysninger, der er nødvendige og relevante for specifikke formål, indsamles og behandles. |
| --- | --- |

32.

I overensstemmelse med artikel 6, stk. 1, litra c), i direktiv 95/46/EF må kun personoplysninger, der er nødvendige og relevante for specifikke formål, indsamles og behandles.

| 33. | EDPS fremhæver betydningen af at foretage en passende klassificering af de oplysninger og data, der skal behandles inden for rammerne af ITS, før applikationerne og systemerne udformes, således at man undgår en massiv og uhensigtsmæssig indsamling af personoplysninger. Der bør i den forbindelse tages hensyn til:






  — | datakilden (offentlig kilde, teleudbyder, ITS-tjenesteudbyder, andre operatører, køretøj, køretøjsbruger eller andre registrerede) |
| --- | --- | --- |

33.

EDPS fremhæver betydningen af at foretage en passende klassificering af de oplysninger og data, der skal behandles inden for rammerne af ITS, før applikationerne og systemerne udformes, således at man undgår en massiv og uhensigtsmæssig indsamling af personoplysninger. Der bør i den forbindelse tages hensyn til:

—

datakilden (offentlig kilde, teleudbyder, ITS-tjenesteudbyder, andre operatører, køretøj, køretøjsbruger eller andre registrerede)

| — | dataenes art (f.eks. aggregerede data, anonyme data, personoplysninger eller følsomme oplysninger) |
| --- | --- |

—

dataenes art (f.eks. aggregerede data, anonyme data, personoplysninger eller følsomme oplysninger)

| — | det eller de formål, som dataene skal anvendes til, og |
| --- | --- |

—

det eller de formål, som dataene skal anvendes til, og

| — | hvad angår samarbejdende systemer bør det gøres klart, hvilke data der hentes fra køretøjet ved push- eller pullteknologi og udveksles med andre køretøjer og/eller infrastrukturer og fra infrastruktur til infrastruktur og til hvilke formål. |
| --- | --- |

—

hvad angår samarbejdende systemer bør det gøres klart, hvilke data der hentes fra køretøjet ved push- eller pullteknologi og udveksles med andre køretøjer og/eller infrastrukturer og fra infrastruktur til infrastruktur og til hvilke formål.

| 34. | De enkelte mekanismer bør analyseres nøje i forhold til de formål, der søges opfyldt, for at vurdere nødvendigheden af at indsamle personoplysninger. EDPS fremhæver betydningen af at finde den rette balance mellem de registreredes grundlæggende rettigheder og de forskellige involverede aktørers interesser, hvilket indebærer, at så få personoplysninger som muligt behandles. Applikationernes og systemernes arkitektur bør så vidt muligt udformes på en sådan måde, at det kun er de personoplysninger, der er strengt nødvendige til opfyldelse af formålene, der indsamles. |
| --- | --- |

34.

De enkelte mekanismer bør analyseres nøje i forhold til de formål, der søges opfyldt, for at vurdere nødvendigheden af at indsamle personoplysninger. EDPS fremhæver betydningen af at finde den rette balance mellem de registreredes grundlæggende rettigheder og de forskellige involverede aktørers interesser, hvilket indebærer, at så få personoplysninger som muligt behandles. Applikationernes og systemernes arkitektur bør så vidt muligt udformes på en sådan måde, at det kun er de personoplysninger, der er strengt nødvendige til opfyldelse af formålene, der indsamles.

| 35. | Hvis personoplysninger ikke er nødvendige eller kun er nødvendige på et tidligt tidspunkt af behandlingen, bør de ikke indsamles, eller de bør hurtigst muligt gøres anonyme. Det er derfor specielt vigtigt ikke kun at vurdere nødvendigheden af at indsamle data, men også nødvendigheden af at opbevare dem i de forskellige systemer. Der bør fastsættes specifikke frister for lagring af personoplysninger for alle de forskellige aktører i tjenestekæden, og disse bør variere alt efter, hvilken type data der er tale om, og til hvilket formål de blev indsamlet (20). Når det ikke længere er nødvendigt at opbevare personoplysninger for at opfylde de formål, til hvilke de blev indsamlet eller viderebehandlet, bør de derfor gøres anonyme, dvs. ikke længere være relateret til en identificeret eller identificerbar fysisk person. |
| --- | --- |

35.

Hvis personoplysninger ikke er nødvendige eller kun er nødvendige på et tidligt tidspunkt af behandlingen, bør de ikke indsamles, eller de bør hurtigst muligt gøres anonyme. Det er derfor specielt vigtigt ikke kun at vurdere nødvendigheden af at indsamle data, men også nødvendigheden af at opbevare dem i de forskellige systemer. Der bør fastsættes specifikke frister for lagring af personoplysninger for alle de forskellige aktører i tjenestekæden, og disse bør variere alt efter, hvilken type data der er tale om, og til hvilket formål de blev indsamlet (20). Når det ikke længere er nødvendigt at opbevare personoplysninger for at opfylde de formål, til hvilke de blev indsamlet eller viderebehandlet, bør de derfor gøres anonyme, dvs. ikke længere være relateret til en identificeret eller identificerbar fysisk person.

| 36. | Udformningen af systemarkitekturen og dataudvekslingsprocedurerne bør understøtte behandlingen af så få personoplysninger som muligt. Der bør i den forbindelse tages hensyn til alle behandlingsstadierne og til alle aktørerne i ITS-tjenesteleveringskæden. Mens nogle oplysninger kan udveksles og behandles anonymt, kan andre oplysninger — også selv om de udveksles uidentificeret — kædes sammen med oplysninger om identificerede fysiske personer, hvorfor de betragtes som personoplysninger som defineret i artikel 2, litra a), i direktiv 95/46/EF (21). I betragtning af de formål, som ITS vil blive brugt til, forekommer det vanskeligt at sikre, at et stort antal af de oplysninger, der indsamles via ITS, vil blive behandlet anonymt, idet de fysiske personers identitet vil være nødvendig på et eller andet tidspunkt til specifikke formål som f.eks. fakturering. Der vil derfor i det mindste skulle træffes særlige — tekniske, organisatoriske og lovgivningsmæssige — foranstaltninger til at sikre anonymitet på visse områder. |
| --- | --- |

36.

Udformningen af systemarkitekturen og dataudvekslingsprocedurerne bør understøtte behandlingen af så få personoplysninger som muligt. Der bør i den forbindelse tages hensyn til alle behandlingsstadierne og til alle aktørerne i ITS-tjenesteleveringskæden. Mens nogle oplysninger kan udveksles og behandles anonymt, kan andre oplysninger — også selv om de udveksles uidentificeret — kædes sammen med oplysninger om identificerede fysiske personer, hvorfor de betragtes som personoplysninger som defineret i artikel 2, litra a), i direktiv 95/46/EF (21). I betragtning af de formål, som ITS vil blive brugt til, forekommer det vanskeligt at sikre, at et stort antal af de oplysninger, der indsamles via ITS, vil blive behandlet anonymt, idet de fysiske personers identitet vil være nødvendig på et eller andet tidspunkt til specifikke formål som f.eks. fakturering. Der vil derfor i det mindste skulle træffes særlige — tekniske, organisatoriske og lovgivningsmæssige — foranstaltninger til at sikre anonymitet på visse områder.

III.1.b)   Interoperabilitet, datakvalitet og formålsbegrænsning

| 37. | Applikationernes og systemernes interoperabilitet er et centralt element i en vellykket ibrugtagning af ITS. Der vil blive udført harmoniseringsarbejde, hvor de tekniske specifikationer for de grænseflader, der skal integreres i applikationerne og systemerne, vil blive defineret, således at de bliver interoperable med andre applikationer, der er indbygget i andre transportmåder og/eller -systemer. Systemernes interoperabilitet vil ganske vist hjælpe med til at lette leveringen af en række tjenester og bidrage til at sikre deres kontinuitet i hele Europa, men indebærer samtidig en række risici fra et databeskyttelsessynspunkt som f.eks. risikoen for misbrug af data. Enhver sammenkobling af databaser bør foregå under behørig hensyntagen til databeskyttelsesprincipperne (22) og praktiske sikkerhedsgarantier (se også del III.1.c)). |
| --- | --- |

37.

Applikationernes og systemernes interoperabilitet er et centralt element i en vellykket ibrugtagning af ITS. Der vil blive udført harmoniseringsarbejde, hvor de tekniske specifikationer for de grænseflader, der skal integreres i applikationerne og systemerne, vil blive defineret, således at de bliver interoperable med andre applikationer, der er indbygget i andre transportmåder og/eller -systemer. Systemernes interoperabilitet vil ganske vist hjælpe med til at lette leveringen af en række tjenester og bidrage til at sikre deres kontinuitet i hele Europa, men indebærer samtidig en række risici fra et databeskyttelsessynspunkt som f.eks. risikoen for misbrug af data. Enhver sammenkobling af databaser bør foregå under behørig hensyntagen til databeskyttelsesprincipperne (22) og praktiske sikkerhedsgarantier (se også del III.1.c)).

| 38. | Princippet om datakvalitet i artikel 6, stk. 1, litra d), i direktiv 95/46/EF er specielt afgørende i forbindelse med applikationernes og systemernes interoperabilitet. De tekniske specifikationer, der skal defineres for udformningen af grænsefladerne, bør sikre, at de data, der fremskaffes som følge af sammenkoblingen af applikationerne og systemerne, er korrekte. |
| --- | --- |

38.

Princippet om datakvalitet i artikel 6, stk. 1, litra d), i direktiv 95/46/EF er specielt afgørende i forbindelse med applikationernes og systemernes interoperabilitet. De tekniske specifikationer, der skal defineres for udformningen af grænsefladerne, bør sikre, at de data, der fremskaffes som følge af sammenkoblingen af applikationerne og systemerne, er korrekte.

| 39. | Da systemernes interoperabilitet vil lette sammenkoblingen af databaser og matchningen af data til videre formål, understreger EDPS, at enhver sammenkobling bør foregå under nøje iagttagelse af formålsbegrænsningsprincippet i artikel 6, stk. 1, litra b), i direktiv 95/46/EF. Det er særligt vigtigt, at udformningen af ITS-systemarkitekturen hindrer enhver videre anvendelse af oplysningerne til andre formål end dem, hvortil de blev indsamlet. Der skal indbygges en passende sikkerhedsbeskyttelse i systemet for at hindre misbrug, ubeføjet udbredelse eller ikke-autoriseret adgang og sidevirkninger ved udstyret. F.eks. bør der iværksættes tilstrækkelig beskyttelse, således at ikke-autoriserede tredjeparter ikke får adgang til flytbart udstyr, og dette udstyr ikke bruges til at identificere og spore personer til andre formål end de med systemet tiltænkte. |
| --- | --- |

39.

Da systemernes interoperabilitet vil lette sammenkoblingen af databaser og matchningen af data til videre formål, understreger EDPS, at enhver sammenkobling bør foregå under nøje iagttagelse af formålsbegrænsningsprincippet i artikel 6, stk. 1, litra b), i direktiv 95/46/EF. Det er særligt vigtigt, at udformningen af ITS-systemarkitekturen hindrer enhver videre anvendelse af oplysningerne til andre formål end dem, hvortil de blev indsamlet. Der skal indbygges en passende sikkerhedsbeskyttelse i systemet for at hindre misbrug, ubeføjet udbredelse eller ikke-autoriseret adgang og sidevirkninger ved udstyret. F.eks. bør der iværksættes tilstrækkelig beskyttelse, således at ikke-autoriserede tredjeparter ikke får adgang til flytbart udstyr, og dette udstyr ikke bruges til at identificere og spore personer til andre formål end de med systemet tiltænkte.

| 40. | Hvad angår lovligheden af selve sammenkoblingen skal denne vurderes i hvert enkelt tilfælde under hensyn til arten af de oplysninger, der gøres tilgængelige og udveksles gennem systemerne, og de formål, som det oprindeligt var meningen, at de skulle anvendes til. |
| --- | --- |

40.

Hvad angår lovligheden af selve sammenkoblingen skal denne vurderes i hvert enkelt tilfælde under hensyn til arten af de oplysninger, der gøres tilgængelige og udveksles gennem systemerne, og de formål, som det oprindeligt var meningen, at de skulle anvendes til.

III.1.c)   Datasikkerhed

| 41. | Personoplysningers sikkerhed er et centralt element i ibrugtagningen af ITS. EDPS hilser det velkommen, at sikkerhed udtrykkeligt nævnes i handlingsplanen og direktivforslaget. Der bør ikke blot sættes fokus på sikkerhed, så længe ITS-udstyret fungerer (i systemet i køretøjerne og i kommunikationstransportprotokollen), men også efterfølgende — i de databaser, hvor dataene behandles og/eller lagres. Der bør fastsættes passende tekniske, administrative og organisatoriske krav for alle stadier af behandlingen, som garanterer et passende sikkerhedsniveau i overensstemmelse med artikel 16 og 17 i direktiv 95/46/EF (samt artikel 4 og 5 i direktiv 2002/58/EF, hvor det er relevant). |
| --- | --- |

41.

Personoplysningers sikkerhed er et centralt element i ibrugtagningen af ITS. EDPS hilser det velkommen, at sikkerhed udtrykkeligt nævnes i handlingsplanen og direktivforslaget. Der bør ikke blot sættes fokus på sikkerhed, så længe ITS-udstyret fungerer (i systemet i køretøjerne og i kommunikationstransportprotokollen), men også efterfølgende — i de databaser, hvor dataene behandles og/eller lagres. Der bør fastsættes passende tekniske, administrative og organisatoriske krav for alle stadier af behandlingen, som garanterer et passende sikkerhedsniveau i overensstemmelse med artikel 16 og 17 i direktiv 95/46/EF (samt artikel 4 og 5 i direktiv 2002/58/EF, hvor det er relevant).

| 42. | Der bør først fastsættes passende sikkerhedsforanstaltninger, når der er foretaget en nøje vurdering af de specifikke formål, som ITS vil blive anvendt til, og af de nærmere regler for behandlingen. EDPS anbefaler i den forbindelse, at der foretages konsekvensanalyser for så vidt angår beskyttelse af privatlivets fred og databeskyttelse i relation til bestemte sektorer og/eller anvendelsesformål (f.eks. for sikkerhedsrelaterede ITS-systemer og for godsstyringssystemer). Udførelsen af en konsekvensanalyse for så vidt angår beskyttelse af privatlivets fred og databeskyttelse og brugen af BAT med henblik på denne beskyttelse vil bidrage til fastsættelsen af de mest hensigtsmæssige sikkerhedsforanstaltninger, der er relevante for den pågældende specifikke behandling. |
| --- | --- |

42.

Der bør først fastsættes passende sikkerhedsforanstaltninger, når der er foretaget en nøje vurdering af de specifikke formål, som ITS vil blive anvendt til, og af de nærmere regler for behandlingen. EDPS anbefaler i den forbindelse, at der foretages konsekvensanalyser for så vidt angår beskyttelse af privatlivets fred og databeskyttelse i relation til bestemte sektorer og/eller anvendelsesformål (f.eks. for sikkerhedsrelaterede ITS-systemer og for godsstyringssystemer). Udførelsen af en konsekvensanalyse for så vidt angår beskyttelse af privatlivets fred og databeskyttelse og brugen af BAT med henblik på denne beskyttelse vil bidrage til fastsættelsen af de mest hensigtsmæssige sikkerhedsforanstaltninger, der er relevante for den pågældende specifikke behandling.

III.2.   Yderligere databeskyttelses- og privatlivshensyn i forbindelse med leveringen af ITS-tjenester

| 43. | Der er brug for yderligere EU-harmonisering af de nærmere regler for ibrugtagningen af ITS-tjenester for at hindre uoverensstemmelser i den forbindelse. EDPS ønsker her at fremhæve to spørgsmål, der især vil kræve nærmere overvejelser i henseende til beskyttelse af privatlivets fred og databeskyttelse:






  — | Brugen af lokaliseringsværktøjer med henblik på levering af lokaliseringsbaserede offentlige og kommercielle tjenester kræver, at der implementeres yderligere garantier. I den forbindelse bør der især lægges vægt på, om og hvornår ITS-lokaliseringsbaserede tjenester anvendes til private formål eller erhvervsformål, og hvordan fysiske personer, der bruger et køretøj i erhvervssammenhæng, vil kunne blive berørt af anvendelsen af et sådant system. |
| --- | --- | --- |

43.

Der er brug for yderligere EU-harmonisering af de nærmere regler for ibrugtagningen af ITS-tjenester for at hindre uoverensstemmelser i den forbindelse. EDPS ønsker her at fremhæve to spørgsmål, der især vil kræve nærmere overvejelser i henseende til beskyttelse af privatlivets fred og databeskyttelse:

—

Brugen af lokaliseringsværktøjer med henblik på levering af lokaliseringsbaserede offentlige og kommercielle tjenester kræver, at der implementeres yderligere garantier. I den forbindelse bør der især lægges vægt på, om og hvornår ITS-lokaliseringsbaserede tjenester anvendes til private formål eller erhvervsformål, og hvordan fysiske personer, der bruger et køretøj i erhvervssammenhæng, vil kunne blive berørt af anvendelsen af et sådant system.

| — | Det er særligt vigtigt i integrerede systemer, at det klart fremgår, hvilke roller og ansvarsområder de forskellige parter i ibrugtagningen af ITS har. |
| --- | --- |

—

Det er særligt vigtigt i integrerede systemer, at det klart fremgår, hvilke roller og ansvarsområder de forskellige parter i ibrugtagningen af ITS har.

III.2.a)   Garantier i forbindelse med brugen af lokaliseringsværktøjer med henblik på levering af ITS-lokaliseringsbaserede tjenester

| 44. | Ibrugtagningen af ITS vil understøtte udviklingen af applikationer til »tracking and tracing« af gods og vil muliggøre udvikling af lokaliseringsbaserede kommercielle og offentlige tjenester. Sådanne tjenester vil blive baseret på brugen af teknologier som satellitbaseret stedsbestemmelse og RFID-tags (23). Det er meningen, at navigations- og »tracking and tracing«-systemer skal bruges til en lang række formål som f.eks. på afstand at følge køretøjer og laster undervejs (f.eks. ved transport af farligt gods eller levende dyr), fakturering af køretøjer baseret på en række parametre, herunder tilbagelagt afstand og tidspunkt på dagen (f.eks. vejafgifter og elektroniske bompengesystemer), overvågning af førere til håndhævelsesformål (f.eks. kontrol af køretider (ved hjælp af digitale fartskrivere)) og pålæggelse af sanktioner (ved elektronisk køretøjsidentifikation). |
| --- | --- |

44.

Ibrugtagningen af ITS vil understøtte udviklingen af applikationer til »tracking and tracing« af gods og vil muliggøre udvikling af lokaliseringsbaserede kommercielle og offentlige tjenester. Sådanne tjenester vil blive baseret på brugen af teknologier som satellitbaseret stedsbestemmelse og RFID-tags (23). Det er meningen, at navigations- og »tracking and tracing«-systemer skal bruges til en lang række formål som f.eks. på afstand at følge køretøjer og laster undervejs (f.eks. ved transport af farligt gods eller levende dyr), fakturering af køretøjer baseret på en række parametre, herunder tilbagelagt afstand og tidspunkt på dagen (f.eks. vejafgifter og elektroniske bompengesystemer), overvågning af førere til håndhævelsesformål (f.eks. kontrol af køretider (ved hjælp af digitale fartskrivere)) og pålæggelse af sanktioner (ved elektronisk køretøjsidentifikation).

| 45. | Brugen af lokaliseringsteknologier er specielt privatlivskrænkende, eftersom der bliver mulighed for at spore førere af køretøjer og for at indsamle en lang række data om deres kørevaner. Som det blev understreget af Artikel 29-Gruppen (24), er behandlingen af lokaliseringsdata et særligt følsomt emne, der vedrører det afgørende spørgsmål om friheden til at bevæge sig anonymt, og som kræver, at der implementeres specifikke garantier for at hindre overvågning af fysiske personer og misbrug af data. |
| --- | --- |

45.

Brugen af lokaliseringsteknologier er specielt privatlivskrænkende, eftersom der bliver mulighed for at spore førere af køretøjer og for at indsamle en lang række data om deres kørevaner. Som det blev understreget af Artikel 29-Gruppen (24), er behandlingen af lokaliseringsdata et særligt følsomt emne, der vedrører det afgørende spørgsmål om friheden til at bevæge sig anonymt, og som kræver, at der implementeres specifikke garantier for at hindre overvågning af fysiske personer og misbrug af data.

| 46. | EDPS understreger, at brugen af lokaliseringsværktøjer skal være lovlig, dvs. baseret på et hensigtsmæssigt retsgrundlag, have udtrykkeligt angivne og legitime formål og stå i forhold til de formål, der skal opfyldes. Lovligheden af databehandlingen vil for en stor dels vedkommende afhænge af, hvordan og til hvilke formål lokaliseringsværktøjerne bruges. Som Artikel 29-Gruppen understregede i sin udtalelse om eCall, vil det »ud fra et databeskyttelsessynspunkt ikke [...] være acceptabelt, hvis sådanne apparater til stadighed er tilsluttet nettet, og køretøjet således løbende kan følges med henblik på en eventuel aktivering af eCall-systemet« (25). Det er derfor vigtigt at afklare nærmere, under hvilke specifikke omstændigheder et køretøj vil blive sporet, og hvilken betydning det vil få for brugeren. Under alle omstændigheder bør brugen af lokaliseringsapparater være begrundet i et legitimt behov (f.eks. overvågning af godstransport) og være strengt begrænset til, hvad der er nødvendigt til dette formål. Det er altså vigtigt at definere præcist, hvilke lokaliseringsdata der indsamles, hvor de lagres, og hvor længe de opbevares, samt med hvem og til hvilke formål de udveksles, og at tage alle nødvendige skridt til at undgå eventuelt misbrug af dataene. |
| --- | --- |

46.

EDPS understreger, at brugen af lokaliseringsværktøjer skal være lovlig, dvs. baseret på et hensigtsmæssigt retsgrundlag, have udtrykkeligt angivne og legitime formål og stå i forhold til de formål, der skal opfyldes. Lovligheden af databehandlingen vil for en stor dels vedkommende afhænge af, hvordan og til hvilke formål lokaliseringsværktøjerne bruges. Som Artikel 29-Gruppen understregede i sin udtalelse om eCall, vil det »ud fra et databeskyttelsessynspunkt ikke [...] være acceptabelt, hvis sådanne apparater til stadighed er tilsluttet nettet, og køretøjet således løbende kan følges med henblik på en eventuel aktivering af eCall-systemet« (25). Det er derfor vigtigt at afklare nærmere, under hvilke specifikke omstændigheder et køretøj vil blive sporet, og hvilken betydning det vil få for brugeren. Under alle omstændigheder bør brugen af lokaliseringsapparater være begrundet i et legitimt behov (f.eks. overvågning af godstransport) og være strengt begrænset til, hvad der er nødvendigt til dette formål. Det er altså vigtigt at definere præcist, hvilke lokaliseringsdata der indsamles, hvor de lagres, og hvor længe de opbevares, samt med hvem og til hvilke formål de udveksles, og at tage alle nødvendige skridt til at undgå eventuelt misbrug af dataene.

| 47. | Endvidere er behandlingen af lokaliseringsdata vedrørende brugere af offentlige kommunikationsnet eller offentligt tilgængelige elektroniske kommunikationstjenester nøje reguleret i artikel 9 i direktiv 2002/58/EF. Det kræves navnlig, at lokaliseringsdata kun behandles, når de er gjort anonyme, eller når brugeren har givet sit informerede samtykke hertil. Dette betyder, at brugere, inden de giver deres samtykke til brugen af et lokaliseringsværktøj, skal underrettes behørigt, bl.a. om, hvilken type lokaliseringsdata der behandles, og hvorfor og hvor længe de behandles, og om de videregives til en tredjemand med henblik på levering af tillægstjenesten. Brugeren skal have mulighed for ved hjælp af en simpel, gebyrfri anordning midlertidigt at forhindre behandling af lokaliseringsdata ved hvert enkelt opkald til nettet eller ved hver enkelt fremføring af kommunikation. Behandlingen af lokaliseringsdata bør være strengt begrænset til personer, som handler efter bemyndigelse fra udbyderen af det offentlige kommunikationsnetværk eller den offentligt tilgængelige kommunikationstjeneste eller fra den tredjemand, som leverer tillægstjenesten. |
| --- | --- |

47.

Endvidere er behandlingen af lokaliseringsdata vedrørende brugere af offentlige kommunikationsnet eller offentligt tilgængelige elektroniske kommunikationstjenester nøje reguleret i artikel 9 i direktiv 2002/58/EF. Det kræves navnlig, at lokaliseringsdata kun behandles, når de er gjort anonyme, eller når brugeren har givet sit informerede samtykke hertil. Dette betyder, at brugere, inden de giver deres samtykke til brugen af et lokaliseringsværktøj, skal underrettes behørigt, bl.a. om, hvilken type lokaliseringsdata der behandles, og hvorfor og hvor længe de behandles, og om de videregives til en tredjemand med henblik på levering af tillægstjenesten. Brugeren skal have mulighed for ved hjælp af en simpel, gebyrfri anordning midlertidigt at forhindre behandling af lokaliseringsdata ved hvert enkelt opkald til nettet eller ved hver enkelt fremføring af kommunikation. Behandlingen af lokaliseringsdata bør være strengt begrænset til personer, som handler efter bemyndigelse fra udbyderen af det offentlige kommunikationsnetværk eller den offentligt tilgængelige kommunikationstjeneste eller fra den tredjemand, som leverer tillægstjenesten.

| 48. | Der skal vedtages yderligere garantier, når lokaliseringsdata indsamles fra køretøjer, der bruges i erhvervsøjemed, for at forhindre, at positionsteknologi bruges til ubehørig overvågning af de ansatte. Under alle omstændigheder bør behandlingen være begrænset til lokaliseringsdata, der indsamles i arbejdstiden — ansatte skal således kunne slå lokaliseringsfunktionen fra uden for arbejdstid, og/eller når køretøjet bruges til private formål. |
| --- | --- |

48.

Der skal vedtages yderligere garantier, når lokaliseringsdata indsamles fra køretøjer, der bruges i erhvervsøjemed, for at forhindre, at positionsteknologi bruges til ubehørig overvågning af de ansatte. Under alle omstændigheder bør behandlingen være begrænset til lokaliseringsdata, der indsamles i arbejdstiden — ansatte skal således kunne slå lokaliseringsfunktionen fra uden for arbejdstid, og/eller når køretøjet bruges til private formål.

| 49. | Der er en risiko for, at tredjeparter (såsom forsikringsselskaber, arbejdsgivere og retshåndhævende myndigheder) kræver adgang til de data, der er indsamlet ved hjælp af navigations- og sporingssystemer til bestemte legitime formål (som f.eks. sporing af varer og elektronisk betaling af vejafgifter), for at bruge dem til sekundære formål, bl.a. kontrol af køre- og hviletider eller af overholdelsen af færdselsreglerne og pålæggelse af sanktioner. Adgang til data til sekundære formål er i princippet ikke tilladt, hvis denne adgang tjener formål, der er uforenelige med de formål, til hvilke de blev indsamlet. Der kan kun tillades adgang som undtagelse fra dette princip, hvis betingelserne for sådan adgang opfylder de strenge krav, der er fastsat i artikel 13 i direktiv 95/46/EF. Som følge heraf bør tredjeparter kun gives adgang til lokaliseringsdata i overensstemmelse med loven og på en gennemsigtig måde og på grundlag af en lovgivningsmæssig foranstaltning, der omhandler passende procedurer og regler for adgang til dataene til specifikke formål og indeholder tilstrækkelige garantier for fysiske personer, når det gælder de videre formål, som deres oplysninger måtte blive brugt til. |
| --- | --- |

49.

Der er en risiko for, at tredjeparter (såsom forsikringsselskaber, arbejdsgivere og retshåndhævende myndigheder) kræver adgang til de data, der er indsamlet ved hjælp af navigations- og sporingssystemer til bestemte legitime formål (som f.eks. sporing af varer og elektronisk betaling af vejafgifter), for at bruge dem til sekundære formål, bl.a. kontrol af køre- og hviletider eller af overholdelsen af færdselsreglerne og pålæggelse af sanktioner. Adgang til data til sekundære formål er i princippet ikke tilladt, hvis denne adgang tjener formål, der er uforenelige med de formål, til hvilke de blev indsamlet. Der kan kun tillades adgang som undtagelse fra dette princip, hvis betingelserne for sådan adgang opfylder de strenge krav, der er fastsat i artikel 13 i direktiv 95/46/EF. Som følge heraf bør tredjeparter kun gives adgang til lokaliseringsdata i overensstemmelse med loven og på en gennemsigtig måde og på grundlag af en lovgivningsmæssig foranstaltning, der omhandler passende procedurer og regler for adgang til dataene til specifikke formål og indeholder tilstrækkelige garantier for fysiske personer, når det gælder de videre formål, som deres oplysninger måtte blive brugt til.

III.2.b)   ITS-aktørers roller og ansvar

| 50. | Det er endnu ikke klart, hvem den registeransvarlige bliver for hver del af behandlingen. I mange tilfælde vil ITS-tjenesteudbyderne sandsynligvis være de registeransvarlige, enten alene, når det drejer sig om personoplysninger, der behandles med henblik på levering af deres egne ITS-tjenester, eller i fællesskab, når behandlingen foregår sammen med andre registeransvarlige. Operatører, der er involveret i ITS i forskellige kapaciteter, bør have deres rolle og ansvar som registeransvarlige og registerførere klart defineret for hver enkelt del af behandlingen (f.eks. teleoperatører, der leverer kommunikationstjenester såvel som ITS-tjenester). |
| --- | --- |

50.

Det er endnu ikke klart, hvem den registeransvarlige bliver for hver del af behandlingen. I mange tilfælde vil ITS-tjenesteudbyderne sandsynligvis være de registeransvarlige, enten alene, når det drejer sig om personoplysninger, der behandles med henblik på levering af deres egne ITS-tjenester, eller i fællesskab, når behandlingen foregår sammen med andre registeransvarlige. Operatører, der er involveret i ITS i forskellige kapaciteter, bør have deres rolle og ansvar som registeransvarlige og registerførere klart defineret for hver enkelt del af behandlingen (f.eks. teleoperatører, der leverer kommunikationstjenester såvel som ITS-tjenester).

| 51. | De personer, der fungerer som registeransvarlige, vil have ansvaret (26) for at sikre, at systemerne og tjenesterne overholder alle databeskyttelseskravene, og især for at implementere »privacy by design«-systemer, der opfylder principperne om datakvalitet og formålsbegrænsning og garanterer et passende datasikkerhedsniveau som beskrevet i punkt III.1. |
| --- | --- |

51.

De personer, der fungerer som registeransvarlige, vil have ansvaret (26) for at sikre, at systemerne og tjenesterne overholder alle databeskyttelseskravene, og især for at implementere »privacy by design«-systemer, der opfylder principperne om datakvalitet og formålsbegrænsning og garanterer et passende datasikkerhedsniveau som beskrevet i punkt III.1.

| 52. | Registeransvarlige vil skulle sikre, at der er passende garantier på plads i alle led af kæden af aktører, der er involveret i ibrugtagningen af ITS. Dette vil navnlig kræve, at de med alle de interessenter, der er involveret i dataudvekslingen og -behandlingen, indgår kontraktordninger, som giver tilstrækkelige databeskyttelsesgarantier (især for så vidt angår artikel 16 og 17 i direktiv 95/46/EF og artikel 4 og 5 i direktiv 2002/58/EF). Det er vigtigt at bemærke, at mens registeransvarlige skal sørge for, at databeskyttelsen sikres på alle stadier af behandlingen, forbliver de ud fra et databeskyttelsessynspunkt ansvarlige for behandlingen og kan ikke fralægge sig deres ansvar ved kontrakt. |
| --- | --- |

52.

Registeransvarlige vil skulle sikre, at der er passende garantier på plads i alle led af kæden af aktører, der er involveret i ibrugtagningen af ITS. Dette vil navnlig kræve, at de med alle de interessenter, der er involveret i dataudvekslingen og -behandlingen, indgår kontraktordninger, som giver tilstrækkelige databeskyttelsesgarantier (især for så vidt angår artikel 16 og 17 i direktiv 95/46/EF og artikel 4 og 5 i direktiv 2002/58/EF). Det er vigtigt at bemærke, at mens registeransvarlige skal sørge for, at databeskyttelsen sikres på alle stadier af behandlingen, forbliver de ud fra et databeskyttelsessynspunkt ansvarlige for behandlingen og kan ikke fralægge sig deres ansvar ved kontrakt.

IV.   KONKLUSIONER

| 53. | EDPS hilser den af Kommissionen foreslåede plan for udbygning af ITS velkommen, som tager sigte på at harmonisere dataprocesser i hele Europa for at lette leveringen af ITS-tjenester, og som opstiller databeskyttelse som en central betingelse for korrekt ibrugtagning af ITS i Europa. |
| --- | --- |

53.

EDPS hilser den af Kommissionen foreslåede plan for udbygning af ITS velkommen, som tager sigte på at harmonisere dataprocesser i hele Europa for at lette leveringen af ITS-tjenester, og som opstiller databeskyttelse som en central betingelse for korrekt ibrugtagning af ITS i Europa.

| 54. | EDPS bemærker, at det foreslåede direktiv fastsætter generelle rammer, som rejser en række spørgsmål i relation til beskyttelse af privatlivets fred og databeskyttelse, som skal behandles nærmere på EU-niveau og på nationalt plan:






  — | Der er en risiko for, at manglen på klarhed i det foreslåede regelsæt vil føre til uensartet gennemførelse af ITS i Europa og dermed resultere i forskellige databeskyttelsesniveauer i Europa. EDPS understreger, at der er behov for yderligere EU-harmonisering på disse områder for at afklare udestående spørgsmål (som f.eks. fastlæggelsen af ITS-aktørers roller og ansvar, de specifikke ITS-applikationer og -systemer, der skal indbygges i køretøjer, udarbejdelsen af harmoniserede kontrakter med henblik på levering af ITS-tjenester og de specifikke formål og nærmere regler for brugen af ITS). Det er specielt vigtigt at fastsætte, hvem der bliver de registeransvarlige for så vidt angår den databehandling, der skal udføres, da de får ansvaret for at sikre, at der tages hensyn til beskyttelse af privatlivets fred og databeskyttelse i alle behandlingskædens led. |
| --- | --- | --- |

54.

EDPS bemærker, at det foreslåede direktiv fastsætter generelle rammer, som rejser en række spørgsmål i relation til beskyttelse af privatlivets fred og databeskyttelse, som skal behandles nærmere på EU-niveau og på nationalt plan:

—

Der er en risiko for, at manglen på klarhed i det foreslåede regelsæt vil føre til uensartet gennemførelse af ITS i Europa og dermed resultere i forskellige databeskyttelsesniveauer i Europa. EDPS understreger, at der er behov for yderligere EU-harmonisering på disse områder for at afklare udestående spørgsmål (som f.eks. fastlæggelsen af ITS-aktørers roller og ansvar, de specifikke ITS-applikationer og -systemer, der skal indbygges i køretøjer, udarbejdelsen af harmoniserede kontrakter med henblik på levering af ITS-tjenester og de specifikke formål og nærmere regler for brugen af ITS). Det er specielt vigtigt at fastsætte, hvem der bliver de registeransvarlige for så vidt angår den databehandling, der skal udføres, da de får ansvaret for at sikre, at der tages hensyn til beskyttelse af privatlivets fred og databeskyttelse i alle behandlingskædens led.

| — | Beslutninger vedrørende bestemte regler for behandling, der vil kunne få alvorlige virkninger for fysiske personers ret til beskyttelse af privatlivets fred og databeskyttelse, bør træffes af Europa-Parlamentet og Rådet og ikke efter en udvalgsprocedure. |
| --- | --- |

—

Beslutninger vedrørende bestemte regler for behandling, der vil kunne få alvorlige virkninger for fysiske personers ret til beskyttelse af privatlivets fred og databeskyttelse, bør træffes af Europa-Parlamentet og Rådet og ikke efter en udvalgsprocedure.

| — | Det er af altafgørende betydning, at der tages hensyn til beskyttelse af privatlivets fred og databeskyttelse på et tidligt stadium af behandlingen og derefter på alle stadier af behandlingen; der bør tilskyndes til at anvende »privacy by design«-tilgangen i forbindelse med udformningen af ITS-applikationer og -systemer, og den bør indarbejdes i standarder, bedste praksis, tekniske specifikationer og systemer. |
| --- | --- |

—

Det er af altafgørende betydning, at der tages hensyn til beskyttelse af privatlivets fred og databeskyttelse på et tidligt stadium af behandlingen og derefter på alle stadier af behandlingen; der bør tilskyndes til at anvende »privacy by design«-tilgangen i forbindelse med udformningen af ITS-applikationer og -systemer, og den bør indarbejdes i standarder, bedste praksis, tekniske specifikationer og systemer.

| — | Enhver sammenkobling af applikationer og systemer bør foregå under behørig hensyntagen til databeskyttelsesprincipperne og praktiske sikkerhedsgarantier. |
| --- | --- |

—

Enhver sammenkobling af applikationer og systemer bør foregå under behørig hensyntagen til databeskyttelsesprincipperne og praktiske sikkerhedsgarantier.

| — | Hvad angår de usikkerhedsmomenter, der fortsat består på nuværende tidspunkt med hensyn til reglerne for ibrugtagning af ITS, hilser EDPS det specielt velkommen, at Kommissionen i sin meddelelse har taget initiativ til, at der foretages en vurdering af beskyttelsen af privatlivets fred senest i 2011. Han råder desuden kraftigt til, at der foretages konsekvensanalyser for så vidt angår beskyttelse af privatlivets fred og databeskyttelse i relation til bestemte sektorer og/eller anvendelsesformål med henblik på fastsættelsen af passende sikkerhedsforanstaltninger, og at der udvikles en bedste tilgængelig teknik for beskyttelse af privatlivets fred, databeskyttelse og sikkerhed i ITS. |
| --- | --- |

—

Hvad angår de usikkerhedsmomenter, der fortsat består på nuværende tidspunkt med hensyn til reglerne for ibrugtagning af ITS, hilser EDPS det specielt velkommen, at Kommissionen i sin meddelelse har taget initiativ til, at der foretages en vurdering af beskyttelsen af privatlivets fred senest i 2011. Han råder desuden kraftigt til, at der foretages konsekvensanalyser for så vidt angår beskyttelse af privatlivets fred og databeskyttelse i relation til bestemte sektorer og/eller anvendelsesformål med henblik på fastsættelsen af passende sikkerhedsforanstaltninger, og at der udvikles en bedste tilgængelig teknik for beskyttelse af privatlivets fred, databeskyttelse og sikkerhed i ITS.

| — | EDPS understreger endvidere, at medlemsstaterne har ansvaret for at gennemføre direktivet korrekt, således at ITS-operatørerne kan implementere systemer og tjenester, der giver et passende databeskyttelsesniveau i hele Europa. |
| --- | --- |

—

EDPS understreger endvidere, at medlemsstaterne har ansvaret for at gennemføre direktivet korrekt, således at ITS-operatørerne kan implementere systemer og tjenester, der giver et passende databeskyttelsesniveau i hele Europa.

| — | Registeransvarlige, der leverer ITS-tjenester, bør iværksætte passende garantier, således at brugen af lokaliseringsteknologi som f.eks. satellitbaseret stedsbestemmelse og RFID-tags ikke bliver privatlivskrænkende for fysiske personer, der bruger køretøjer til rent privat brug eller i erhvervssammenhæng. Dette vil navnlig kræve, at databehandlingen begrænses til, hvad der er strengt nødvendigt til et bestemt formål, at det sikres, at der indbygges passende sikkerhedsforanstaltninger i systemerne, således at lokaliseringsdata ikke videregives til ikke-autoriserede modtagere, og at brugere får en effektiv metode til at deaktivere lokaliseringsudstyr og/eller -mekanismer. |
| --- | --- |

—

Registeransvarlige, der leverer ITS-tjenester, bør iværksætte passende garantier, således at brugen af lokaliseringsteknologi som f.eks. satellitbaseret stedsbestemmelse og RFID-tags ikke bliver privatlivskrænkende for fysiske personer, der bruger køretøjer til rent privat brug eller i erhvervssammenhæng. Dette vil navnlig kræve, at databehandlingen begrænses til, hvad der er strengt nødvendigt til et bestemt formål, at det sikres, at der indbygges passende sikkerhedsforanstaltninger i systemerne, således at lokaliseringsdata ikke videregives til ikke-autoriserede modtagere, og at brugere får en effektiv metode til at deaktivere lokaliseringsudstyr og/eller -mekanismer.

| 55. | EDPS anbefaler, at artikel 6 i forslaget ændres som følger i overensstemmelse med direktiv 95/46/EF:






  — | Der bør tilskyndes til dataminimering, når det gælder ITS-databehandling. Det anbefales på den baggrund at ændre artikel 6, stk. 1b, i forslaget således: »Personoplysninger behandles kun, hvis behandlingen er nødvendig til det specifikke formål, som ITS bruges til, og er baseret på et passende retsgrundlag.« |
| --- | --- | --- |

55.

EDPS anbefaler, at artikel 6 i forslaget ændres som følger i overensstemmelse med direktiv 95/46/EF:

—

Der bør tilskyndes til dataminimering, når det gælder ITS-databehandling. Det anbefales på den baggrund at ændre artikel 6, stk. 1b, i forslaget således: »Personoplysninger behandles kun, hvis behandlingen er nødvendig til det specifikke formål, som ITS bruges til, og er baseret på et passende retsgrundlag.«

| — | Det er vigtigt, at personoplysninger, der behandles i interoperable systemer, ikke bruges til videre formål, som er uforenelige med de formål, hvortil de blev indsamlet. Det anbefales derfor at ændre artikel 6, stk. 2, således: »og ikke anvendes til andre formål end dem, hvortil de blev indsamlet, på en måde, som er uforenelig med disse formål«. |
| --- | --- |

—

Det er vigtigt, at personoplysninger, der behandles i interoperable systemer, ikke bruges til videre formål, som er uforenelige med de formål, hvortil de blev indsamlet. Det anbefales derfor at ændre artikel 6, stk. 2, således: »og ikke anvendes til andre formål end dem, hvortil de blev indsamlet, på en måde, som er uforenelig med disse formål«.

| — | Han anbefaler, at der i artikel 6 i forslaget tilføjes en udtrykkelig henvisning til begrebet »privacy by design« i forbindelse med udformningen af ITS-applikationer og -systemer. Han anbefaler også, at Artikel 29-Gruppen og EDPS informeres og høres om yderligere foranstaltninger, der træffes på dette område efter udvalgsproceduren. |
| --- | --- |

—

Han anbefaler, at der i artikel 6 i forslaget tilføjes en udtrykkelig henvisning til begrebet »privacy by design« i forbindelse med udformningen af ITS-applikationer og -systemer. Han anbefaler også, at Artikel 29-Gruppen og EDPS informeres og høres om yderligere foranstaltninger, der træffes på dette område efter udvalgsproceduren.

| 56. | EDPS anbefaler endvidere, at der henvises til denne høring i forslagets betragtninger. |
| --- | --- |

56.

EDPS anbefaler endvidere, at der henvises til denne høring i forslagets betragtninger.

| 57. | I betragtning af ovenstående anbefaler EDPS, at databeskyttelsesmyndighederne, navnlig gennem Artikel 29-Gruppen, og EDPS involveres tæt i initiativer vedrørende udbygning og ibrugtagning af ITS, ved at de høres på et tilstrækkeligt tidligt stadium inden udviklingen af de relevante foranstaltninger. |
| --- | --- |

57.

I betragtning af ovenstående anbefaler EDPS, at databeskyttelsesmyndighederne, navnlig gennem Artikel 29-Gruppen, og EDPS involveres tæt i initiativer vedrørende udbygning og ibrugtagning af ITS, ved at de høres på et tilstrækkeligt tidligt stadium inden udviklingen af de relevante foranstaltninger.

Udfærdiget i Bruxelles, den 22. juli 2009.

Peter HUSTINX

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

---

(1)  KOM(2008) 886 endelig. Rådet vedtog konklusioner vedrørende meddelelsen på 2935. samling i Rådet (transport, telekommunikation og energi) den 30.-31. marts 2009.

1

(2)  KOM(2008) 887 endelig.

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (EFT L 8 af 12.1.2001, s. 1).

3

(4)  Der er mange initiativer på EU-plan, der integrerer ITS i forskellige transportmåder, herunder lufttransport (SESAR), vandveje (RIS), jernbaner (ERTMS, TAF-TSI), søfart (VTMIS, AIS, LRIT) og vejtransport (eToll, eCall), se KOM(2008) 886 endelig, s. 3.

4

(5)  Ifølge artikel 4 i forslaget skal der defineres tekniske foranstaltninger på følgende områder: i) optimal udnyttelse af vej-, trafik- og rejsedata, ii) kontinuitet i ITS-tjenester til trafik- og godsstyring i europæiske transportkorridorer og i byområder, iii) færdselssikkerhed og -sikring og iv) integration af køretøjet i transportinfrastrukturen.

5

(6)  Forslaget indeholder en forskriftsprocedure med kontrol, jf. artikel 5a, stk. 1-4, og artikel 7 i afgørelse 1999/468/EF.

6

(7)  Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. april 2009 om forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fastlæggelse af rammer for udbygning af intelligente transportsystemer på vejtransportområdet samt etablering af kontaktflader med andre transportformer (T6-0283/2009).

7

(8)  Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fastlæggelse af rammerne for ibrugtagning af intelligente transportsystemer på vejtransportområdet og for grænsefladerne til andre transportmåder (TEN/382 af 13 maj 2009).

8

(9)  Udtalelse fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse om forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fremme af grænseoverskridende retshåndhævelse på trafiksikkerhedsområdet (2008/C 310/02, EUT C 310 af 5.12.2008, s. 9).

9

(10)  Artikel 29-Gruppens arbejdsdokument om databeskyttelse og beskyttelse af privatlivets fred i forbindelse med eCall-initiativet (WP 125 af 26. september 2006) http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/privacy/docs/wpdocs/2006/wp125_da.pdf

10

(11)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31).

11

(12)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF af 12. juli 2002 om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor (direktivet om databeskyttelse inden for elektronisk kommunikation) (EFT L 201 af 31.7.2002, s. 37).

12

(13)  Ifølge artikel 2, litra d), artikel 6, stk. 2, og artikel 23 i direktiv 95/46/EF som nævnt i fodnote 11.

13

(14)  Se WP 125 om eCall, s. 4, som nævnt i fodnote 10.

14

(15)  Det hedder således i betragtning 26 i direktiv 95/46/EF, at »for at afgøre, om en person er identificerbar, tages alle de hjælpemidler i betragtning, der med rimelighed kan tænkes bragt i anvendelse for at identificere den pågældende enten af den registeransvarlige eller af enhver anden person«.

15

(16)  Ændring 34, der indfører et nyt stk. 1b i artikel 6, lyder således: »Personoplysninger behandles kun, hvis behandlingen er nødvendig til afvikling af ITS-applikationen og/eller -tjenesten.«

16

(17)  Ændring 36 tilføjer følgende tekst i artikel 6, stk. 2: »og ikke anvendes til andre formål end dem, der er nævnt i dette direktiv«.

17

(18)  Særlig artikel 3, stk. 3, litra c), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/5/EF af 9. marts 1999 om radio- og teleterminaludstyr samt gensidig anerkendelse af udstyrets overensstemmelse.

18

(19)  Med den bedste tilgængelige teknik menes der det mest effektive og avancerede trin i udviklingen af aktiviteter og driftsmetoder, som er udtryk for en given tekniks principielle praktiske egnethed som grundlag for, at ITS-applikationer og -systemer overholder kravene vedrørende privatlivets fred, databeskyttelse og sikkerhed, der er fastlagt i EU's lovramme.

19

(20)  F.eks. reguleres lagringen af trafikdata og lokaliseringsdata, der behandles i forbindelse med tilvejebringelsen af offentligt tilgængelige elektroniske kommunikationstjenester eller elektroniske kommunikationsnet, ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/24/EF af 15. marts 2006 om lagring af data genereret eller behandlet i forbindelse med tilvejebringelse af offentligt tilgængelige elektroniske kommunikationstjenester eller elektroniske kommunikationsnet og om ændring af direktiv 2002/58/EF.

20

(21)  Se fodnote 15.

21

(22)  Jf. også EDPS' bemærkninger til Kommissionens meddelelse om kompatibilitet mellem europæiske databaser, 10. marts 2006 http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Comments/2006/06-03-10_Interoperability_EN.pdf

22

(23)  Se de spørgsmål vedrørende beskyttelse af privatlivets fred og databeskyttelse, som bruges af RFID rejser, i udtalelsen fra den europæiske tilsynsførende for databeskyttelse om meddelelsen fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om radiofrekvensbaseret identifikation (RFID) i Europa: elementer til en politisk ramme KOM(2007) 96 (EUT C 101 af 23.4.2008, s. 1). http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2007/07-12-20_RFID_EN.pdf

23

(24)  Artikel 29-Gruppen, udtalelse om brug af lokaliseringsdata med henblik på at yde tillægstjenester, WP 115, november 2005. http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/privacy/docs/wpdocs/2005/wp115_da.pdf

24

(25)  Se WP 125 om eCall, s. 5, som nævnt i fodnote 10.

25

(26)  Se fodnote 13.

26

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 25.2.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 47/16 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 47/16

---

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse

(EØS-relevant tekst)

2010/C 47/03

| Godkendelsesdato | 14.1.2010 |
| --- | --- |
| Referencenummer til statsstøtte | NN 68/09 |
| Medlemsstat | Ungarn |
| Region | The whole territory of Hungary |
| Titel (og/eller modtagerens navn) | Liquidity scheme for Hungarian banks |
| Retsgrundlag | Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 8/B. §-a alapján. |
| Foranstaltningstype | Støtteprogram |
| Formål | Løsning af et alvorligt problem i økonomien |
| Støtteform | Lavtforrentede lån |
| Rammebeløb | Samlet forventet støtteydelse: 4 000 mio. EUR |
| Støtteintensitet | — |
| Varighed | Indtil 30.6.2010 |
| Økonomisk sektor | Finansieringsvirksomhed |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Pénzügyminisztérium |
| Budapest |
| József nádor tér 2–4. |
| 1051 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Godkendelsesdato

14.1.2010

Referencenummer til statsstøtte

NN 68/09

Medlemsstat

Ungarn

Region

The whole territory of Hungary

Titel (og/eller modtagerens navn)

Liquidity scheme for Hungarian banks

Retsgrundlag

Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 8/B. §-a alapján.

Foranstaltningstype

Støtteprogram

Formål

Løsning af et alvorligt problem i økonomien

Støtteform

Lavtforrentede lån

Rammebeløb

Samlet forventet støtteydelse: 4 000 mio. EUR

Støtteintensitet

—

Varighed

Indtil 30.6.2010

Økonomisk sektor

Finansieringsvirksomhed

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Pénzügyminisztérium

Budapest

József nádor tér 2–4.

1051

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Andre oplysninger

—

Den autentiske udgave af denne beslutning (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_da.htm

| Godkendelsesdato | 22.12.2009 |
| --- | --- |
| Referencenummer til statsstøtte | N 374/09 |
| Medlemsstat | Irland |
| Region | — |
| Titel (og/eller modtagerens navn) | National Development Plan 2007-2013. R&D&I aid scheme |
| Retsgrundlag | Ireland National Development Plan 2007-2013 — Agriculture and Food Development Programme — Agriculture and Forestry Competitiveness Sub-Programme — Forestry element |
| Foranstaltningstype | Støtteprogram |
| Formål | Forskning og udvikling, Miljøbeskyttelse |
| Støtteform | Direkte støtte |
| Rammebeløb | Forventet årligt støtteydelse:






  — | 2007: 2,79 mio. EUR |

Godkendelsesdato

22.12.2009

Referencenummer til statsstøtte

N 374/09

Medlemsstat

Irland

Region

—

Titel (og/eller modtagerens navn)

National Development Plan 2007-2013. R&D&I aid scheme

Retsgrundlag

Ireland National Development Plan 2007-2013 — Agriculture and Food Development Programme — Agriculture and Forestry Competitiveness Sub-Programme — Forestry element

Foranstaltningstype

Støtteprogram

Formål

Forskning og udvikling, Miljøbeskyttelse

Støtteform

Direkte støtte

Rammebeløb

Forventet årligt støtteydelse:

—

2007: 2,79 mio. EUR

| — | 2008: 3,02 mio. EUR |
| --- | --- |

—

2008: 3,02 mio. EUR

| — | 2009-2013: 4,0 mio. EUR |
| --- | --- |

—

2009-2013: 4,0 mio. EUR

Samlet forventet støtteydelse: 25,81 mio. EUR

Støtteintensitet

Foranstaltning, der ikke udgør støtte

Varighed

1.1.2007-31.12.2013

Økonomisk sektor

Landbrug

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

| Department of Agriculture, Fisheries and Food |
| --- |
| Agriculture House |
| Kildare Street |
| Dublin 2 |
| IRELAND |

Department of Agriculture, Fisheries and Food

Agriculture House

Kildare Street

Dublin 2

IRELAND

Andre oplysninger

—

Den autentiske udgave af denne beslutning (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_da.htm

| Godkendelsesdato | 16.12.2009 |
| --- | --- |
| Referencenummer til statsstøtte | N 470/09 |
| Medlemsstat | Den Tjekkiske Republik |
| Region | — |
| Titel (og/eller modtagerens navn) | Program bezpečnostního výzkumu ČR 2010–2015 |
| Retsgrundlag | Zákon č. 132/2002 Sb., o podpoře výzkumu, experimentálního vývoje a inovací z veřejných prostředků a o změně některých souvisejících zákonů. Usnesení vlády České republiky ze dne 12. ledna 2009 č. 50. |
| Foranstaltningstype | Støtteprogram |
| Formål | Forskning og udvikling, Innovation |
| Støtteform | Direkte støtte |
| Rammebeløb | Samlet forventet støtteydelse: 2 394 mio. CZK |
| Støtteintensitet | 100 % |
| Varighed | Indtil 31.12.2015 |
| Økonomisk sektor | — |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Ministerstvo vnitra ČR |
| Nad Štolou 3 |
| 170 34 Praha 7 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |

Godkendelsesdato

16.12.2009

Referencenummer til statsstøtte

N 470/09

Medlemsstat

Den Tjekkiske Republik

Region

—

Titel (og/eller modtagerens navn)

Program bezpečnostního výzkumu ČR 2010–2015

Retsgrundlag

Zákon č. 132/2002 Sb., o podpoře výzkumu, experimentálního vývoje a inovací z veřejných prostředků a o změně některých souvisejících zákonů. Usnesení vlády České republiky ze dne 12. ledna 2009 č. 50.

Foranstaltningstype

Støtteprogram

Formål

Forskning og udvikling, Innovation

Støtteform

Direkte støtte

Rammebeløb

Samlet forventet støtteydelse: 2 394 mio. CZK

Støtteintensitet

100 %

Varighed

Indtil 31.12.2015

Økonomisk sektor

—

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Ministerstvo vnitra ČR

Nad Štolou 3

170 34 Praha 7

ČESKÁ REPUBLIKA

Andre oplysninger

—

Den autentiske udgave af denne beslutning (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_da.htm

| Godkendelsesdato | 22.12.2009 |
| --- | --- |
| Referencenummer til statsstøtte | N 502/09 |
| Medlemsstat | Tyskland |
| Region | Freie und Hansestadt Hamburg |
| Titel (og/eller modtagerens navn) | Richtlinie zur Förderung von Forschungs- und Entwicklungsvorhaben Hamburger Forschungsinstitute und zur Förderung von Netzwerken und Clustern |
| Retsgrundlag | §§ 23 und 44 der Haushaltsordnung der Freien und Hansestadt Hamburg und die dazu erlassenen Verwaltungsvorschriften sowie deren Anlagen. Hamburgisches Verwaltungsverfahrensgesetz (HmbVwVfG); Richtlinie zur Förderung von Forschungs- und Entwicklungsvorhaben Hamburger Forschungseinrichtungen, von Prozess- und Betriebsinnovationen im Dienstleistungssektor, von Innovationsberatungsdiensten und innovationsunterstützenden Dienstleistungen sowie von Netzwerken und Clustern. |
| Foranstaltningstype | Støtteprogram |
| Formål | Forskning og udvikling |
| Støtteform | Direkte støtte |
| Rammebeløb | Forventet årligt støtteydelse: 18 mio. EUR
  Samlet forventet støtteydelse: 72 mio. EUR |
| Støtteintensitet | 80 % |
| Varighed | Indtil 31.12.2013 |
| Økonomisk sektor | Ikke sektorspecifik |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | — |
| Andre oplysninger | — |

Godkendelsesdato

22.12.2009

Referencenummer til statsstøtte

N 502/09

Medlemsstat

Tyskland

Region

Freie und Hansestadt Hamburg

Titel (og/eller modtagerens navn)

Richtlinie zur Förderung von Forschungs- und Entwicklungsvorhaben Hamburger Forschungsinstitute und zur Förderung von Netzwerken und Clustern

Retsgrundlag

§§ 23 und 44 der Haushaltsordnung der Freien und Hansestadt Hamburg und die dazu erlassenen Verwaltungsvorschriften sowie deren Anlagen. Hamburgisches Verwaltungsverfahrensgesetz (HmbVwVfG); Richtlinie zur Förderung von Forschungs- und Entwicklungsvorhaben Hamburger Forschungseinrichtungen, von Prozess- und Betriebsinnovationen im Dienstleistungssektor, von Innovationsberatungsdiensten und innovationsunterstützenden Dienstleistungen sowie von Netzwerken und Clustern.

Foranstaltningstype

Støtteprogram

Formål

Forskning og udvikling

Støtteform

Direkte støtte

Rammebeløb

Forventet årligt støtteydelse: 18 mio. EUR

Samlet forventet støtteydelse: 72 mio. EUR

Støtteintensitet

80 %

Varighed

Indtil 31.12.2013

Økonomisk sektor

Ikke sektorspecifik

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

—

Andre oplysninger

—

Den autentiske udgave af denne beslutning (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_da.htm

| Godkendelsesdato | 17.12.2009 |
| --- | --- |
| Referencenummer til statsstøtte | N 680/09 |
| Medlemsstat | Rumænien |
| Region | — |
| Titel (og/eller modtagerens navn) | Modification of N 478/09 Individual State Guarantee for Ford Romania S.A |
| Retsgrundlag | Ministry of Public Finance Order No 138/2009 for the approval of the procedures on Government public debt concentration by issuing of State Guarantees |
| Foranstaltningstype | Individuel støtte |
| Formål | Løsning af et alvorligt problem i økonomien |
| Støtteform | Garanti |
| Rammebeløb | Samlet forventet støtteydelse: 400 mio. EUR |
| Støtteintensitet | — |
| Varighed | 2009-2014 |
| Økonomisk sektor | Motorkøretøjindustrien |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Ministry of Public Finance |
| Str. Apolodor nr. 17, sector 5 |
| București |
| ROMÂNIA |

Godkendelsesdato

17.12.2009

Referencenummer til statsstøtte

N 680/09

Medlemsstat

Rumænien

Region

—

Titel (og/eller modtagerens navn)

Modification of N 478/09 Individual State Guarantee for Ford Romania S.A

Retsgrundlag

Ministry of Public Finance Order No 138/2009 for the approval of the procedures on Government public debt concentration by issuing of State Guarantees

Foranstaltningstype

Individuel støtte

Formål

Løsning af et alvorligt problem i økonomien

Støtteform

Garanti

Rammebeløb

Samlet forventet støtteydelse: 400 mio. EUR

Støtteintensitet

—

Varighed

2009-2014

Økonomisk sektor

Motorkøretøjindustrien

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Ministry of Public Finance

Str. Apolodor nr. 17, sector 5

București

ROMÂNIA

Andre oplysninger

—

Den autentiske udgave af denne beslutning (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_da.htm

---

| 25.2.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 47/20 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 47/20

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.5768 — Klöckner/Becker)

(EØS-relevant tekst)

2010/C 47/04

Den 19. februar 2010 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med fællesmarkedet. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på tysk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/da/index.htm) under dokumentnummer 32010M5768. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/da/index.htm) under dokumentnummer 32010M5768. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten.

---

| 25.2.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 47/20 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 47/20

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.5771 — CSN/CIMPOR)

(EØS-relevant tekst)

2010/C 47/05

Den 15. februar 2010 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med fællesmarkedet. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/da/index.htm) under dokumentnummer 32010M5771. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/da/index.htm) under dokumentnummer 32010M5771. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten.

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 25.2.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 47/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 47/21

---

Euroens vekselkurs (1)

24. februar 2010

2010/C 47/06

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,3547 |
| JPY | japanske yen | 122,16 |
| DKK | danske kroner | 7,4427 |
| GBP | pund sterling | 0,87750 |
| SEK | svenske kroner | 9,7850 |
| CHF | schweiziske franc | 1,4641 |
| ISK | islandske kroner | |
| NOK | norske kroner | 8,0290 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 25,880 |
| EEK | estiske kroon | 15,6466 |
| HUF | ungarske forint | 270,50 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,7093 |
| PLN | polske zloty | 3,9926 |
| RON | rumænske leu | 4,1260 |
| TRY | tyrkiske lira | 2,0958 |
| AUD | australske dollar | 1,5191 |
| CAD | canadiske dollar | 1,4306 |
| HKD | hongkongske dollar | 10,5185 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,9588 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,9099 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 559,43 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 10,5358 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 9,2485 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,2699 |
| IDR | indonesiske rupiah | 12 616,76 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,6107 |
| PHP | filippinske pesos | 62,532 |
| RUB | russiske rubler | 40,6900 |
| THB | thailandske bath | 44,753 |
| BRL | brasilianske real | 2,4680 |
| MXN | mexicanske pesos | 17,4655 |
| INR | indiske rupee | 62,6990 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,3547

JPY

japanske yen

122,16

DKK

danske kroner

7,4427

GBP

pund sterling

0,87750

SEK

svenske kroner

9,7850

CHF

schweiziske franc

1,4641

ISK

islandske kroner

NOK

norske kroner

8,0290

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

25,880

EEK

estiske kroon

15,6466

HUF

ungarske forint

270,50

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,7093

PLN

polske zloty

3,9926

RON

rumænske leu

4,1260

TRY

tyrkiske lira

2,0958

AUD

australske dollar

1,5191

CAD

canadiske dollar

1,4306

HKD

hongkongske dollar

10,5185

NZD

newzealandske dollar

1,9588

SGD

singaporeanske dollar

1,9099

KRW

sydkoreanske won

1 559,43

ZAR

sydafrikanske rand

10,5358

CNY

kinesiske renminbi yuan

9,2485

HRK

kroatiske kuna

7,2699

IDR

indonesiske rupiah

12 616,76

MYR

malaysiske ringgit

4,6107

PHP

filippinske pesos

62,532

RUB

russiske rubler

40,6900

THB

thailandske bath

44,753

BRL

brasilianske real

2,4680

MXN

mexicanske pesos

17,4655

INR

indiske rupee

62,6990

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

| 25.2.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 47/22 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 47/22

---

Ny national side af euromønter bestemt til at blive sat i omløb

2010/C 47/07

Image

National side af den nye 2-euroerindringsmønt bestemt til at blive sat i omløb, udstedt af Spanien

Euromønter i omløb har status som lovligt betalingsmiddel i hele euroområdet. For at informere den brede offentlighed og alle, der professionelt beskæftiger sig med mønter, offentliggør Kommissionen alle de nye euromønters design (1). I overensstemmelse med de relevante rådskonklusioner af 10. februar 2009 (2) kan medlemsstaterne i euroområdet og lande, som har indgået monetære aftaler med Fællesskabet, udstede et vist antal erindringsmønter bestemt til at blive sat i omløb, forudsat at der kun anvendes 2-euromønter. Disse mønter skal have samme tekniske karakteristika som de normale 2-euromønter, men bærer på den nationale side et særligt motiv af stor symbolsk betydning på nationalt eller europæisk plan.

Udstedende stat: Spanien

Anledning til erindringsmønten: Det historiske centrum i Cordoba, som er opført på UNESCO's liste over verdens kulturarv

Beskrivelse af designet: Møntens indre del viser det indvendige af Cordobas store moske. Til venstre ses møntmærket. Nederst er en angivelse af den udstedende stat efterfulgt af årstallet »ESPAÑA 2010«.

På møntens ydre ring ses EU-flagets tolv stjerner.

Antal udstedte mønter: 8 millioner

Udstedelsesdato: Første kvartal af 2010.

---

(1)  Jf. EFT C 373 af 28.12.2001, s. 1, hvor man kan se de nationale sider af alle de mønter, der blev udstedt i 2002.

(2)  Jf. konklusionerne fra Rådets møde (økonomi og finans) den 10. februar 2009 og Kommissionens henstilling af 19. december 2008 om fælles retningslinjer for de nationale sider og udstedelsen af euromønter, som er bestemt til at sættes i omløb (EUT L 9 af 14.1.2009, s. 52).

---

OPLYSNINGER VEDRØRENDE DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

EFTA-Tilsynsmyndigheden

| 25.2.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 47/23 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 47/23

---

Ingen statsstøtte i henhold til artikel 61 i EØS-aftalen

2010/C 47/08

EFTA-Tilsynsmyndigheden har konstateret, at følgende foranstaltning ikke udgør statsstøtte efter EØS-aftalens artikel 61, stk. 1:

| Vedtagelsesdato | : | 7. oktober 2009 |
| --- | --- | --- |
| Sag nr. | : | 55120 |
| EFTA-stat | : | Norge |
| Støtteforanstaltningens navn (og/eller navnet på den støttemodtagende virksomhed) | : | påstået støtte ydet i forbindelse med aktiesalg i virksomheden Youngstorget 2 AS |
| Foranstaltningens art | : | ingen støtte |
| Berørte sektorer | : | forvaltning af kommercielle ejendomme |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | : | Oslo kommune |
| Rådhuset |
| 0037 Oslo |
| NORWAY |

Vedtagelsesdato

:

7. oktober 2009

Sag nr.

:

55120

EFTA-stat

:

Norge

Støtteforanstaltningens navn (og/eller navnet på den støttemodtagende virksomhed)

:

påstået støtte ydet i forbindelse med aktiesalg i virksomheden Youngstorget 2 AS

Foranstaltningens art

:

ingen støtte

Berørte sektorer

:

forvaltning af kommercielle ejendomme

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

:

Oslo kommune

Rådhuset

0037 Oslo

NORWAY

Andre oplysninger

:

—

Den autentiske udgave af denne beslutning (renset for fortrolige oplysninger) findes på EFTA-Tilsynsmyndighedens hjemmeside:

http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/

---

V Udtalelser

PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF DEN FÆLLES HANDELSPOLITIK

Europa-Kommissionen

| 25.2.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 47/24 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 47/24

---

Meddelelse om indledning af en delvis interimsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af visse typer polyethylenterephthalat med oprindelse i bl.a. Republikken Korea

2010/C 47/09

Kommissionen har modtaget en anmodning om en delvis interimsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«).

1.   Anmodning om en fornyet undersøgelse

Anmodningen blev indgivet af Polyethylene Terephthalate Committee of PlasticsEurope (»ansøgeren«), der repræsenterer syv EU-producenter.

Anmodningen er begrænset til en undersøgelse af dumpingaspektet, for så vidt angår den eksporterende producent KP Chemical Group, bestående af Honam Petrochemicals Corp. og KP Chemical Corp. (»KP Chemical Group«), og af visse aspekter vedrørende skade.

2.   Vare

Den undersøgte vare er polyethylenterephthalat (PET) med viskositetindeks på 78 ml/g og derover ifølge ISO-standard 1628-5, i øjeblikket henhørende under KN-kode 3907 60 20, og med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»den pågældende vare«).

3.   Gældende foranstaltninger

Den gældende foranstaltning er en endelig antidumpingtold indført ved Rådets forordning (EF) nr. 192/2007 (2) på importen af visse typer polyethylenterephthalat med oprindelse i bl.a. Folkerepublikken Kina.

4.   Begrundelse for den fornyede undersøgelse

Ansøgerens anmodning om en fornyet undersøgelse, jf. artikel 11, stk. 3, indeholdt umiddelbare beviser for, at de omstændigheder, som lå til grund for indførelsen af de gældende foranstaltninger, for KP Chemical Group’s vedkommende har ændret sig, og at disse ændringer er af varig karakter.

Ansøgeren fremførte umiddelbare beviser for, at, for så vidt angår KP Chemical Group, er det ikke længere tilstrækkeligt at opretholde foranstaltningerne på det nuværende nulniveau, som det har været tilfældet siden februar 2007 efter en kombineret udløbs- og delvis interimsundersøgelse, for at afhjælpe den nuværende skadevoldende dumping. En sammenligning af den eksporterende producents beregnede normale værdi og dennes eksportpriser til EU viser, at der er tale om et betydeligt dumpingniveau.

Ansøgeren fremførte også umiddelbart bevis for, at KP Chemical Group's eksport til EU underbød EU-erhvervsgrenens priser.

Det forekommer derfor ikke længere tilstrækkeligt at opretholde foranstaltningerne på det nuværende niveau, som blev fastsat på grundlag af den tidligere konstaterede dumping, for at afhjælpe den skadevoldende dumping.

5.   Procedure

Kommissionen har efter høring af det rådgivende udvalg fastslået, at der foreligger tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en delvis interimsundersøgelse, og indleder herved en undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3.

Undersøgelsen vil vise, om der er behov for at videreføre, ophæve eller ændre de gældende foranstaltninger, for så vidt angår den pågældende eksporterende producent. I undersøgelsen vil indgå den påstand, at KP Chemical Group's eksport til EU underbød EU-erhvervsgrenens priser.

I betragtning af det store antal EU-producenter, der er involveret i denne procedure, kan Kommissionen beslutte at anvende stikprøver, jf. grundforordningens artikel 17.

Hvis det besluttes, at de gældende foranstaltninger bør ændres for den pågældende eksporterende producent, kan det blive nødvendigt at ændre den told, der i øjeblikket er gældende for importen af den pågældende vare fra virksomheder, der ikke er udtrykkeligt nævnt i artikel 1 i forordning (EF) nr. 192/2007.

a)   Spørgeskemaer

For at indhente de oplysninger, som Kommissionen anser for nødvendige til sin undersøgelse, vil den sende spørgeskemaer til ovennævnte eksporterende producent, til EU-erhvervsgrenen og til myndighederne i det pågældende eksportland. Disse oplysninger og den tilhørende dokumentation skal være Kommissionen i hænde inden for den frist, der er fastsat i punkt 6, litra a).

b)   Indhentning af oplysninger og afholdelse af høringer

Alle interesserede parter opfordres til at tilkendegive deres synspunkter, indgive andre oplysninger end besvarelserne af spørgeskemaet og fremlægge dokumentation herfor. Disse oplysninger og den tilhørende dokumentation skal være Kommissionen i hænde inden for den frist, der er fastsat i punkt 6, litra a).

Kommissionen kan endvidere høre interesserede parter, hvis de anmoder herom og kan godtgøre, at der er særlige grunde til, at de bør høres. En sådan anmodning skal indgives inden for den frist, der er fastsat i punkt 6, litra b).

6.   Frister

a)   For parter, der ønsker at give sig til kende og indsende besvarelser af spørgeskemaer og eventuelle andre oplysninger

Medmindre andet er angivet, skal alle interesserede parter give sig til kende over for Kommissionen, fremsætte deres synspunkter og sende besvarelser af spørgeskemaet eller eventuelle andre oplysninger senest 37 dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende, hvis der skal tages hensyn til deres bemærkninger i forbindelse med undersøgelsen. Det skal bemærkes, at udøvelsen af de fleste proceduremæssige rettigheder, der er fastsat i grundforordningen, kun kan respekteres, hvis parterne giver sig til kende inden for den nævnte frist.

b)   Høringer

Alle interesserede parter kan desuden anmode om at blive hørt af Kommissionen inden for samme frist på 37 dage.

7.   Skriftlige henvendelser, besvarelser af spørgeskemaer og korrespondance

Alle redegørelser og anmodninger fra interesserede parter skal indgives skriftligt (ikke i elektronisk form, medmindre andet er angivet) med angivelse af den pågældendes navn, adresse, e-mail-adresse og telefon- og faxnummer. Alle skriftlige henvendelser, herunder de oplysninger, der anmodes om i denne meddelelse, besvarelser af spørgeskemaer og korrespondance, som de interesserede parter videregiver som fortroligt materiale, skal være forsynet med påtegningen »Limited« (3) og skal, jf. grundforordningens artikel 19, stk. 2, være ledsaget af et ikke-fortroligt sammendrag med påtegningen »For Inspection by Interested Parties«.

Kommissionens postadresse:

| Europa-Kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet for Handel |
| Direktorat H |
| Kontor: N105 04/92 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22956505 |

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Handel

Direktorat H

Kontor: N105 04/92

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22956505

8.   Manglende samarbejdsvilje

Hvis en af de interesserede parter nægter at give adgang til nødvendige oplysninger eller undlader at meddele dem inden for de fastsatte frister eller på anden måde lægger væsentlige hindringer i vejen for undersøgelsen, kan der træffes afgørelser, positive eller negative, på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18.

Konstateres det, at en interesseret part har indgivet urigtige eller vildledende oplysninger, ses der bort fra disse oplysninger, og der kan i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18 gøres brug af de foreliggende faktiske oplysninger. Hvis en interesseret part udviser manglende eller begrænset samarbejdsvilje, og undersøgelsesresultaterne derfor må baseres på de foreliggende faktiske oplysninger, kan resultatet blive mindre gunstigt for den pågældende, end hvis der var udvist samarbejdsvilje.

9.   Tidsplan for undersøgelsen

Undersøgelsen vil i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 5, blive afsluttet senest 15 måneder efter offentliggørelsen af denne meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende.

10.   Behandling af personoplysninger

Det skal bemærkes, at personoplysninger, som indsamles i forbindelse med denne undersøgelse, vil blive behandlet i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (4).

11.   Høringskonsulent

Det skal endvidere bemærkes, at hvis der opstår vanskeligheder i forbindelse med parternes udøvelse af retten til at forsvare sig, kan de anmode høringskonsulenten fra Generaldirektoratet for Handel om at gribe ind. Høringskonsulenten optræder som formidler mellem de interesserede parter og Kommissionens tjenestegrene og kan om nødvendigt mægle i proceduremæssige spørgsmål, der vedrører beskyttelse af parternes interesser i forbindelse med denne procedure, navnlig for så vidt angår spørgsmål om aktindsigt, fortrolige oplysninger, forlængelse af frister og behandling af skriftlige og/eller mundtlige henvendelser. Yderligere oplysninger og kontaktoplysninger findes på høringskonsulentens websider på webstedet for Generaldirektoratet for Handel (http://ec.europa.eu/trade).

---

(1)  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 51.

(2)  EUT L 59 af 27.2.2007, s. 1.

(3)  Dette betyder, at dokumentet kun er til internt brug. Det er beskyttet i henhold til artikel 4 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (EFT L 145 af 31.5.2001, s. 43). Det betragtes som et fortroligt dokument i henhold til artikel 19 i grundforordningen og artikel 6 i WTO-aftalen om anvendelse af artikel VI i GATT 1994 (antidumpingaftalen).

(4)  EFT L 8 af 12.1.2001, s. 1.

---

PROCEDURER FOR GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 25.2.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 47/27 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 47/27

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.5554 — HAVI/KeyLux/STI Freight JV)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

2010/C 47/10

| 1. | Den 17. februar 2010 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved HAVI Global Logistics GmbH (»HAVI«, Tyskland), der tilhører HAVI Group LP (USA), og McKey Luxembourg S.à.r.l (»KeyLux«, Luxembourg), der tilhører Keystone Group (USA), gennem opkøb af aktier i et nyligt oprettet joint ventureselskab erhverver fælles kontrol over STI Freight Management GmbH (»STI Freight«, Tyskland), jf. EF-Fusionsforordningen artikel 3, stk. 1, litra b). |
| --- | --- |

1.

Den 17. februar 2010 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved HAVI Global Logistics GmbH (»HAVI«, Tyskland), der tilhører HAVI Group LP (USA), og McKey Luxembourg S.à.r.l (»KeyLux«, Luxembourg), der tilhører Keystone Group (USA), gennem opkøb af aktier i et nyligt oprettet joint ventureselskab erhverver fælles kontrol over STI Freight Management GmbH (»STI Freight«, Tyskland), jf. EF-Fusionsforordningen artikel 3, stk. 1, litra b).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | HAVI: logistik og distribution af fødevarer og nonfoodprodukter, fødevareforarbejdning, emballering og administrative ydelser samt salgsfremme |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

HAVI: logistik og distribution af fødevarer og nonfoodprodukter, fødevareforarbejdning, emballering og administrative ydelser samt salgsfremme

| — | KeyLux: spedition, logistik og distribution i fødevaresektoren |
| --- | --- |

—

KeyLux: spedition, logistik og distribution i fødevaresektoren

| — | STI Freight: overtager aktiviteterne fra »STI Global Network«-selskaberne i speditionssektoren inden for fødevarer og nonfoodprodukter. |
| --- | --- |

—

STI Freight: overtager aktiviteterne fra »STI Global Network«-selskaberne i speditionssektoren inden for fødevarer og nonfoodprodukter.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under EF-fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure til behandling af visse fusioner efter EF-fusionsforordningen (2). |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under EF-fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure til behandling af visse fusioner efter EF-fusionsforordningen (2).

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer COMP/M.5554 — HAVI/KeyLux/STI Freight JV sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail til COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller pr. brev til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer COMP/M.5554 — HAVI/KeyLux/STI Freight JV sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail til COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller pr. brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»EF-Fusionsforordningen«).

(2)  EUT C 56 af 5.3.2005, s. 32 (»Meddelelsen om en forenklet procedure«).

---

ANDRE RETSAKTER

Europa-Kommissionen

| 25.2.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 47/28 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 47/28

---

Udtalelse om en anmodning efter artikel 30 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/17/EF

Anmodning fra en ordregiver

2010/C 47/11

Den 15. februar 2010 modtog Kommissionen en anmodning i henhold til artikel 30, stk. 5, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/17/EF af 31. marts 2004 om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af kontrakter inden for vand- og energiforsyning, transport samt posttjenester (1). Første arbejdsdag efter modtagelse af anmodningen var den 16. februar 2010.

Anmodningen stammer fra Compagnia Valdostana delle Acque S.p.A. — Compagnie Valdotaine des eaux S.p.A. og vedrører produktion og salg af elektricitet i Italien. Ifølge nævnte artikel 30 anvendes direktiv 2004/17/EF ikke, hvis den pågældende aktivitet er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår på markeder, hvortil adgangen er fri. Evaluering af vilkårene sker udelukkende i henhold til direktiv 2004/17/EF og udelukker ikke, at konkurrencereglerne finder anvendelse.

Kommissionen har en frist på tre måneder fra ovennævnte arbejdsdag til at træffe afgørelse om denne anmodning. Fristen udløber således den 16. maj 2010.

Fristen vil i givet fald kunne forlænges med tre måneder. En meddelelse om en sådan forlængelse vil blive offentliggjort.

I henhold til artikel 30, stk. 6, andet afsnit, vil eventuelle nye anmodninger om produktion og salg af elektricitet i Italien, der indgives, inden fristen for nærværende anmodning udløber, ikke blive betragtet som nye procedurer og vil blive behandlet som led i nærværende anmodning.

---

(1)  EUT L 134 af 30.4.2004, s. 1.

---