# Gazzetta ufficiale C 64/2010

| | ISSN 1725-2466
  doi:10.3000/17252466.C_2010.064.ita |
| --- | --- |
| Gazzetta ufficiale
  dell'Unione europea | C 64 |
| | |
| Edizione in lingua italiana | Comunicazioni e informazioni | 53o anno16 marzo 2010 |

ISSN 1725-2466

doi:10.3000/17252466.C_2010.064.ita

Gazzetta ufficiale

dell'Unione europea

C 64

Edizione in lingua italiana

Comunicazioni e informazioni

53o anno16 marzo 2010

---

| Numero d'informazione | Sommario | pagina |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informazioni |
| | INFORMAZIONI PROVENIENTI DALLE ISTITUZIONI, DAGLI ORGANI E DAGLI ORGANISMI DELL'UNIONE EUROPEA |
| | Commissione europea |
| 2010/C 064/01 | Tassi di cambio dell'euro | 1 |
| | INFORMAZIONI PROVENIENTI DAGLI STATI MEMBRI |
| 2010/C 064/02 | Estratto della sentenza relativa a Landsbanki Luxembourg S.A. in applicazione della direttiva 2001/24/CE del Parlamento europeo e del Consiglio, in materia di risanamento e liquidazione degli enti creditizi | 2 |
| 2010/C 064/03 | Estratto della sentenza relativa a Landsbanki Luxembourg S.A. in applicazione della direttiva 2001/24/CE del Parlamento europeo e del Consiglio, in materia di risanamento e liquidazione degli enti creditizi | 3 |

Numero d'informazione

Sommario

pagina

IV   Informazioni

INFORMAZIONI PROVENIENTI DALLE ISTITUZIONI, DAGLI ORGANI E DAGLI ORGANISMI DELL'UNIONE EUROPEA

Commissione europea

2010/C 064/01

Tassi di cambio dell'euro

1

INFORMAZIONI PROVENIENTI DAGLI STATI MEMBRI

2010/C 064/02

Estratto della sentenza relativa a Landsbanki Luxembourg S.A. in applicazione della direttiva 2001/24/CE del Parlamento europeo e del Consiglio, in materia di risanamento e liquidazione degli enti creditizi

2

2010/C 064/03

Estratto della sentenza relativa a Landsbanki Luxembourg S.A. in applicazione della direttiva 2001/24/CE del Parlamento europeo e del Consiglio, in materia di risanamento e liquidazione degli enti creditizi

3

| | V   Pareri |
| --- | --- |
| | PROCEDIMENTI AMMINISTRATIVI |
| | Commissione europea |
| 2010/C 064/04 | Invito a presentare proposte — EACEA/11/10 — Programma Gioventù in azione — Azione 3.2. — Gioventù nel mondo: Cooperazione con paesi diversi dai paesi limitrofi all’Unione europea | 4 |
| 2010/C 064/05 | Invito a presentare proposte — Azione preparatoria relativa a una capacità di risposta rapida dell'UE | 8 |
| | Ufficio europeo di selezione del personale (EPSO) |
| 2010/C 064/06 | Avviso di concorso generale EPSO/AD/177/10 | 9 |
| | PROCEDIMENTI RELATIVI ALL'ATTUAZIONE DELLA POLITICA COMMERCIALE COMUNE |
| | Commissione europea |
| 2010/C 064/07 | Avviso di apertura di un riesame in previsione della scadenza delle misure antidumping applicabili alle importazioni di fibre di poliesteri in fiocco originarie della Repubblica popolare cinese | 10 |
| | PROCEDIMENTI RELATIVI ALL'ATTUAZIONE DELLA POLITICA DELLA CONCORRENZA |
| | Commissione europea |
| 2010/C 064/08 | Aiuto di Stato — Ungheria — Aiuto di Stato C 31/09 (ex N 113/09) — Aiuto a Audi Hungaria Motor Kft. — Invito a presentare osservazioni a norma dell'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE (
  1
  ) | 15 |
| | ALTRI ATTI |
| | Commissione europea |
| 2010/C 064/09 | Pubblicazione di una domanda di modifica, a norma dell'articolo 6, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 510/2006 del Consiglio, relativo alla protezione delle indicazioni geografiche e delle denominazioni d'origine dei prodotti agricoli e alimentari | 32 |

V   Pareri

PROCEDIMENTI AMMINISTRATIVI

Commissione europea

2010/C 064/04

Invito a presentare proposte — EACEA/11/10 — Programma Gioventù in azione — Azione 3.2. — Gioventù nel mondo: Cooperazione con paesi diversi dai paesi limitrofi all’Unione europea

4

2010/C 064/05

Invito a presentare proposte — Azione preparatoria relativa a una capacità di risposta rapida dell'UE

8

Ufficio europeo di selezione del personale (EPSO)

2010/C 064/06

Avviso di concorso generale EPSO/AD/177/10

9

PROCEDIMENTI RELATIVI ALL'ATTUAZIONE DELLA POLITICA COMMERCIALE COMUNE

Commissione europea

2010/C 064/07

Avviso di apertura di un riesame in previsione della scadenza delle misure antidumping applicabili alle importazioni di fibre di poliesteri in fiocco originarie della Repubblica popolare cinese

10

PROCEDIMENTI RELATIVI ALL'ATTUAZIONE DELLA POLITICA DELLA CONCORRENZA

Commissione europea

2010/C 064/08

Aiuto di Stato — Ungheria — Aiuto di Stato C 31/09 (ex N 113/09) — Aiuto a Audi Hungaria Motor Kft. — Invito a presentare osservazioni a norma dell'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE (
  1
  )

1

15

ALTRI ATTI

Commissione europea

2010/C 064/09

Pubblicazione di una domanda di modifica, a norma dell'articolo 6, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 510/2006 del Consiglio, relativo alla protezione delle indicazioni geografiche e delle denominazioni d'origine dei prodotti agricoli e alimentari

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Testo rilevante ai fini del SEE |

---

(1)   Testo rilevante ai fini del SEE

1

| IT | |
| --- | --- |

IT

---

IV Informazioni

INFORMAZIONI PROVENIENTI DALLE ISTITUZIONI, DAGLI ORGANI E DAGLI ORGANISMI DELL'UNIONE EUROPEA

Commissione europea

| 16.3.2010 | IT | Gazzetta ufficiale dell'Unione europea | C 64/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2010

IT

Gazzetta ufficiale dell'Unione europea

C 64/1

---

Tassi di cambio dell'euro (1)

15 marzo 2010

2010/C 64/01

1 euro =

| | Moneta | Tasso di cambio |
| --- | --- | --- |
| USD | dollari USA | 1,3705 |
| JPY | yen giapponesi | 124,30 |
| DKK | corone danesi | 7,4414 |
| GBP | sterline inglesi | 0,91050 |
| SEK | corone svedesi | 9,7143 |
| CHF | franchi svizzeri | 1,4527 |
| ISK | corone islandesi | |
| NOK | corone norvegesi | 8,0155 |
| BGN | lev bulgari | 1,9558 |
| CZK | corone ceche | 25,490 |
| EEK | corone estoni | 15,6466 |
| HUF | fiorini ungheresi | 264,60 |
| LTL | litas lituani | 3,4528 |
| LVL | lats lettoni | 0,7076 |
| PLN | zloty polacchi | 3,8950 |
| RON | leu rumeni | 4,0880 |
| TRY | lire turche | 2,0922 |
| AUD | dollari australiani | 1,5022 |
| CAD | dollari canadesi | 1,3972 |
| HKD | dollari di Hong Kong | 10,6338 |
| NZD | dollari neozelandesi | 1,9567 |
| SGD | dollari di Singapore | 1,9146 |
| KRW | won sudcoreani | 1 555,38 |
| ZAR | rand sudafricani | 10,1427 |
| CNY | renminbi Yuan cinese | 9,3550 |
| HRK | kuna croata | 7,2500 |
| IDR | rupia indonesiana | 12 566,08 |
| MYR | ringgit malese | 4,5507 |
| PHP | peso filippino | 62,655 |
| RUB | rublo russo | 40,2696 |
| THB | baht thailandese | 44,670 |
| BRL | real brasiliano | 2,4180 |
| MXN | peso messicano | 17,2053 |
| INR | rupia indiana | 62,4850 |

Moneta

Tasso di cambio

USD

dollari USA

1,3705

JPY

yen giapponesi

124,30

DKK

corone danesi

7,4414

GBP

sterline inglesi

0,91050

SEK

corone svedesi

9,7143

CHF

franchi svizzeri

1,4527

ISK

corone islandesi

NOK

corone norvegesi

8,0155

BGN

lev bulgari

1,9558

CZK

corone ceche

25,490

EEK

corone estoni

15,6466

HUF

fiorini ungheresi

264,60

LTL

litas lituani

3,4528

LVL

lats lettoni

0,7076

PLN

zloty polacchi

3,8950

RON

leu rumeni

4,0880

TRY

lire turche

2,0922

AUD

dollari australiani

1,5022

CAD

dollari canadesi

1,3972

HKD

dollari di Hong Kong

10,6338

NZD

dollari neozelandesi

1,9567

SGD

dollari di Singapore

1,9146

KRW

won sudcoreani

1 555,38

ZAR

rand sudafricani

10,1427

CNY

renminbi Yuan cinese

9,3550

HRK

kuna croata

7,2500

IDR

rupia indonesiana

12 566,08

MYR

ringgit malese

4,5507

PHP

peso filippino

62,655

RUB

rublo russo

40,2696

THB

baht thailandese

44,670

BRL

real brasiliano

2,4180

MXN

peso messicano

17,2053

INR

rupia indiana

62,4850

---

(1)  Fonte: tassi di cambio di riferimento pubblicati dalla Banca centrale europea.

---

INFORMAZIONI PROVENIENTI DAGLI STATI MEMBRI

| 16.3.2010 | IT | Gazzetta ufficiale dell'Unione europea | C 64/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2010

IT

Gazzetta ufficiale dell'Unione europea

C 64/2

---

Estratto della sentenza relativa a Landsbanki Luxembourg S.A. in applicazione della direttiva 2001/24/CE del Parlamento europeo e del Consiglio, in materia di risanamento e liquidazione degli enti creditizi

2010/C 64/02

| Landsbanki Luxembourg S.A. |
| --- |
| 2-4, rue Beck |
| 1222 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| No RC B78804 |

Landsbanki Luxembourg S.A.

2-4, rue Beck

1222 Luxembourg

LUXEMBOURG

No RC B78804

Con decisione del 24 febbraio 2010, il tribunale distrettuale di Lussemburgo, 15esima sezione, deliberando in materia commerciale, ha modificato come indicato di seguito la sentenza di liquidazione giudiziaria della Landsbanki Luxembourg S.A., società a responsabilità limitata con sede legale a 2-4, rue Beck, 1222 Luxembourg, LUXEMBOURG, per quanto riguarda la modalità della liquidazione.

Il termine ultimo entro il quale i creditori privilegiati e non privilegiati devono insinuare i loro crediti per ricevere dividendi dalla liquidazione della Landsbanki Luxembourg S.A è stato formalmente fissato al 14 maggio 2010 a condizione che almeno 45 giorni prima tramite pubblicazione sui quotidiani nazionali e internazionali indicati nella sentenza sia stato dato avviso a tutti i creditori della Landsbanki Luxembourg S.A esistenti al momento dell’apertura della procedura di liquidazione che non abbiano ancora insinuato i loro crediti di presentare la relativa istanza, pena l’esclusione dai proventi della liquidazione e da qualsiasi altro diritto che vi possano vantare.

Il comma dell’articolo 508 del Codice di commercio «potranno tuttavia insinuare i loro crediti fino al momento dell’ultima distribuzione dei dividendi» non è applicabile.

Gli elenchi dei crediti ammessi saranno depositati presso la cancelleria del tribunale perché i creditori ne prendano visione e possano, come previsto dalla sentenza di liquidazione del 12 dicembre 2008, presentare opposizione durante i primi dieci giorni di febbraio, aprile, giugno, settembre, ottobre e novembre.

Si ordina l’esecuzione provvisoria della sentenza, indipendentemente da qualsiasi ricorso e senza alcuna garanzia.

La presente sentenza verrà pubblicata per estratti sul Mémorial C, registro speciale delle società e delle associazioni, sulla Gazzetta ufficiale dell’Unione europea e sulle seguenti testate: «Luxemburger Wort», «Tageblatt», «Financial Times», «Le Monde», «El País», e «Morgan Blaðið», entro 8 giorni dalla sua pronuncia, conformemente all’articolo 61, comma 12, della legge modificata relativa al settore finanziario.

Il presente estratto è una traduzione della sentenza del tribunale distrettuale di Lussemburgo redatta in francese. In caso di discrepanze tra il testo in italiano e quello in francese, farà fede l’originale.

Per la liquidazione giudiziaria della Landsbanki Luxembourg S.A.

Yvette HAMILIUS

---

| 16.3.2010 | IT | Gazzetta ufficiale dell'Unione europea | C 64/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2010

IT

Gazzetta ufficiale dell'Unione europea

C 64/3

---

Estratto della sentenza relativa a Landsbanki Luxembourg S.A. in applicazione della direttiva 2001/24/CE del Parlamento europeo e del Consiglio, in materia di risanamento e liquidazione degli enti creditizi

2010/C 64/03

| Landsbanki Luxembourg S.A. |
| --- |
| 2-4, rue Beck |
| 1222 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| No RC B78804 |

Landsbanki Luxembourg S.A.

2-4, rue Beck

1222 Luxembourg

LUXEMBOURG

No RC B78804

Termine ultimo per l’insinuazione dei crediti

Nella liquidazione della Landsbanki Luxembourg SA si è proceduto formalmente a fissare un termine ultimo per l’insinuazione dei crediti.

Termine ultimo per l’insinuazione dei crediti: 14 maggio 2010

Il termine ultimo entro il quale i creditori devono insinuare i loro crediti per ricevere dividendi dalla liquidazione della Landsbanki Luxembourg SA è stato formalmente fissato al 14 maggio 2010. I creditori che non avranno presentato istanza entro la suddetta data saranno esclusi dal diritto di partecipare alla ripartizione dei dividendi.

Chi desidera presentare istanza è invitato ad inviarla quanto prima, corredata della relativa documentazione giustificativa, al seguente indirizzo:

| Tribunal d’arrondissement de Luxembourg, XVème chambre |
| --- |
| Cité judiciaire — Bâtiment Commerce |
| 7, rue du St-Esprit |
| 2080 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |

Tribunal d’arrondissement de Luxembourg, XVème chambre

Cité judiciaire — Bâtiment Commerce

7, rue du St-Esprit

2080 Luxembourg

LUXEMBOURG

Si raccomanda l’invio per posta raccomandata, in modo da poterne verificare il ricevimento entro il termine.

Crediti insinuati

Chi abbia già provveduto ad insinuare il proprio credito ma non abbia ancora ricevuto conferma del ricevimento dell’istanza, deve immediatamente contattare i liquidatori ai recapiti indicati alla fine della presente comunicazione.

Spese/servizi di liquidazione inerenti alla liquidazione della Landsbanki Luxembourg S.A

Le pratiche abbiano fornito servizi nel quadro della liquidazione o che altrimenti vantino un credito per il pagamento di una spesa incorsa durante la liquidazione e non ancora pagata, devono contattare immediatamente il liquidatore ai recapiti indicati alla fine della presente comunicazione.

Futuro svolgimento della liquidazione

Il liquidatore sta effettuando vari recuperi e procederà alla chiusura finale solo a conclusione delle azioni di recupero.

| Landsbanki Luxembourg S.A. in liquidazione |
| --- |
| 2-4, rue Beck |
| 2080 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| Tel +352 2619291 |
| Fax +352 26192929 |
| E-mail: customerrelations@landsbanki.lu |

Landsbanki Luxembourg S.A. in liquidazione

2-4, rue Beck

2080 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tel +352 2619291

Fax +352 26192929

E-mail: customerrelations@landsbanki.lu

---

V Pareri

PROCEDIMENTI AMMINISTRATIVI

Commissione europea

| 16.3.2010 | IT | Gazzetta ufficiale dell'Unione europea | C 64/4 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2010

IT

Gazzetta ufficiale dell'Unione europea

C 64/4

---

INVITO A PRESENTARE PROPOSTE — EACEA/11/10

Programma «Gioventù in azione»

Azione 3.2. — «Gioventù nel mondo»: Cooperazione con paesi diversi dai paesi limitrofi all’Unione europea

2010/C 64/04

1.   OBIETTIVI E DESCRIZIONE

Il presente invito a presentare proposte si prefigge di sostenere progetti che promuovano la cooperazione nel settore della gioventù tra i paesi aderenti al Programma «Gioventù in azione» e i paesi partner diversi dai paesi limitrofi all'Unione europea (paesi che hanno firmato con l’Unione europea un accordo rilevante per il settore giovanile). Il presente invito fornisce sovvenzioni ai progetti.

I suoi obiettivi sono i seguenti:

| — | migliorare la mobilità dei giovani e dei lavoratori operanti nel settore della gioventù, |
| --- | --- |

—

migliorare la mobilità dei giovani e dei lavoratori operanti nel settore della gioventù,

| — | promuovere la consapevolezza tra i giovani nonché il loro impegno attivo, |
| --- | --- |

—

promuovere la consapevolezza tra i giovani nonché il loro impegno attivo,

| — | sostenere il potenziamento delle capacità delle organizzazioni e delle strutture giovanili al fine di contribuire allo sviluppo della società civile, |
| --- | --- |

—

sostenere il potenziamento delle capacità delle organizzazioni e delle strutture giovanili al fine di contribuire allo sviluppo della società civile,

| — | promuovere la cooperazione e lo scambio di esperienze e di buone prassi nel settore della gioventù e dell'istruzione informale, |
| --- | --- |

—

promuovere la cooperazione e lo scambio di esperienze e di buone prassi nel settore della gioventù e dell'istruzione informale,

| — | contribuire allo sviluppo delle politiche giovanili, del lavoro nel settore della gioventù e del volontariato; e |
| --- | --- |

—

contribuire allo sviluppo delle politiche giovanili, del lavoro nel settore della gioventù e del volontariato; e

| — | sviluppare partenariati e reti sostenibili fra organizzazioni giovanili. |
| --- | --- |

—

sviluppare partenariati e reti sostenibili fra organizzazioni giovanili.

Verrà data la precedenza a quei progetti che meglio rispecchiano le priorità permanenti del programma «Gioventù in azione», vale a dire:

| — | la partecipazione dei giovani, |
| --- | --- |

—

la partecipazione dei giovani,

| — | la diversità culturale, |
| --- | --- |

—

la diversità culturale,

| — | la cittadinanza europea, |
| --- | --- |

—

la cittadinanza europea,

| — | il coinvolgimento di giovani con minori opportunità, |
| --- | --- |

—

il coinvolgimento di giovani con minori opportunità,

Inoltre sarà data la preferenza ai progetti che rispecchiano le seguenti priorità annuali dell’invito:

| — | questioni globali riguardanti i giovani, quali il cambiamento climatico, lo sviluppo sostenibile, le migrazioni e gli obiettivi di sviluppo del Millennio (MDG) (1), |
| --- | --- |

—

questioni globali riguardanti i giovani, quali il cambiamento climatico, lo sviluppo sostenibile, le migrazioni e gli obiettivi di sviluppo del Millennio (MDG) (1),

| — | combattere la povertà e l’esclusione sociale (2), |
| --- | --- |

—

combattere la povertà e l’esclusione sociale (2),

| — | rafforzare il dialogo euro-africano, lo scambio e la cooperazione nel settore della gioventù (3). |
| --- | --- |

—

rafforzare il dialogo euro-africano, lo scambio e la cooperazione nel settore della gioventù (3).

Ambito geografico

Nell’ambito geografico di questo invito a presentare proposte di cui al punto 5.2, e in aggiunta alle priorità menzionate, a seguito della dichiarazione congiunta relativa al 12o vertice Cina-UE tenuto a Nanjing il 30 novembre 2009 (4), in occasione del quale il 2011 è stato proclamato anno della gioventù Europa-Cina, particolare attenzione sarà dedicata a progetti volti alla promozione del dialogo e della cooperazione nel settore della gioventù tra l’UE e la Cina allo scopo di fornire un contributo all’anno della gioventù Europa-Cina nel 2011.

2.   CANDIDATI AMMISSIBILI

Le proposte devono essere presentate da organizzazioni a scopo non lucrativo. Tali organizzazioni possono essere:

| — | organizzazioni non governative (ONG), |
| --- | --- |

—

organizzazioni non governative (ONG),

| — | enti pubblici a livello regionale o locale; o |
| --- | --- |

—

enti pubblici a livello regionale o locale; o

| — | consigli giovanili nazionali. |
| --- | --- |

—

consigli giovanili nazionali.

Lo stesso vale per le organizzazioni partner.

Al momento della scadenza specificata per la presentazione delle proposte, i candidati devono essere legalmente residenti da almeno due 2 anni in uno dei paesi aderenti al Programma. I paesi del Programma sono i seguenti:

| — | gli Stati Membri dell’Unione europea: Austria, Belgio, Bulgaria, Cipro, Danimarca, Estonia, Finlandia, Francia, Germania, Grecia, Irlanda, Italia, Lettonia, Lituania, Lussemburgo, Malta, Paesi Bassi, Polonia, Portogallo, Regno Unito; Repubblica Ceca, Romania, Slovacchia, Slovenia, Spagna, Svezia, Ungheria (5), |
| --- | --- |

—

gli Stati Membri dell’Unione europea: Austria, Belgio, Bulgaria, Cipro, Danimarca, Estonia, Finlandia, Francia, Germania, Grecia, Irlanda, Italia, Lettonia, Lituania, Lussemburgo, Malta, Paesi Bassi, Polonia, Portogallo, Regno Unito; Repubblica Ceca, Romania, Slovacchia, Slovenia, Spagna, Svezia, Ungheria (5),

| — | gli Stati dell'Associazione europea di libero scambio (EFTA) che fanno parte dell'accordo sullo Spazio economico europeo (SEE): Islanda, Liechtenstein e Norvegia, |
| --- | --- |

—

gli Stati dell'Associazione europea di libero scambio (EFTA) che fanno parte dell'accordo sullo Spazio economico europeo (SEE): Islanda, Liechtenstein e Norvegia,

| — | i paesi candidati che beneficiano di una strategia di pre-adesione conformemente ai principi generali nonché alle condizioni e modalità generali stabiliti negli accordi quadro conclusi con questi paesi, in vista della loro partecipazione ai programmi comunitari: Turchia. |
| --- | --- |

—

i paesi candidati che beneficiano di una strategia di pre-adesione conformemente ai principi generali nonché alle condizioni e modalità generali stabiliti negli accordi quadro conclusi con questi paesi, in vista della loro partecipazione ai programmi comunitari: Turchia.

I progetti devono coinvolgere partecipanti di almeno quattro paesi diversi (ivi compresa l'organizzazione richiedente) comprendenti almeno due paesi aderenti al Programma, di cui almeno uno Stato membro dell'Unione europea e due paesi partner.

3.   AZIONI E PROPOSTE AMMISSIBILI

Il progetto deve prevedere attività di natura non lucrativa correlate al campo della gioventù e dell'istruzione non formale.

I progetti devono iniziare imperativamente tra il 1o novembre 2010 e il 31 dicembre 2010, con una durata minima di 6 mesi e una durata massima di 12 mesi.

Saranno prese in considerazione solo le proposte dattiloscritte presentate in una delle lingue ufficiali dell’UE, utilizzando il modulo di candidatura ufficiale, interamente riempito ed inviato entro la scadenza specificata (17 maggio 2010). La domanda di candidatura deve essere spedita in un pacchetto unico e come copia singola (documento originale). Deve essere datata e firmata (solo firme originali) dalla persona autorizzata a sottoscrivere gli impegni legali per conto dell’organizzazione richiedente.

Il modulo di candidatura deve essere accomapagnato da una lettera ufficiale dell’organizzazione richiedente, da documenti che attestano la sua capacità finanziaria e operativa e da tutti gli altri documenti cui si fa riferimento nel modulo stesso.

I candidati devono presentare un bilancio equilibrato in termini di spesa e reddito, nonchè conforme con il massimale per il cofinanziamento comunitario, che è impostato sull’80 % delle spese totali ammissibili del progetto e con un importo massimo per la sovvenzione fissato a 100 000 euro.

4.   CRITERI DI AGGIUDICAZIONE

Le candidature ammissibili saranno valutate sulla base dei criteri seguenti:

Criteri qualitativi

I criteri qualitativi conteranno per l’80 % del punteggio complessivo nell’ambito della procedura di valutazione (coefficiente 4).

—   Rilevanza del progetto in relazione agli obiettivi e alle priorità dell’invito.

A questo proposito saranno valutati i seguenti aspetti:

| a) | il progetto soddisfa gli obiettivi generali del Programma «Gioventù in azione», |
| --- | --- |

a)

il progetto soddisfa gli obiettivi generali del Programma «Gioventù in azione»,

| b) | il progetto soddisfa gli obiettivi e le priorità (compreso l’orientamento geografico) del presente invito a presentare proposte. |
| --- | --- |

b)

il progetto soddisfa gli obiettivi e le priorità (compreso l’orientamento geografico) del presente invito a presentare proposte.

—   Qualità del progetto e delle metodologie di lavoro impiegate.

A tale proposito saranno valutati i seguenti aspetti:

| a) | l’obiettivo del progetto; in altri termini, il suo effetto moltiplicatore e in particolare il suo impatto sostenibile, oltre alla sua redditività a lungo termine, |
| --- | --- |

a)

l’obiettivo del progetto; in altri termini, il suo effetto moltiplicatore e in particolare il suo impatto sostenibile, oltre alla sua redditività a lungo termine,

| b) | la qualità elevata del programma di lavoro in termini di contenuto e metodologia, la sua chiarezza e uniformità, |
| --- | --- |

b)

la qualità elevata del programma di lavoro in termini di contenuto e metodologia, la sua chiarezza e uniformità,

| c) | il coinvolgimento attivo dei giovani nel progetto, |
| --- | --- |

c)

il coinvolgimento attivo dei giovani nel progetto,

| d) | la visibilità del progetto e la qualità delle misure finalizzate a perseguire la diffusione e lo sfruttamento dei suoi risultati, |
| --- | --- |

d)

la visibilità del progetto e la qualità delle misure finalizzate a perseguire la diffusione e lo sfruttamento dei suoi risultati,

| e) | la qualità del partenariato e in particolare la chiarezza dei compiti, la descrizione del ruolo effettivo del partner nella cooperazione nonché l'esperienza e la motivazione dei partner ad avviare il progetto, |
| --- | --- |

e)

la qualità del partenariato e in particolare la chiarezza dei compiti, la descrizione del ruolo effettivo del partner nella cooperazione nonché l'esperienza e la motivazione dei partner ad avviare il progetto,

| f) | la coerenza del bilancio con le attività previste nel programma di lavoro. |
| --- | --- |

f)

la coerenza del bilancio con le attività previste nel programma di lavoro.

Criteri quantitativi

I criteri quantitativi conteranno per il 20 % del punteggio complessivo nell’ambito della procedura di valutazione (coefficiente 1).

—   Profilo e numero di partecipanti e di promotori coinvolti nel progetto:

| a) | l'equilibrio del partenariato, che deve essere duplice: i progetti devono coinvolgere un numero simile di organizzazioni ubicate nei paesi aderenti al Programma e nei paesi partner, nonché assicurare un'equa rappresentanza dei gruppi nazionali, |
| --- | --- |

a)

l'equilibrio del partenariato, che deve essere duplice: i progetti devono coinvolgere un numero simile di organizzazioni ubicate nei paesi aderenti al Programma e nei paesi partner, nonché assicurare un'equa rappresentanza dei gruppi nazionali,

| b) | il numero di partner coinvolti nel progetto, nonché il numero di paesi coperti dal partenariato, |
| --- | --- |

b)

il numero di partner coinvolti nel progetto, nonché il numero di paesi coperti dal partenariato,

| c) | il numero di giovani e di lavoratori nel settore della gioventù coinvolti direttamente nel progetto. |
| --- | --- |

c)

il numero di giovani e di lavoratori nel settore della gioventù coinvolti direttamente nel progetto.

5.   BILANCIO

L’importo totale stanziato per il cofinanziamento dei progetti nell'ambito del presente invito è stimato a 2 600 000 euro.

Il contributo finanziario dell’Agenzia non superererà l’80 % del totale delle spese ammissibili. La sovvenzione massima sarà pari a 100 000 euro.

L'Agenzia si riserva il diritto di non distribuire tutti i fondi disponibili.

6.   TERMINE ULTIMO PER PRESENTARE LE DOMANDE

Le domande devono essere inviate entro e non oltre il 17 maggio 2010 al seguente indirizzo:

| Agenzia esecutiva per l’istruzione, gli audiovisivi e la cultura |
| --- |
| Programma «Gioventù in azione» — EACEA/11/10 |
| BOUR 4/029 |
| Avenue du Bourget 1 |
| 1140 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Agenzia esecutiva per l’istruzione, gli audiovisivi e la cultura

Programma «Gioventù in azione» — EACEA/11/10

BOUR 4/029

Avenue du Bourget 1

1140 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

| — | per posta, farà fede il timbro postale, |
| --- | --- |

—

per posta, farà fede il timbro postale,

| — | per mezzo di una società di corriere espresso e in tal caso farà fede la data della ricezione da parte della stessa società di corriere (si prega di allegare al modulo una copia della ricevuta originale con la data del deposito). |
| --- | --- |

—

per mezzo di una società di corriere espresso e in tal caso farà fede la data della ricezione da parte della stessa società di corriere (si prega di allegare al modulo una copia della ricevuta originale con la data del deposito).

Non saranno accettate le domande inviate via fax o e-mail.

7.   INFORMAZIONI COMPLEMENTARI

Gli orientamenti dettagliati per i candidati, nonché i moduli sono reperibili su Internet al seguente indirizzo:

http://eacea.ec.europa.eu/youth/funding/2010/call_action_3_2_en.php

Le domande di sovvenzione devono utilizzare il modulo predisposto allo scopo, nonché contenere tutti gli allegati e le informazioni richieste.

---

(1)  Per maggiori informazioni, consultare il sito Internet: http://www.undp.org/mdg/basics.shtml

(2)  In linea con la decisione n. 1098/2008/CE del Parlamento europeo e del Consiglio riguardante l’Anno europeo della lotta alla povertà e all’esclusione sociale (2010).

(3)  Per maggiori informazioni, consultare il sito Internet: http://ec.europa.eu/development/geographical/regionscountries/euafrica_en.cfm

(4)  Il testo della dichiarazione è disponibile all’indirizzo: http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/er/111567.pdf

(5)  Le persone provenienti da paesi o territori d'oltremare e, se del caso, le istituzioni pubbliche o private con sede in questi paesi, sono ammissibili al programma «Gioventù in azione», in base alle regole del programma e alle norme in vigore nello Stato membro al quale sono legati. L’elenco di questi paesi e territori d’oltremare si trova nell’allegato 1A della decisione 2001/822/CE del Consiglio del 27 novembre 2001 relativa all'associazione dei paesi e territori d'oltremare alla Comunità europea («decisione d’associazione oltremare»), G.U. L 314 del 30 novembre 2001: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CONSLEG:2001D0822:20011202:EN:PDF

---

| 16.3.2010 | IT | Gazzetta ufficiale dell'Unione europea | C 64/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2010

IT

Gazzetta ufficiale dell'Unione europea

C 64/8

---

Invito a presentare proposte — Azione preparatoria relativa a una capacità di risposta rapida dell'UE

2010/C 64/05

| 1. | La Commissione europea, Direzione generale responsabile della Protezione civile, Unità Protezione civile — risposta alle catastrofi, pubblica un invito a presentare proposte per individuare dei progetti riguardanti una capacità di risposta rapida dell’UE nel campo della protezione civile eventualmente ammissibili al finanziamento. Il sostegno finanziario verrà concesso sotto forma di sovvenzioni. |
| --- | --- |

1.

La Commissione europea, Direzione generale responsabile della Protezione civile, Unità Protezione civile — risposta alle catastrofi, pubblica un invito a presentare proposte per individuare dei progetti riguardanti una capacità di risposta rapida dell’UE nel campo della protezione civile eventualmente ammissibili al finanziamento. Il sostegno finanziario verrà concesso sotto forma di sovvenzioni.

| 2. | I settori interessati, la tipologia e il contenuto delle azioni, nonché le condizioni di finanziamento, sono descritti nella relativa guida per la richiesta di sovvenzioni, che contiene anche istruzioni dettagliate su tempi e modi per la presentazione delle proposte. La guida e i relativi moduli di domanda di sovvenzione possono essere scaricati dal sito Europa al seguente indirizzo: http://ec.europa.eu/echo/civil_protection/civil/prote/calls.htm |
| --- | --- |

2.

I settori interessati, la tipologia e il contenuto delle azioni, nonché le condizioni di finanziamento, sono descritti nella relativa guida per la richiesta di sovvenzioni, che contiene anche istruzioni dettagliate su tempi e modi per la presentazione delle proposte. La guida e i relativi moduli di domanda di sovvenzione possono essere scaricati dal sito Europa al seguente indirizzo: http://ec.europa.eu/echo/civil_protection/civil/prote/calls.htm

| 3. | Le proposte devono pervenire all’indirizzo della Commissione indicato nella guida per la richiesta di sovvenzioni entro il 15 aprile 2010. Le proposte devono essere inviate per posta o tramite corriere entro il 15 aprile 2010 (per la data di spedizione fa fede il timbro postale o la ricevuta di consegna). Possono essere anche recapitate a mano presso l’apposito indirizzo indicato nella guida, entro le ore 17 del 15 aprile 2010 (fa fede la ricevuta datata e firmata dal funzionario competente).
  Non saranno accettate proposte inviate per fax o posta elettronica, fascicoli incompleti o fascicoli suddivisi in più spedizioni. |
| --- | --- |

3.

Le proposte devono pervenire all’indirizzo della Commissione indicato nella guida per la richiesta di sovvenzioni entro il 15 aprile 2010. Le proposte devono essere inviate per posta o tramite corriere entro il 15 aprile 2010 (per la data di spedizione fa fede il timbro postale o la ricevuta di consegna). Possono essere anche recapitate a mano presso l’apposito indirizzo indicato nella guida, entro le ore 17 del 15 aprile 2010 (fa fede la ricevuta datata e firmata dal funzionario competente).

Non saranno accettate proposte inviate per fax o posta elettronica, fascicoli incompleti o fascicoli suddivisi in più spedizioni.

| 4. | La procedura per la concessione delle sovvenzioni si articola nelle seguenti fasi:






  — | ricevimento, registrazione e avviso di ricevimento da parte della Commissione, |
| --- | --- | --- |

4.

La procedura per la concessione delle sovvenzioni si articola nelle seguenti fasi:

—

ricevimento, registrazione e avviso di ricevimento da parte della Commissione,

| — | valutazione delle proposte da parte della Commissione, |
| --- | --- |

—

valutazione delle proposte da parte della Commissione,

| — | decisione di concessione e notifica dell’esito ai richiedenti. |
| --- | --- |

—

decisione di concessione e notifica dell’esito ai richiedenti.

I beneficiari verranno scelti in base ai criteri indicati nella guida di cui al punto I.2., nei limiti degli stanziamenti disponibili.

In caso di decisione positiva da parte della Commissione, verrà stipulata una convenzione di sovvenzione (espressa in euro) tra la Commissione e il proponente.

Tutte le fasi della procedura sono strettamente riservate.

---

Ufficio europeo di selezione del personale (EPSO)

| 16.3.2010 | IT | Gazzetta ufficiale dell'Unione europea | C 64/9 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2010

IT

Gazzetta ufficiale dell'Unione europea

C 64/9

---

AVVISO DI CONCORSO GENERALE EPSO/AD/177/10

2010/C 64/06

L’Ufficio europeo di selezione del personale (EPSO) organizza il concorso generale EPSO/AD/177/10 — AMMINISTRATORI (AD 5) nei seguenti settori:

| 1. | Amministrazione Pubblica Europea |
| --- | --- |

1.

Amministrazione Pubblica Europea

| 2. | Diritto |
| --- | --- |

2.

Diritto

| 3. | Economia |
| --- | --- |

3.

Economia

| 4. | Audit |
| --- | --- |

4.

Audit

| 5. | Tecnologie Dell'informazione E Della Comunicazione (TIC) |
| --- | --- |

5.

Tecnologie Dell'informazione E Della Comunicazione (TIC)

Il bando di concorso è pubblicato nella Gazzetta ufficiale C 64 A del 16 marzo 2010.

Informazioni complementari possono essere consultate sul sito di EPSO http://eu-careers.eu

---

PROCEDIMENTI RELATIVI ALL'ATTUAZIONE DELLA POLITICA COMMERCIALE COMUNE

Commissione europea

| 16.3.2010 | IT | Gazzetta ufficiale dell'Unione europea | C 64/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2010

IT

Gazzetta ufficiale dell'Unione europea

C 64/10

---

Avviso di apertura di un riesame in previsione della scadenza delle misure antidumping applicabili alle importazioni di fibre di poliesteri in fiocco originarie della Repubblica popolare cinese

2010/C 64/07

In seguito alla pubblicazione di un avviso di imminente scadenza (1) delle misure antidumping in vigore sulle importazioni di fibre di poliesteri in fiocco originarie, tra l'altro, della Repubblica popolare cinese («paese interessato»), la Commissione ha ricevuto una domanda di riesame in conformità dell'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 1225/2009 del Consiglio, del 30 novembre 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (2) («regolamento di base»).

1.   Domanda di riesame

La domanda è stata presentata il 14 dicembre 2009 dalla European Man-made Fibres Association (CIRFS) («il richiedente») per conto di produttori che rappresentano una quota rilevante, in questo caso più del 25 %, della produzione complessiva di fibre di poliesteri in fiocco dell'Unione.

2.   Prodotto

Il prodotto oggetto del riesame è costituito da fibre sintetiche di poliesteri in fiocco, non cardate, né pettinate, né altrimenti preparate per la filatura, originarie della Repubblica popolare cinese («il prodotto in esame»), attualmente classificabili al codice NC 5503 20 00.

3.   Misure in vigore

Le misure attualmente in vigore sono un dazio antidumping definitivo istituito dal regolamento (CE) n. 428/2005 del Consiglio (3), modificato dal regolamento (CE) n. 412/2009 del Consiglio (4).

4.   Motivazione del riesame

La richiesta è motivata dal fatto che la scadenza delle misure potrebbe comportare il persistere del dumping e la reiterazione del pregiudizio nei confronti dell'industria dell'Unione.

In conformità all'articolo 2, paragrafo 7, del regolamento di base, il richiedente ha determinato il valore normale per i produttori esportatori della Repubblica popolare cinese cui, durante l'inchiesta che ha condotto all'istituzione delle misure in vigore, non era stato accordato il trattamento riservato alle imprese operanti in condizioni di economia di mercato in base al valore normale costruito in un paese a economia di mercato appropriato, indicato al punto 5.1, lettera d). Per le società cui, durante l'inchiesta, era stato accordato il trattamento riservato alle imprese operanti in condizioni di economia di mercato, il valore normale è stato stabilito in base al valore normale costruito nella Repubblica popolare cinese. L'asserzione relativa alla reiterazione del dumping si basa sul confronto tra il valore normale, stabilito come indicato sopra, e i prezzi all'esportazione del prodotto in esame venduto per l'esportazione verso altri paesi terzi, ovvero il Messico, il Pakistan e il Vietnam, dato che attualmente i volumi delle importazioni dalla Repubblica popolare cinese nell'UE non sono significativi.

I margini di dumping così calcolati risultano rilevanti.

Inoltre, secondo il richiedente, esiste la probabilità di reiterazione del dumping pregiudizievole. A tale proposito il richiedente ha presentato prove del fatto che, se le misure fossero lasciate scadere, probabilmente l'attuale livello delle importazioni del prodotto in esame aumenterebbe data l'esistenza di capacità inutilizzate nel paese interessato.

Si presume inoltre che le importazioni del prodotto in esame possano aumentare a causa della recente introduzione di misure antidumping sull'importazione di prodotti simili in mercati tradizionali esterni all'UE, come gli Stati Uniti d'America e la Turchia. Ciò può riorientare le esportazioni dagli gli Stati Uniti d'America e dalla Turchia verso l'Unione.

Il richiedente afferma che l'eliminazione del pregiudizio causato dalle importazioni originarie del paese interessato è dovuta principalmente all'esistenza delle misure e che, qualora si lasciassero scadere tali misure, l'eventuale ripresa di consistenti importazioni a prezzi di dumping dal paese interessato comporterebbe probabilmente una reiterazione del pregiudizio subito dall'industria dell'Unione.

5.   Procedura

Avendo stabilito, dopo aver consultato il comitato consultivo, che esistono elementi di prova sufficienti per giustificare l'apertura di un riesame in previsione della scadenza, la Commissione avvia un riesame a norma dell'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base.

5.1.   
  Procedura di determinazione del dumping e del pregiudizio

L'inchiesta determinerà se sia probabile o meno che lo scadere delle misure provochi la reiterazione del dumping e del pregiudizio.

a)   Campionamento

Tenuto conto del numero apparentemente elevato delle parti interessate dal procedimento, la Commissione può decidere di ricorrere alla tecnica del campionamento, in applicazione dell'articolo 17 del regolamento di base.

i)   Campionamento dei produttori esportatori della Repubblica popolare cinese

Per consentire alla Commissione di stabilire se sia necessario ricorrere al campionamento e, in caso affermativo, di selezionare un campione, tutti i produttori esportatori o i rappresentanti che agiscono per loro conto sono invitati a contattare la Commissione e a fornirle le seguenti informazioni sulle loro società entro il termine di cui al punto 6, lettera b), sub i) e nella forma indicata al punto 7:

| — | ragione sociale, indirizzo, e-mail, numeri di telefono e di fax e nome della persona da contattare, |
| --- | --- |

—

ragione sociale, indirizzo, e-mail, numeri di telefono e di fax e nome della persona da contattare,

| — | fatturato in valuta locale e volume in tonnellate delle esportazioni del prodotto in esame verso l'Unione nel periodo compreso tra il 1o gennaio 2009 e il 31 dicembre 2009, indicati per ciascuno dei 27 Stati membri separatamente e in totale, |
| --- | --- |

—

fatturato in valuta locale e volume in tonnellate delle esportazioni del prodotto in esame verso l'Unione nel periodo compreso tra il 1o gennaio 2009 e il 31 dicembre 2009, indicati per ciascuno dei 27 Stati membri separatamente e in totale,

| — | fatturato in valuta locale e volume in tonnellate delle vendite del prodotto in esame effettuate sul mercato interno nel periodo compreso tra il 1o gennaio 2009 il 31 dicembre 2009, |
| --- | --- |

—

fatturato in valuta locale e volume in tonnellate delle vendite del prodotto in esame effettuate sul mercato interno nel periodo compreso tra il 1o gennaio 2009 il 31 dicembre 2009,

| — | fatturato in valuta locale e volume in tonnellate delle vendite del prodotto in esame ad altri paesi terzi nel periodo compreso tra il 1o gennaio 2009 e il 31 dicembre 2009, |
| --- | --- |

—

fatturato in valuta locale e volume in tonnellate delle vendite del prodotto in esame ad altri paesi terzi nel periodo compreso tra il 1o gennaio 2009 e il 31 dicembre 2009,

| — | descrizione dettagliata delle attività della società a livello mondiale relative al prodotto in esame, |
| --- | --- |

—

descrizione dettagliata delle attività della società a livello mondiale relative al prodotto in esame,

| — | ragione sociale e descrizione dettagliata delle attività di tutte le società collegate (5) coinvolte nella produzione e/o nella vendita (sul mercato interno e/o all'esportazione) del prodotto in esame, |
| --- | --- |

—

ragione sociale e descrizione dettagliata delle attività di tutte le società collegate (5) coinvolte nella produzione e/o nella vendita (sul mercato interno e/o all'esportazione) del prodotto in esame,

| — | qualsiasi altra informazione pertinente che possa risultare utile alla Commissione per la selezione del campione. |
| --- | --- |

—

qualsiasi altra informazione pertinente che possa risultare utile alla Commissione per la selezione del campione.

Inviando le informazioni di cui sopra, la società si dichiara disposta a essere inclusa nel campione. Se viene scelta per far parte del campione, dovrà rispondere a un questionario e accettare una verifica in loco delle risposte fornite. Se la società dichiara di non essere disponibile all'inserimento nel campione, si riterrà che non abbia collaborato all'inchiesta. Le conseguenze di una mancata collaborazione sono indicate al punto 8.

Al fine di ottenere le informazioni che ritiene necessarie per la selezione del campione di produttori esportatori, la Commissione contatterà anche le autorità della Repubblica popolare cinese e tutte le associazioni note di produttori esportatori.

ii)   Campionamento degli importatori

Per consentire alla Commissione di stabilire se sia necessario ricorrere al campionamento e, in tal caso, di selezionare un campione, tutti gli importatori o i rappresentanti che agiscono per loro conto sono invitati a contattare la Commissione e a fornirle le seguenti informazioni sulle loro società entro il termine indicato al punto 6, lettera b), sub i) del presente avviso e nei formati indicati al punto 7:

| — | ragione sociale, indirizzo, e-mail, numeri di telefono e di fax e nome della persona da contattare, |
| --- | --- |

—

ragione sociale, indirizzo, e-mail, numeri di telefono e di fax e nome della persona da contattare,

| — | descrizione dettagliata delle attività della società in relazione al prodotto in esame, |
| --- | --- |

—

descrizione dettagliata delle attività della società in relazione al prodotto in esame,

| — | volume in tonnellate e valore in euro delle importazioni nell'Unione e delle rivendite effettuate sul mercato dell'Unione nel periodo compreso tra il 1o gennaio 2009 e il 31 dicembre 2009 del prodotto in esame originario della Repubblica popolare cinese, |
| --- | --- |

—

volume in tonnellate e valore in euro delle importazioni nell'Unione e delle rivendite effettuate sul mercato dell'Unione nel periodo compreso tra il 1o gennaio 2009 e il 31 dicembre 2009 del prodotto in esame originario della Repubblica popolare cinese,

| — | ragione sociale e descrizione particolareggiata delle attività di tutte le società collegate (6) coinvolte nella produzione e/o nella vendita del prodotto in esame, |
| --- | --- |

—

ragione sociale e descrizione particolareggiata delle attività di tutte le società collegate (6) coinvolte nella produzione e/o nella vendita del prodotto in esame,

| — | qualsiasi altra informazione pertinente che possa risultare utile alla Commissione per la selezione del campione. |
| --- | --- |

—

qualsiasi altra informazione pertinente che possa risultare utile alla Commissione per la selezione del campione.

Inviando le informazioni di cui sopra, la società si dichiara disposta a essere inclusa nel campione. Se viene scelta per far parte del campione, dovrà rispondere a un questionario e accettare una verifica in loco delle risposte fornite. Se la società dichiara di non essere disponibile all'inserimento nel campione, si riterrà che non abbia collaborato all'inchiesta. Le conseguenze di una mancata collaborazione sono indicate al punto 8.

Al fine di ottenere le informazioni che ritiene necessarie per la selezione del campione di importatori, la Commissione contatterà anche tutte le associazioni note di importatori.

iii)   Campionamento dei produttori dell'Unione

Considerando il numero elevato di produttori dell'Unione che hanno aderito alla domanda, la Commissione intende accertare il pregiudizio arrecato all'industria dell'UE ricorrendo ad un campionamento.

Per consentire alla Commissione di stabilire se sia necessario ricorrere al campionamento e, in tal caso, di selezionare un campione, si invitano tutti i produttori dell'UE, o i rappresentanti che agiscono per loro conto, a manifestarsi contattando la Commissione e a fornirle le seguenti informazioni sulle loro società entro il termine fissato al punto 6, lettera b), sub i) del presente avviso e nei formati indicati al punto 7:

| — | ragione sociale, indirizzo, e-mail, numeri di telefono e di fax e nome della persona da contattare, |
| --- | --- |

—

ragione sociale, indirizzo, e-mail, numeri di telefono e di fax e nome della persona da contattare,

| — | descrizione dettagliata delle attività della società a livello internazionale in relazione al prodotto simile, |
| --- | --- |

—

descrizione dettagliata delle attività della società a livello internazionale in relazione al prodotto simile,

| — | valore in euro delle vendite del prodotto simile realizzate sul mercato dell'Unione nel periodo compreso tra il 1o gennaio 2009 e il 31 dicembre 2009, |
| --- | --- |

—

valore in euro delle vendite del prodotto simile realizzate sul mercato dell'Unione nel periodo compreso tra il 1o gennaio 2009 e il 31 dicembre 2009,

| — | volume in tonnellate delle vendite del prodotto simile realizzate sul mercato dell'Unione nel periodo compreso tra il 1o gennaio 2009 e il 31 dicembre 2009, |
| --- | --- |

—

volume in tonnellate delle vendite del prodotto simile realizzate sul mercato dell'Unione nel periodo compreso tra il 1o gennaio 2009 e il 31 dicembre 2009,

| — | volume in tonnellate della produzione del prodotto simile tra il 1o gennaio 2009 e il 31 dicembre 2009, |
| --- | --- |

—

volume in tonnellate della produzione del prodotto simile tra il 1o gennaio 2009 e il 31 dicembre 2009,

| — | volume in tonnellate delle importazioni nell'Unione del prodotto in esame prodotto nella Repubblica popolare cinese nel periodo compreso tra il 1o gennaio 2009 e il 31 dicembre 2009, |
| --- | --- |

—

volume in tonnellate delle importazioni nell'Unione del prodotto in esame prodotto nella Repubblica popolare cinese nel periodo compreso tra il 1o gennaio 2009 e il 31 dicembre 2009,

| — | ragione sociale e descrizione particolareggiata delle attività di tutte le società collegate (7) coinvolte nella produzione e/o nella vendita del prodotto simile (prodotto nell'Unione) e del prodotto in esame (prodotto nella Repubblica popolare cinese), |
| --- | --- |

—

ragione sociale e descrizione particolareggiata delle attività di tutte le società collegate (7) coinvolte nella produzione e/o nella vendita del prodotto simile (prodotto nell'Unione) e del prodotto in esame (prodotto nella Repubblica popolare cinese),

| — | qualsiasi altra informazione pertinente che possa essere utile alla Commissione per la selezione del campione. |
| --- | --- |

—

qualsiasi altra informazione pertinente che possa essere utile alla Commissione per la selezione del campione.

Inviando le informazioni di cui sopra, la società si dichiara disposta a essere inclusa nel campione. Se viene scelta per far parte del campione, dovrà rispondere a un questionario e accettare una verifica in loco delle risposte fornite. Se la società dichiara di non essere disponibile all'inserimento nel campione, si riterrà che non abbia collaborato all'inchiesta. Le conseguenze di una mancata collaborazione sono indicate al punto 8.

Al fine di ottenere le informazioni che ritiene necessarie per la selezione del campione di produttori dell'UE, la Commissione contatterà anche tutte le associazioni note di produttori dell'UE.

iv)   Selezione definitiva dei campioni

Tutte le parti interessate che desiderino fornire informazioni pertinenti relative alla selezione dei campioni devono farlo entro il termine indicato al punto 6, lettera b), sub ii).

La Commissione intende procedere alla selezione definitiva dei campioni dopo aver consultato le parti interessate che si sono dichiarate disponibili ad essere incluse nel campione.

Le società inserite nel campione devono rispondere ad un questionario entro il termine indicato al punto 6, lettera b), sub iii), e collaborare nell'ambito dell'inchiesta.

In caso di insufficiente collaborazione la Commissione baserà le sue conclusioni sui dati disponibili, a norma dell'articolo 17, paragrafo 4, e dell'articolo 18 del regolamento di base. Come indicato al punto 8, le conclusioni basate sui dati disponibili possono risultare meno vantaggiose per la parte interessata.

b)   Questionari

Per ottenere le informazioni ritenute necessarie ai fini dell'inchiesta, la Commissione invierà questionari agli esponenti dell'industria dell'Unione inclusi nel campione e a tutte le associazioni note di produttori dell'Unione, ai produttori esportatori della Repubblica popolare cinese inclusi nel campione e a tutte le associazioni note di produttori esportatori, agli importatori inclusi nel campione e a tutte le associazioni note di importatori, nonché alle autorità del paese esportatore interessato.

c)   Raccolta di informazioni e audizioni

Tutte le parti interessate sono invitate a comunicare osservazioni, a presentare informazioni non contenute nelle risposte al questionario e a fornire i relativi elementi di prova. Le informazioni e gli elementi di prova devono pervenire alla Commissione entro il termine indicato al punto 6, lettera a), sub ii).

La Commissione può inoltre procedere all'audizione delle parti interessate, a condizione che esse ne facciano richiesta e che dimostrino di avere particolari motivi per essere sentite. Tale richiesta va presentata entro il termine indicato al punto 6, lettera a), sub iii).

d)   Selezione del paese a economia di mercato

Nella precedente inchiesta, come paese ad economia di mercato appropriato per stabilire il valore normale in relazione alla Repubblica popolare cinese sono stati scelti gli Stati Uniti d'America. La Commissione intende utilizzare nuovamente gli USA a tale scopo. Le parti interessate sono invitate a presentare le loro osservazioni sull'adeguatezza di questa scelta entro il termine specifico indicato al punto 6, lettera c).

5.2.   
  Procedura di valutazione dell'interesse dell'Unione

Qualora fosse confermata la probabilità della reiterazione del dumping e del pregiudizio, conformemente all'articolo 21 del regolamento di base si deciderà se il mantenimento delle misure antidumping non sia contrario all'interesse dell'Unione. Per tale motivo la Commissione potrà inviare questionari agli esponenti noti dell'industria dell'Unione, alle loro associazioni di rappresentanza, alle associazioni di rappresentanza dei consumatori e degli utilizzatori. Queste parti e quelle non note alla Commissione che comprovino tuttavia l'esistenza di legami obiettivi tra la loro attività e il prodotto in esame, possono contattare la Commissione e fornirle informazioni entro il termine di cui al punto 6, lettera a), sub ii). Le parti che abbiano seguito questa procedura possono chiedere un'audizione, indicando i motivi particolari per i quali chiedono di essere sentite, entro il termine fissato al punto 6, lettera a), sub iii). Si noti che le informazioni comunicate a norma dell'articolo 21 del regolamento di base saranno prese in considerazione unicamente se suffragate da validi elementi di prova all'atto della presentazione.

6.   Termini

a)   Termini generali

| | Termine entro il quale le parti devono chiedere il questionario
  Tutte le parti interessate che non hanno collaborato all'inchiesta che ha portato a istituire le misure oggetto del presente riesame devono chiedere un questionario o altri moduli quanto prima e comunque entro 15 giorni dalla pubblicazione del presente avviso nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea. |
| --- | --- |

Termine entro il quale le parti devono chiedere il questionario

Tutte le parti interessate che non hanno collaborato all'inchiesta che ha portato a istituire le misure oggetto del presente riesame devono chiedere un questionario o altri moduli quanto prima e comunque entro 15 giorni dalla pubblicazione del presente avviso nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.

| | Termine entro il quale le parti devono manifestarsi, rispondere al questionario e fornire ogni altra informazione
  Salvo altrimenti disposto, tutte le parti interessate — perché l'inchiesta possa tener conto delle loro osservazioni e informazioni — devono contattare la Commissione, comunicare le proprie osservazioni, rispondere al questionario e fornire ogni altra informazione entro 37 giorni dalla pubblicazione del presente avviso nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea. Si ricorda che l'esercizio della maggior parte dei diritti procedurali stabiliti dal regolamento di base è subordinato al rispetto di tale termine.
  Le società incluse in un campione devono presentare le risposte al questionario entro il termine indicato al punto 6, lettera b), sub iii). |
| --- | --- |

Termine entro il quale le parti devono manifestarsi, rispondere al questionario e fornire ogni altra informazione

Salvo altrimenti disposto, tutte le parti interessate — perché l'inchiesta possa tener conto delle loro osservazioni e informazioni — devono contattare la Commissione, comunicare le proprie osservazioni, rispondere al questionario e fornire ogni altra informazione entro 37 giorni dalla pubblicazione del presente avviso nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea. Si ricorda che l'esercizio della maggior parte dei diritti procedurali stabiliti dal regolamento di base è subordinato al rispetto di tale termine.

Le società incluse in un campione devono presentare le risposte al questionario entro il termine indicato al punto 6, lettera b), sub iii).

| | Audizioni
  Tutte le parti interessate possono inoltre chiedere un'audizione alla Commissione entro lo stesso termine di 37 giorni. |
| --- | --- |

Audizioni

Tutte le parti interessate possono inoltre chiedere un'audizione alla Commissione entro lo stesso termine di 37 giorni.

b)   Termine specifico per il campionamento

Le informazioni di cui al punto 5.1, lettera a), sub i), ii) e iii) devono pervenire alla Commissione entro 15 giorni dalla pubblicazione del presente avviso nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea, poiché la Commissione intende consultare le parti che si sono dichiarate disposte a far parte di un campione in merito alla selezione definitiva dello stesso entro 21 giorni dalla pubblicazione del presente avviso nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.

Ogni altra informazione relativa alla selezione del campione di cui al punto 5.1, lettera a), sub iv), deve pervenire alla Commissione entro 21 giorni dalla pubblicazione del presente avviso nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.

Salvo altrimenti disposto, le risposte al questionario fornite dalle parti incluse nel campione devono pervenire alla Commissione entro 37 giorni dalla data di notifica del loro inserimento nel campione.

c)   Termine specifico per la selezione del paese a economia di mercato

Le parti interessate dall'inchiesta possono presentare osservazioni sull'adeguatezza della scelta degli Stati Uniti d'America, di cui al punto 5.1, lettera d), come paese a economia di mercato ai fini della determinazione del valore normale rispetto alla Repubblica popolare cinese. Tali osservazioni devono pervenire alla Commissione entro 10 giorni dalla data di pubblicazione del presente avviso nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.

7.   Comunicazioni scritte, risposte al questionario e corrispondenza

Tutte le comunicazioni e le richieste delle parti interessate devono essere formulate per iscritto (non in formato elettronico, salvo che sia altrimenti disposto) e indicare nome, indirizzo, indirizzo e-mail e numeri di telefono e di fax della parte interessata. Tutte le comunicazioni scritte, comprese le informazioni richieste nel presente avviso, le risposte al questionario e la corrispondenza fornite dalle parti interessate su base riservata vanno contrassegnate dalla dicitura «Diffusione limitata» (8) e, in conformità dell'articolo 19, paragrafo 2, del regolamento di base, devono essere corredate di una versione non riservata contrassegnata dalla dicitura «Consultabile da tutte le parti interessate».

Indirizzo della Commissione per la corrispondenza:

| Commissione europea |
| --- |
| Direzione generale del Commercio |
| Direzione H |
| Ufficio: N-105 04/92 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax: +32 22956505 |

Commissione europea

Direzione generale del Commercio

Direzione H

Ufficio: N-105 04/92

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax: +32 22956505

8.   Omessa collaborazione

Qualora una parte interessata neghi l'accesso alle informazioni necessarie, non le comunichi entro i termini stabiliti oppure ostacoli gravemente lo svolgimento dell'inchiesta, possono essere elaborate conclusioni, positive o negative, in base ai dati disponibili, in conformità all'articolo 18 del regolamento di base.

Se si accerta che una parte interessata ha fornito informazioni false o fuorvianti, non si terrà conto di tali informazioni e si potranno utilizzare i dati disponibili a norma dell'articolo 18 del regolamento di base. Se una parte interessata non collabora o collabora solo parzialmente e si ricorre ai dati disponibili, l'esito dell'inchiesta potrà essere meno favorevole di quello che sarebbe stato se la parte avesse collaborato.

9.   Calendario dell'inchiesta

A norma dell'articolo 11, paragrafo 5, del regolamento di base, l'inchiesta verrà conclusa entro 15 mesi dalla data di pubblicazione del presente avviso nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.

10.   Possibilità di chiedere un riesame a norma dell'articolo 11, paragrafo 3, del regolamento di base

Poiché il presente riesame in previsione della scadenza è aperto conformemente alle disposizioni dell'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base, i relativi risultati non comportano una modifica del livello delle misure in vigore, ma l'abrogazione o il mantenimento di tali misure in conformità all'articolo 11, paragrafo 6, del regolamento di base.

Qualsiasi parte interessata dal procedimento che ritenga opportuno rivedere il livello delle misure al fine di modificarlo (cioè aumentarlo o ridurlo), può chiedere un riesame a norma dell'articolo 11, paragrafo 3, del regolamento di base.

Le parti che intendono chiedere tale riesame, da effettuare indipendentemente dal riesame in previsione della scadenza di cui al presente avviso, possono mettersi in contatto con la Commissione all'indirizzo sopraindicato.

11.   Trattamento dei dati personali

Si fa presente che i dati personali raccolti nel corso della presente inchiesta saranno trattati in conformità al regolamento (CE) n. 45/2001 del Parlamento europeo e del Consiglio, concernente la tutela delle persone fisiche in relazione al trattamento dei dati personali da parte delle istituzioni e degli organismi comunitari, nonché la libera circolazione di tali dati (9).

12.   Consigliere-auditore

Le parti interessate che ritengano di incontrare difficoltà nell'esercizio dei loro diritti di difesa, possono chiedere l'intervento del consigliere-auditore della DG Commercio. Il consigliere-auditore funge da tramite tra le parti interessate e i servizi della Commissione offrendo, se necessario, una mediazione su questioni procedurali relative alla tutela dei loro interessi in questo procedimento, in particolare per quanto riguarda l'accesso alla pratica, la riservatezza, la proroga dei termini e il trattamento delle comunicazioni scritte e/o orali. Per ulteriori informazioni e per le modalità di contatto, le parti interessate possono consultare le pagine Internet dedicate al consigliere-auditore sul sito della DG Commercio (http://ec.europa.eu/trade).

---

(1)  GU C 249 del 17.10.2009, pag. 19.

(2)  GU L 343 del 22.12.2009, pag. 51.

(3)  GU L 71 del 17.3.2005, pag. 1.

(4)  GU L 125 del 21.5.2009, pag. 1.

(5)  Per chiarimenti sul significato dell'espressione «società collegate» si rimanda all'articolo 143 del regolamento (CEE) n. 2454/93 della Commissione, che fissa talune disposizioni d'applicazione del regolamento (CEE) n. 2913/92 del Consiglio che istituisce il codice doganale comunitario (GU L 253 dell'11.10.1993, pag. 1).

(6)  Cfr. nota 5.

(7)  Cfr. nota 5.

(8)  La dicitura significa che il documento è destinato unicamente a uso interno. Esso è protetto a norma dell'articolo 4 del regolamento (CE) n. 1049/2001 del Parlamento europeo e del Consiglio relativo all'accesso del pubblico ai documenti del Parlamento europeo, del Consiglio e della Commissione (GU L 145 del 31.5.2001, pag. 43). Si tratta di un documento riservato ai sensi dell'articolo 19 del regolamento di base e dell'articolo 6 dell'accordo dell'OMC sull'applicazione dell'articolo VI del GATT 1994 (accordo antidumping).

(9)  GU L 8 del 12.1.2001, pag. 1.

---

PROCEDIMENTI RELATIVI ALL'ATTUAZIONE DELLA POLITICA DELLA CONCORRENZA

Commissione europea

| 16.3.2010 | IT | Gazzetta ufficiale dell'Unione europea | C 64/15 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2010

IT

Gazzetta ufficiale dell'Unione europea

C 64/15

---

AIUTO DI STATO — UNGHERIA

Aiuto di Stato C 31/09 (ex N 113/09) — Aiuto a Audi Hungaria Motor Kft.

Invito a presentare osservazioni a norma dell'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE

(Testo rilevante ai fini del SEE)

2010/C 64/08

Con lettera del 28 ottobre 2009, riprodotta nella lingua facente fede dopo la presente sintesi, la Commissione ha comunicato all'Ungheria la propria decisione di avviare il procedimento di cui all’articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE in relazione alla misura in oggetto.

La Commissione invita gli interessati a presentare osservazioni in merito all'aiuto riguardo al quale viene avviato il procedimento entro un mese dalla data della presente pubblicazione, inviandole al seguente indirizzo:

| Commissione europea |
| --- |
| Direzione generale della Concorrenza |
| Protocollo aiuti di Stato |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIЁ |
| Fax +32 22961242 |

Commissione europea

Direzione generale della Concorrenza

Protocollo aiuti di Stato

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIЁ

Fax +32 22961242

Dette osservazioni saranno comunicate all'Ungheria. Su richiesta scritta e motivata degli autori delle osservazioni, la loro identità non sarà rivelata.

TESTO DELLA SINTESI

DESCRIZIONE DELLA MISURA E DEL PROGETTO D'INVESTIMENTO

Il 26 febbraio 2009 le autorità ungheresi hanno comunicato la propria intenzione di concedere un aiuto regionale, sulla base degli orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale (di seguito «orientamenti») (1), a Audi Hungaria Motor Kft. per il suo progetto d'investimento nella località di Győr, situata nella regione del Transdanubio occidentale (Nyugat-Dunántúl), una zona assistita in virtù dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera a) del trattato CE con un massimale standard di aiuto regionale per le grandi imprese pari al 30 % dell’equivalente sovvenzione lordo.

Il progetto riguarda lo stabilimento Audi esistente a Győr, dove saranno installate nuove linee di produzione per motori ad alta tecnologia. Per effetto del progetto di investimento, saranno prodotti motori e componenti per motori di nuova generazione per una vasta gamma di modelli di autovetture del gruppo Volkswagen-Porsche. L'investimento è stato avviato nel 2006 e si prevede che sarà completato nel 2011.

I costi di investimento del progetto ammissibili all'aiuto, espressi in valore attuale, ammontano a 153,4 miliardi di fiorini ungheresi (511,3 milioni di EUR). L'importo attualizzato dell'aiuto proposto, pari a 14,9 miliardi di fiorini ungheresi (49,5 milioni di EUR), equivale a un'intensità dell'aiuto del 9,69 % e pertanto rientra nel massimale d'intensità dell'aiuto applicabile.

L'aiuto consiste in una sovvenzione diretta, basata sul regime esente esistente per gli aiuti regionali XR 47/07, e in uno sgravio fiscale sulla base del regime approvato N 651/06.

VALUTAZIONE DELLA COMPATIBILITÀ DELLA MISURA DI AIUTO

La Commissione non è sicura che la rappresentazione del mercato proposta dall'Ungheria possa essere accettata, che le vendite del gruppo Volkswagen-Porsche non costituiscano più del 25 % delle vendite del prodotto interessato sul mercato in questione e che la capacità produttiva creata non superi il 5 % nel caso in cui il mercato rilevante attraversi una fase di basso rendimento (punto 68 degli orientamenti).

L'investimento che beneficia dell'aiuto deve essere valutato nell'ambito del comparto delle autovetture, cioè nell'ambito del mercato a valle dei motori per vetture. La Commissione non concorda con le autorità ungheresi circa la definizione del mercato del prodotto rilevante per le autovetture. In questa fase, la Commissione dubita che determinati gruppi di segmenti, in contrapposizione a segmenti delle autovetture singoli sulla base della classificazione POLK, possano essere considerati il mercato del prodotto rilevante ai fini dell'applicazione del punto 68, lettere a) e b), degli orientamenti. Se si prendono in considerazione i singoli segmenti di mercato, la soglia del 25 % della quota di mercato è stata superata. In questa fase, infine, la Commissione non è sicura che autovetture e veicoli commerciali leggeri possano essere esaminati congiuntamente.

Nel caso in cui non sia possibile confermare che le soglie previste dal punto 68 degli orientamenti sono state rispettate, sulla base delle informazioni fornite nel corso del procedimento di indagine formale, la Commissione dovrà altresì accertare se l'aiuto sia necessario per produrre un effetto di incentivazione all’investimento e se i vantaggi della misura di aiuto siano superiori alla distorsione della concorrenza e agli effetti sugli scambi tra Stati membri che ne derivano. Tale valutazione approfondita deve essere condotta tenendo conto della comunicazione della Commissione relativa ai criteri per una valutazione dettagliata degli aiuti regionali destinati ai grandi progetti di investimento (2).

In vista di questa valutazione approfondita, s'invitano in particolare le parti interessate a fornire tutte le informazioni necessarie a determinare l'effetto di incentivazione economica dell'aiuto, vale a dire se 1) l'aiuto fornisce un incentivo a adottare una decisione positiva in merito all'investimento, in quanto un investimento che per l'impresa non risulterebbe altrimenti redditizio in nessuna area può essere realizzato nella regione assistita oppure 2) l'aiuto fornisce un incentivo a scegliere di collocare un investimento già pianificato nella regione in questione invece che altrove, in quanto compensa gli svantaggi e i costi netti legati all'ubicazione dell'investimento nella regione assistita. A seconda dello scenario applicabile, è possibile determinare la situazione opposta (vale a dire cosa accadrebbe se l'aiuto non venisse erogato) e quindi l'eventuale distorsione della concorrenza e degli scambi causata dalla concessione della misura di aiuto.

TESTO DELLA LETTERA

«A Bizottság tájékoztatni kívánja Magyarországot, hogy – a fent említett támogatási intézkedéssel kapcsolatban a magyar hatóságok által rendelkezésre bocsátott információk vizsgálatát követően – határozatot hozott az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról.

1.   ELJÁRÁS

| (1) | A Bizottságnál 2009. február 26-án iktatott elektronikus bejelentésükben (SANI 2334) a magyar hatóságok bejelentették azon szándékukat, hogy a nemzeti regionális támogatásokra vonatkozó iránymutatás (a továbbiakban: RTI) (3) alapján regionális támogatást nyújtanak az Audi Hungaria Motor Kft. részére, annak Magyarország Nyugat-Dunántúl régiójában, Győrben tervezett beruházási projektjéhez. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottságnál 2009. február 26-án iktatott elektronikus bejelentésükben (SANI 2334) a magyar hatóságok bejelentették azon szándékukat, hogy a nemzeti regionális támogatásokra vonatkozó iránymutatás (a továbbiakban: RTI) (3) alapján regionális támogatást nyújtanak az Audi Hungaria Motor Kft. részére, annak Magyarország Nyugat-Dunántúl régiójában, Győrben tervezett beruházási projektjéhez.

| (2) | A 2009. április 21-én (D/51611) és a 2009. augusztus 21-én (D/53595) kelt levelében a Bizottság kiegészítő tájékoztatást kért a bejelentett támogatási intézkedésről. A magyar hatóságok a Bizottságnál 2009. június 29-én (A/15528) és 2009. szeptember 17-én (A/20041) iktatott levelükben bocsátották rendelkezésre a kért kiegészítő információkat. |
| --- | --- |

(2)

A 2009. április 21-én (D/51611) és a 2009. augusztus 21-én (D/53595) kelt levelében a Bizottság kiegészítő tájékoztatást kért a bejelentett támogatási intézkedésről. A magyar hatóságok a Bizottságnál 2009. június 29-én (A/15528) és 2009. szeptember 17-én (A/20041) iktatott levelükben bocsátották rendelkezésre a kért kiegészítő információkat.

2.   A PROJEKT ÉS A TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA

| (3) | A magyar hatóságok a régió fejlődésének előmozdítása céljából közvetlen támogatás és társaságiadó-kedvezmény formájában regionális támogatást kívánnak nyújtani az Audi Hungaria Motor Kft. (a továbbiakban: Audi Hungaria) részére, új generációs motorokat gyártó létesítmények létrehozására Győrben. |
| --- | --- |

(3)

A magyar hatóságok a régió fejlődésének előmozdítása céljából közvetlen támogatás és társaságiadó-kedvezmény formájában regionális támogatást kívánnak nyújtani az Audi Hungaria Motor Kft. (a továbbiakban: Audi Hungaria) részére, új generációs motorokat gyártó létesítmények létrehozására Győrben.

2.1.   A kedvezményezett

| (4) | A támogatás kedvezményezettje az Audi Hungaria, a Volkswagen-csoport (a továbbiakban: VW-csoport) részét képező, németországi székhelyű Audi AG leányvállalata. A wolfsburgi székhelyű VW-csoport üzleti tevékenysége két divízióra bomlik: a gépjárműipari divízióra és a pénzügyi szolgáltatási divízióra. A gépjárműipari divízió különböző autómárkák gyártásával foglalkozik, míg a pénzügyi szolgáltatási divízióhoz a járműfinanszírozás és a gépjármű-biztosítás tartozik. |
| --- | --- |

(4)

A támogatás kedvezményezettje az Audi Hungaria, a Volkswagen-csoport (a továbbiakban: VW-csoport) részét képező, németországi székhelyű Audi AG leányvállalata. A wolfsburgi székhelyű VW-csoport üzleti tevékenysége két divízióra bomlik: a gépjárműipari divízióra és a pénzügyi szolgáltatási divízióra. A gépjárműipari divízió különböző autómárkák gyártásával foglalkozik, míg a pénzügyi szolgáltatási divízióhoz a járműfinanszírozás és a gépjármű-biztosítás tartozik.

| (5) | A VW-csoporthoz a következő autómárkák tartoznak: Audi, Bentley, Bugatti, Lamborghini, Seat, Skoda, Volkswagen és Scania. Minden egyes márka önálló egységként, leányvállalati formában van jelen a piacon. A VW-csoport kiskategóriájú autóktól kezdve luxuskategóriás autókig és haszongépjárművekig gyárt autókat. |
| --- | --- |

(5)

A VW-csoporthoz a következő autómárkák tartoznak: Audi, Bentley, Bugatti, Lamborghini, Seat, Skoda, Volkswagen és Scania. Minden egyes márka önálló egységként, leányvállalati formában van jelen a piacon. A VW-csoport kiskategóriájú autóktól kezdve luxuskategóriás autókig és haszongépjárművekig gyárt autókat.

| (6) | A vállalatcsoport összesen 44 gyárat üzemeltet 12 európai és hat amerikai, ázsiai és afrikai országban. 2008-ban 6,44 millió gépjárművet gyártottak, és 369 928 embert foglalkoztattak; teljes bevételük 113 808 millió EUR volt. |
| --- | --- |

(6)

A vállalatcsoport összesen 44 gyárat üzemeltet 12 európai és hat amerikai, ázsiai és afrikai országban. 2008-ban 6,44 millió gépjárművet gyártottak, és 369 928 embert foglalkoztattak; teljes bevételük 113 808 millió EUR volt.

| (7) | A VW-csoport mintegy [...] (4), gyártással és/vagy értékesítéssel foglalkozó közös vállalkozás létrehozásáról szóló megállapodással rendelkezik. A saját értékesítésen és a közös vállalkozásokon keresztül történő értékesítésen kívül a VW-csoport az értékesítések egy korlátozott részét harmadik felekhez szervezi ki. Ennek keretében a VW-csoport [...] marketing-, illetve kereskedelmi megállapodást kötött harmadik felekkel. A magyar hatóságok megerősítik, hogy a piaci részesedésre vonatkozóan átadott adatok a közös vállalkozás, kiszervezés vagy kereskedelmi megállapodás keretében gyártott és/vagy értékesített valamennyi gépjárművet magukban foglalják. |
| --- | --- |

(7)

A VW-csoport mintegy [...] (4), gyártással és/vagy értékesítéssel foglalkozó közös vállalkozás létrehozásáról szóló megállapodással rendelkezik. A saját értékesítésen és a közös vállalkozásokon keresztül történő értékesítésen kívül a VW-csoport az értékesítések egy korlátozott részét harmadik felekhez szervezi ki. Ennek keretében a VW-csoport [...] marketing-, illetve kereskedelmi megállapodást kötött harmadik felekkel. A magyar hatóságok megerősítik, hogy a piaci részesedésre vonatkozóan átadott adatok a közös vállalkozás, kiszervezés vagy kereskedelmi megállapodás keretében gyártott és/vagy értékesített valamennyi gépjárművet magukban foglalják.

| (8) | A Volkswagen AG és a Porsche SE felügyelő bizottsága a közelmúltban megállapodást kötött egy integrált személygépjármű-ipari vállalatcsoport megalapításáról (a továbbiakban: VW–PO-csoport) (5). Az összefonódásra, amelyhez mindkét vállalkozás részvényeseinek jóváhagyása szükséges, várhatóan 2011-ben kerül majd sor. Ezt a piaci részesedésre vonatkozó adatok számításakor figyelembe vették, ahogy az alább látható. |
| --- | --- |

(8)

A Volkswagen AG és a Porsche SE felügyelő bizottsága a közelmúltban megállapodást kötött egy integrált személygépjármű-ipari vállalatcsoport megalapításáról (a továbbiakban: VW–PO-csoport) (5). Az összefonódásra, amelyhez mindkét vállalkozás részvényeseinek jóváhagyása szükséges, várhatóan 2011-ben kerül majd sor. Ezt a piaci részesedésre vonatkozó adatok számításakor figyelembe vették, ahogy az alább látható.

| (9) | Az Audi Hungariát Győrben hozták létre 1993-ban, az Audi AG 100 %-os tulajdonában lévő leányvállalatként, amely azóta az Audi AG egyik, stratégiai szempontból legfontosabb létesítményévé vált. 2008-ban 5 879 embert foglalkoztatott, teljes bevétele 5 607 millió EUR volt. Az Audi Hungaria fő termékei a szinte kizárólag a VW-csoporton belül értékesített személygépjárművekhez gyártott motoralkatrészek és motorok. Az üzemben négy és tíz közötti hengerszámú Otto- és dízelmotorokat gyártanak a VW-csoport márkáihoz tartozó szinte valamennyi modellhez. |
| --- | --- |

(9)

Az Audi Hungariát Győrben hozták létre 1993-ban, az Audi AG 100 %-os tulajdonában lévő leányvállalatként, amely azóta az Audi AG egyik, stratégiai szempontból legfontosabb létesítményévé vált. 2008-ban 5 879 embert foglalkoztatott, teljes bevétele 5 607 millió EUR volt. Az Audi Hungaria fő termékei a szinte kizárólag a VW-csoporton belül értékesített személygépjárművekhez gyártott motoralkatrészek és motorok. Az üzemben négy és tíz közötti hengerszámú Otto- és dízelmotorokat gyártanak a VW-csoport márkáihoz tartozó szinte valamennyi modellhez.

2.2.   A beruházási projekt

| (10) | Az Audi Hungaria új generációs, 4–12 hengeres benzin- és dízelmotorokat fog gyártani. A motorokban olyan fontos újításokat fognak bevezetni, mint például az Audi új szelepemelő rendszere (AVS), a közvetlen dízelbefecskendezés, a kisebb belső súrlódás, a kisebb üzemanyag-fogyasztás és az alacsonyabb kibocsátás. Az itt gyártott motorokat a POLK (6) által meghatározott piacfelosztási rendszer alapján az A00, A0, A, B, C, D és E piaci szegmensbe tartozó személygépjárművekbe fogják beépíteni. |
| --- | --- |

(10)

Az Audi Hungaria új generációs, 4–12 hengeres benzin- és dízelmotorokat fog gyártani. A motorokban olyan fontos újításokat fognak bevezetni, mint például az Audi új szelepemelő rendszere (AVS), a közvetlen dízelbefecskendezés, a kisebb belső súrlódás, a kisebb üzemanyag-fogyasztás és az alacsonyabb kibocsátás. Az itt gyártott motorokat a POLK (6) által meghatározott piacfelosztási rendszer alapján az A00, A0, A, B, C, D és E piaci szegmensbe tartozó személygépjárművekbe fogják beépíteni.

| (11) | A beruházások eredményeképpen az Audi Hungaria olyan új motoralkatrészek [...] gyártását kezdi meg, amelyekkel ez előtt még nem foglalkozott. Ezeket az alkatrészeket korábban külső beszállítóktól vagy a VW-csoporton belüli egyéb beszállítóktól szerezték be. |
| --- | --- |

(11)

A beruházások eredményeképpen az Audi Hungaria olyan új motoralkatrészek [...] gyártását kezdi meg, amelyekkel ez előtt még nem foglalkozott. Ezeket az alkatrészeket korábban külső beszállítóktól vagy a VW-csoporton belüli egyéb beszállítóktól szerezték be.

| (12) | Mindemellett a beruházás eredményeképpen a győri üzem termelési kapacitása megközelítőleg évi [100 000–250 000] új motorral fog bővülni. Különösen a négy- és hathengeres [...] motorok termelési kapacitása bővül majd. Ezen túlmenően bevezetik a négy- és hathengeres [...] motorok, valamint a nyolc- és tízhengeres [...] motorok új generációját is, bár e motortípusok teljes termelési kapacitása nem fog bővülni.

  I.   táblázat


  Kapacitásbővülés








  Motor | Napi kapacitás |
| --- | --- | --- |
| 2 006 | 2 012 |
| |
| [...] négyhengeres [...] motorok | [...] | [...] |
| [...] négyhengeres [...] motorok | [...] | [...] |
| V6-hengeres [...]motorok | [...] | [...] |
| V6-hengeres [...]motorok | [...] | [...] |
| V8/V10-hengeres [...] motorok | [...] | [...] |
| V12-hengeres motorok | [...] | [...] |
| |
| Teljes kapacitás | [...] | [...] |

(12)

Mindemellett a beruházás eredményeképpen a győri üzem termelési kapacitása megközelítőleg évi [100 000–250 000] új motorral fog bővülni. Különösen a négy- és hathengeres [...] motorok termelési kapacitása bővül majd. Ezen túlmenően bevezetik a négy- és hathengeres [...] motorok, valamint a nyolc- és tízhengeres [...] motorok új generációját is, bár e motortípusok teljes termelési kapacitása nem fog bővülni.

I.   táblázat

Kapacitásbővülés

Motor

Napi kapacitás

2 006

2 012

[...] négyhengeres [...] motorok

[...]

[...]

[...] négyhengeres [...] motorok

[...]

[...]

V6-hengeres [...]motorok

[...]

[...]

V6-hengeres [...]motorok

[...]

[...]

V8/V10-hengeres [...] motorok

[...]

[...]

V12-hengeres motorok

[...]

[...]

Teljes kapacitás

[...]

[...]

| (13) | Az Audi Hungaria ezenkívül műszaki szempontból újításnak minősülő alkatrészek gyártását is megkezdi. A műszakilag új alkatrészek tekintetében a legfontosabb és leginnovatívabb újítás az AVS-vezérműtengelyek bevezetése. Ez az első olyan rendszer, amely a teljes szelepemelő mechanizmust a forgó és statikus szelepvezérlő alkatrészekbe integrálja. Az AVS stratégiai jelentőségű újítás, az egyedi technológia hatással lesz az Audi Hungaria által készített valamennyi benzinmotor gyártására. A technológia eredményeképpen 7 %-kal csökken az üzemanyag-fogyasztás, és alacsonyabb lesz a károsanyag-kibocsátás is. Mindezeken kívül, e beruházás keretében az Audi Hungaria megkezdi a V12-hengeres dízelmotorok gyártását is. |
| --- | --- |

(13)

Az Audi Hungaria ezenkívül műszaki szempontból újításnak minősülő alkatrészek gyártását is megkezdi. A műszakilag új alkatrészek tekintetében a legfontosabb és leginnovatívabb újítás az AVS-vezérműtengelyek bevezetése. Ez az első olyan rendszer, amely a teljes szelepemelő mechanizmust a forgó és statikus szelepvezérlő alkatrészekbe integrálja. Az AVS stratégiai jelentőségű újítás, az egyedi technológia hatással lesz az Audi Hungaria által készített valamennyi benzinmotor gyártására. A technológia eredményeképpen 7 %-kal csökken az üzemanyag-fogyasztás, és alacsonyabb lesz a károsanyag-kibocsátás is. Mindezeken kívül, e beruházás keretében az Audi Hungaria megkezdi a V12-hengeres dízelmotorok gyártását is.

| (14) | Amíg a termelési paletta a fent leírtaknak megfelelően tovább bővül, a meglévő alkatrészgyártásban olyan új, gépesített megmunkálási technológiákat vezetnek be, amelyek teljesen új tulajdonságokkal rendelkező alkatrészek gyártását teszik lehetővé. [...] |
| --- | --- |

(14)

Amíg a termelési paletta a fent leírtaknak megfelelően tovább bővül, a meglévő alkatrészgyártásban olyan új, gépesített megmunkálási technológiákat vezetnek be, amelyek teljesen új tulajdonságokkal rendelkező alkatrészek gyártását teszik lehetővé. [...]

| (15) | A projekt keretében olyan földterületet, épületeket, gépeket, berendezéseket és gépjárműveket érintő beruházásokat eszközöltek, amelyek lehetővé teszik az új motoralkatrészek és motorok gyártását. A gépeket illetően új gyártósorokat fognak beszerezni, és a meglévő gyártósorokat új szerszámokkal fogják felszerelni, amely alapjában megváltoztatja e gyártósorok tulajdonságát, és garantálja az itt készített alkatrészek új jellegzetességeit. Magyarország megerősítette, hogy használt vagy meglévő berendezés nem tartozik az elszámolható költségek hatálya alá. A földterületet magánszemélyektől vásárolták piaci áron, és ez nem minősül állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(15)

A projekt keretében olyan földterületet, épületeket, gépeket, berendezéseket és gépjárműveket érintő beruházásokat eszközöltek, amelyek lehetővé teszik az új motoralkatrészek és motorok gyártását. A gépeket illetően új gyártósorokat fognak beszerezni, és a meglévő gyártósorokat új szerszámokkal fogják felszerelni, amely alapjában megváltoztatja e gyártósorok tulajdonságát, és garantálja az itt készített alkatrészek új jellegzetességeit. Magyarország megerősítette, hogy használt vagy meglévő berendezés nem tartozik az elszámolható költségek hatálya alá. A földterületet magánszemélyektől vásárolták piaci áron, és ez nem minősül állami támogatásnak.

| (16) | A magyar hatóságok szerint a beruházást két alprojektre lehet osztani: ezek közül az első [...] tartott, amely során beszerelték az újgenerációs 1[...] négyhengeres, a [...] hathengeres benzinmotorokhoz, valamint a [...] hathengeres dízelmotorokhoz szükséges gyártósorokat. [...] A magyar hatóságoknak ezért az az álláspontja, hogy az 1. alprojekt tekinthető egyfajta kísérleti projektnek, amely során alkalom nyílik a szükséges tapasztalatok és know-how megszerzésére a második, nagyobb volumenű projekt megkezdése előtt. |
| --- | --- |

(16)

A magyar hatóságok szerint a beruházást két alprojektre lehet osztani: ezek közül az első [...] tartott, amely során beszerelték az újgenerációs 1[...] négyhengeres, a [...] hathengeres benzinmotorokhoz, valamint a [...] hathengeres dízelmotorokhoz szükséges gyártósorokat. [...] A magyar hatóságoknak ezért az az álláspontja, hogy az 1. alprojekt tekinthető egyfajta kísérleti projektnek, amely során alkalom nyílik a szükséges tapasztalatok és know-how megszerzésére a második, nagyobb volumenű projekt megkezdése előtt.

| (17) | A [...] tartó második alprojekt keretében a komplexebb és/vagy nagyobb teljesítményű motorok gyártásához szükséges gyártósorokat fogják beépíteni. [...] |
| --- | --- |

(17)

A [...] tartó második alprojekt keretében a komplexebb és/vagy nagyobb teljesítményű motorok gyártásához szükséges gyártósorokat fogják beépíteni. [...]

| (18) | A magyar hatóságok úgy tekintik, hogy a két alprojekt az RTI értelmében vett egyetlen beruházási projektnek a részét képezi. |
| --- | --- |

(18)

A magyar hatóságok úgy tekintik, hogy a két alprojekt az RTI értelmében vett egyetlen beruházási projektnek a részét képezi.

| (19) | A teljes beruházási projekt – amely az 1. és 2. alprojektből áll – végrehajtását 2006 szeptemberében kezdték meg. A befejezés tervezett időpontja 2011 decembere. A projekt által célzott teljes termelési kapacitás várhatóan 2012-re valósul meg. Ezt az ütemtervet mutatja az alábbi táblázat.

  II.   táblázat


  A beruházási projekt ütemterve | Projekt kezdete | Projekt vége | Teljes termelési kapacitás |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Projekt | 2006.9.17. | 2011.12.31. | 2012 |
| 1. | alprojekt |

(19)

A teljes beruházási projekt – amely az 1. és 2. alprojektből áll – végrehajtását 2006 szeptemberében kezdték meg. A befejezés tervezett időpontja 2011 decembere. A projekt által célzott teljes termelési kapacitás várhatóan 2012-re valósul meg. Ezt az ütemtervet mutatja az alábbi táblázat.

II.   táblázat

A beruházási projekt ütemterve

Projekt kezdete

Projekt vége

Teljes termelési kapacitás

Projekt

2006.9.17.

2011.12.31.

2012

1.

alprojekt

[...]

[...]

| 2. | alprojekt |
| --- | --- |

2.

alprojekt

[...]

[...]

| (20) | Az Audi Hungaria 2006. szeptember 15-én, vagyis két nappal az 1. alprojekt szerinti beruházás megkezdése előtt tájékoztatta beruházási terveiről a magyar kormányt egy támogatás iránti általános kérelemben. 2006. szeptember 26-i levelükben a magyar hatóságok megerősítették, hogy az Audi Hungaria elvben jogosult közvetlen támogatásra és a beruházások megvalósításának ösztönzéseképpen társaságiadó-kedvezményre. |
| --- | --- |

(20)

Az Audi Hungaria 2006. szeptember 15-én, vagyis két nappal az 1. alprojekt szerinti beruházás megkezdése előtt tájékoztatta beruházási terveiről a magyar kormányt egy támogatás iránti általános kérelemben. 2006. szeptember 26-i levelükben a magyar hatóságok megerősítették, hogy az Audi Hungaria elvben jogosult közvetlen támogatásra és a beruházások megvalósításának ösztönzéseképpen társaságiadó-kedvezményre.

| (21) | Hosszas tárgyalások után a magyar hatóságok a kedvezményezettel 2008. december 17-én megkötött támogatási megállapodás alapján döntöttek a közvetlen támogatásról. Az adókedvezmény iránti kérelmet a kedvezményezett 2007. október 31-én nyújtotta be a magyar hatóságokhoz. Az adókedvezményre vonatkozó döntés folyamatban van, a Bizottság engedélyét várják. |
| --- | --- |

(21)

Hosszas tárgyalások után a magyar hatóságok a kedvezményezettel 2008. december 17-én megkötött támogatási megállapodás alapján döntöttek a közvetlen támogatásról. Az adókedvezmény iránti kérelmet a kedvezményezett 2007. október 31-én nyújtotta be a magyar hatóságokhoz. Az adókedvezményre vonatkozó döntés folyamatban van, a Bizottság engedélyét várják.

2.3.   A beruházási projekt költségei

| (22) | A projekt teljes becsült beruházási költsége névértéken [...] millió forint ([...] millió EUR (7). A projekt összes elszámolható beruházási költsége névértéken 154 092 millió forint (513,61 millió EUR). Jelenértéken (8) ez az összeg 153 396 millió forint (511,28 millió EUR). A III. táblázat a projekt és az alprojektek összes elszámolható költségének évek és kategóriák szerinti bontását tartalmazza.

  III.   táblázat


  Elszámolható beruházási költségek (millió forint)


  Az elszámolható költségek részletes bontása névértéken (millió forint) | 1. | alprojekt |
| --- | --- | --- | --- |

(22)

A projekt teljes becsült beruházási költsége névértéken [...] millió forint ([...] millió EUR (7). A projekt összes elszámolható beruházási költsége névértéken 154 092 millió forint (513,61 millió EUR). Jelenértéken (8) ez az összeg 153 396 millió forint (511,28 millió EUR). A III. táblázat a projekt és az alprojektek összes elszámolható költségének évek és kategóriák szerinti bontását tartalmazza.

III.   táblázat

Elszámolható beruházási költségek (millió forint)

Az elszámolható költségek részletes bontása névértéken (millió forint)

1.

alprojekt

| 2. | alprojekt |
| --- | --- |

2.

alprojekt

ÖSSZESEN

2006

2007

Összesen

2007

2008

2009

2010

2011

Összesen

Földterület

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Épület

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Gépek

Berendezések

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Gépjárművek

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Összesen

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

154,092

| (23) | A magyar hatóságok megerősítik, hogy használt berendezésekre nem fognak támogatást kérni, és hogy ilyen berendezés nem szerepel a projekt keretében elszámolható kiadások között. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az új gyártósorok részegységei a győri létesítmény meglévő gyártósoraira fognak épülni. A jelen ügyben azonban csak a műszaki átalakítás költségei és a felújítási költségek (például az új kiegészítő részegységek költsége) szerepelnek az elszámolható költségek között, az ismételten felhasznált gyártósorelemek költségei nem. |
| --- | --- |

(23)

A magyar hatóságok megerősítik, hogy használt berendezésekre nem fognak támogatást kérni, és hogy ilyen berendezés nem szerepel a projekt keretében elszámolható kiadások között. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az új gyártósorok részegységei a győri létesítmény meglévő gyártósoraira fognak épülni. A jelen ügyben azonban csak a műszaki átalakítás költségei és a felújítási költségek (például az új kiegészítő részegységek költsége) szerepelnek az elszámolható költségek között, az ismételten felhasznált gyártósorelemek költségei nem.

| (24) | A magyar hatóságok jelzik, hogy immateriális eszközök nem szerepelnek az elszámolható költségek között. |
| --- | --- |

(24)

A magyar hatóságok jelzik, hogy immateriális eszközök nem szerepelnek az elszámolható költségek között.

| (25) | Mind a közvetlen támogatás, mind az adókedvezmény esetében a támogatásnyújtás feltétele, hogy a kedvezményezett a beruházási projekt befejezését követően legalább öt éven keresztül fenntartja a beruházást a támogatott régióban. |
| --- | --- |

(25)

Mind a közvetlen támogatás, mind az adókedvezmény esetében a támogatásnyújtás feltétele, hogy a kedvezményezett a beruházási projekt befejezését követően legalább öt éven keresztül fenntartja a beruházást a támogatott régióban.

2.4.   A beruházás finanszírozása

| (26) | A magyar hatóságok megerősítik, hogy a kedvezményezett saját, minden állami támogatástól mentes hozzájárulása meghaladja az elszámolható költségek 25 %-át. |
| --- | --- |

(26)

A magyar hatóságok megerősítik, hogy a kedvezményezett saját, minden állami támogatástól mentes hozzájárulása meghaladja az elszámolható költségek 25 %-át.

2.5.   Regionális támogatás felső határa

| (27) | Győr a Nyugat-Dunántúl régióban található, amely az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja alapján támogatott terület. A nagyvállalkozásokra vonatkozó normál regionális támogatás felső határa 30 % bruttó támogatástartalom (GGE), a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó magyar regionális támogatási térképpel (9) összhangban. |
| --- | --- |

(27)

Győr a Nyugat-Dunántúl régióban található, amely az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja alapján támogatott terület. A nagyvállalkozásokra vonatkozó normál regionális támogatás felső határa 30 % bruttó támogatástartalom (GGE), a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó magyar regionális támogatási térképpel (9) összhangban.

2.6.   Jogalap

| (28) | A meglévő támogatási programok alapján az Audi Hungaria részére a pénzügyi támogatás nyújtása a következő nemzeti jogalapra tekintettel történik:






  a) | A Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági Minisztérium az XR 47/2007 támogatási program (10) (elődje: HU 1/2003 támogatási program) alapján nyújtja majd a támogatást, amely az 1628/2006/EK bizottsági rendelet (11) (a továbbiakban: RTI BER) alapján mentesítést élvez. E program jogalapját a kormány egyedi döntésével megítélhető támogatások nyújtásának szabályairól szóló 8/2007. (I. 24.) GKM-rendelet képezi. |
| --- | --- | --- |

(28)

A meglévő támogatási programok alapján az Audi Hungaria részére a pénzügyi támogatás nyújtása a következő nemzeti jogalapra tekintettel történik:

a)

A Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági Minisztérium az XR 47/2007 támogatási program (10) (elődje: HU 1/2003 támogatási program) alapján nyújtja majd a támogatást, amely az 1628/2006/EK bizottsági rendelet (11) (a továbbiakban: RTI BER) alapján mentesítést élvez. E program jogalapját a kormány egyedi döntésével megítélhető támogatások nyújtásának szabályairól szóló 8/2007. (I. 24.) GKM-rendelet képezi.

| b) | A Pénzügyminisztérium az N 651/06 »fejlesztési adókedvezmény« támogatási program (elődje: HU 3/2004 támogatási program) (12) alapján nyújtja majd az adókedvezményt. E programot a társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény és a fejlesztési adókedvezményről szóló 206/2006. (X.16.) korm. rendelet hozta létre. |
| --- | --- |

b)

A Pénzügyminisztérium az N 651/06 »fejlesztési adókedvezmény« támogatási program (elődje: HU 3/2004 támogatási program) (12) alapján nyújtja majd az adókedvezményt. E programot a társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény és a fejlesztési adókedvezményről szóló 206/2006. (X.16.) korm. rendelet hozta létre.

2.7.   A támogatás összege

| (29) | Az Audi Hungaria részére a támogatást a következők szerint nyújtják:






  — | a közvetlen támogatást éves részletekben fizetik ki 2009 és 2013 között, |
| --- | --- | --- |

(29)

Az Audi Hungaria részére a támogatást a következők szerint nyújtják:

—

a közvetlen támogatást éves részletekben fizetik ki 2009 és 2013 között,

| — | a társaságiadó-kedvezmény (azaz a fejlesztési adókedvezmény) a tervek szerint 2012-ben kerül alkalmazásra. |
| --- | --- |

—

a társaságiadó-kedvezmény (azaz a fejlesztési adókedvezmény) a tervek szerint 2012-ben kerül alkalmazásra.

| (30) | A támogatás teljes összege névértéken 18 107,66 millió forint (60,35 millió EUR). A magyar hatóságok azt tervezik, hogy a projekttámogatást 2009 és 2013 között fizetik ki. Ennek eredményeképpen a támogatás összege jelenértéken 14 858,15 millió forintnak (49,52 millió EUR-nak) felel meg. A IV. táblázat a támogatás összegét tartalmazza a támogatási eszközök szerinti bontásban, név- és jelenértéken.

  IV.   táblázat


  A támogatás összege név- és jelenértéken (millió forint)








  Támogatási eszközök | Névérték | Jelenérték |
| --- | --- | --- | --- |
| Közvetlen támogatás | 9 009,00 | 8 207,09 |
| Fejlesztési adókedvezmény | 9 098,66 | 6 651,06 |
| Összesen | 18 107,66 | 14 858,15 |

(30)

A támogatás teljes összege névértéken 18 107,66 millió forint (60,35 millió EUR). A magyar hatóságok azt tervezik, hogy a projekttámogatást 2009 és 2013 között fizetik ki. Ennek eredményeképpen a támogatás összege jelenértéken 14 858,15 millió forintnak (49,52 millió EUR-nak) felel meg. A IV. táblázat a támogatás összegét tartalmazza a támogatási eszközök szerinti bontásban, név- és jelenértéken.

IV.   táblázat

A támogatás összege név- és jelenértéken (millió forint)

Támogatási eszközök

Névérték

Jelenérték

Közvetlen támogatás

9 009,00

8 207,09

Fejlesztési adókedvezmény

9 098,66

6 651,06

Összesen

18 107,66

14 858,15

| (31) | A magyar hatóságok megerősítik, hogy az állami támogatás jelenértéken számolt összegét arányosan csökkentik, amennyiben az elszámolható költségek jelenérték szerinti, forintban kifejezett összege az előre jelzett összegnél alacsonyabb. |
| --- | --- |

(31)

A magyar hatóságok megerősítik, hogy az állami támogatás jelenértéken számolt összegét arányosan csökkentik, amennyiben az elszámolható költségek jelenérték szerinti, forintban kifejezett összege az előre jelzett összegnél alacsonyabb.

| (32) | A magyar hatóságok azt is megerősítik, hogy a projekthez nyújtott támogatás nem kumulálható az azonos elszámolható költségekre más helyi, regionális, nemzeti vagy közösségi forrásból kapott támogatással. |
| --- | --- |

(32)

A magyar hatóságok azt is megerősítik, hogy a projekthez nyújtott támogatás nem kumulálható az azonos elszámolható költségekre más helyi, regionális, nemzeti vagy közösségi forrásból kapott támogatással.

| (33) | Az Audi Hungaria a Győrben 2003 előtt megkezdett beruházási tevékenységeihez már részesült beruházási támogatásban. |
| --- | --- |

(33)

Az Audi Hungaria a Győrben 2003 előtt megkezdett beruházási tevékenységeihez már részesült beruházási támogatásban.

2.8.   Hozzájárulás a régió fejlődéséhez

| (34) | A magyar hatóságok jelezték, hogy a beruházási projekt közvetlen következményeként 150 új munkahely fog létesülni. |
| --- | --- |

(34)

A magyar hatóságok jelezték, hogy a beruházási projekt közvetlen következményeként 150 új munkahely fog létesülni.

| (35) | A technológiai fejlesztés várhatóan a magyar beszállítói hálózat technológiai felszereltségi szintjének fejlődéséhez és bővüléséhez is hozzá fog járulni. Emellett, a szinergiákat kiaknázva, a meglévő gépjárműipari klaszter várhatóan tovább bővül a régióban, és további beszállítók mellett más vállalkozásokat is bevon a termelési folyamatba, amelyek csak közvetett módon kapcsolódnak a győri Audi Hungaria termeléséhez. |
| --- | --- |

(35)

A technológiai fejlesztés várhatóan a magyar beszállítói hálózat technológiai felszereltségi szintjének fejlődéséhez és bővüléséhez is hozzá fog járulni. Emellett, a szinergiákat kiaknázva, a meglévő gépjárműipari klaszter várhatóan tovább bővül a régióban, és további beszállítók mellett más vállalkozásokat is bevon a termelési folyamatba, amelyek csak közvetett módon kapcsolódnak a győri Audi Hungaria termeléséhez.

| (36) | A magyar hatóságok azt is jelezték, hogy a beruházási projekt kapcsán szerzett ismereteknek és tapasztalatoknak a győri egyetemmel és a budapesti műszaki egyetemekkel meglévő együttműködés révén történő hasznosításával a beruházás a régió és a főváros felsőoktatásának minőségi fejlődéséhez és műszaki orientáltságának javításához is hozzájárul. |
| --- | --- |

(36)

A magyar hatóságok azt is jelezték, hogy a beruházási projekt kapcsán szerzett ismereteknek és tapasztalatoknak a győri egyetemmel és a budapesti műszaki egyetemekkel meglévő együttműködés révén történő hasznosításával a beruházás a régió és a főváros felsőoktatásának minőségi fejlődéséhez és műszaki orientáltságának javításához is hozzájárul.

2.9.   Általános rendelkezések

| (37) | A magyar hatóságok kötelezettséget vállaltak arra, hogy benyújtják a Bizottsághoz a következőket:






  — | a támogatás odaítélését követő két hónapon belül az adott támogatási intézkedésre vonatkozó jogi aktusok, |
| --- | --- | --- |

(37)

A magyar hatóságok kötelezettséget vállaltak arra, hogy benyújtják a Bizottsághoz a következőket:

—

a támogatás odaítélését követő két hónapon belül az adott támogatási intézkedésre vonatkozó jogi aktusok,

| — | a támogatás Bizottság általi jóváhagyásától számítva ötévenként időközi jelentés (amelynek részét képezik a kifizetett támogatási összegre, a támogatási szerződés teljesítésére, valamint az ugyanazon létesítményben/üzemben indított minden más beruházási projektre vonatkozó információk), |
| --- | --- |

—

a támogatás Bizottság általi jóváhagyásától számítva ötévenként időközi jelentés (amelynek részét képezik a kifizetett támogatási összegre, a támogatási szerződés teljesítésére, valamint az ugyanazon létesítményben/üzemben indított minden más beruházási projektre vonatkozó információk),

| — | a támogatás utolsó részletének a bejelentett kifizetési ütemterven alapuló kifizetését követő hat hónapon belül részletes záró beszámoló. |
| --- | --- |

—

a támogatás utolsó részletének a bejelentett kifizetési ütemterven alapuló kifizetését követő hat hónapon belül részletes záró beszámoló.

3.   A TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉS ÉRTÉKELÉSE ÉS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE

3.1.   Támogatás fennállása

| (38) | Az Audi Hungaria részére a pénzügyi támogatást a magyar hatóságok nyújtják (közvetlen támogatás és társaságiadó-kedvezmény formájában), és az állam általános költségvetéséből finanszírozzák. A támogatás ezért az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében tagállam által, állami forrásból nyújtott támogatásnak tekinthető. |
| --- | --- |

(38)

Az Audi Hungaria részére a pénzügyi támogatást a magyar hatóságok nyújtják (közvetlen támogatás és társaságiadó-kedvezmény formájában), és az állam általános költségvetéséből finanszírozzák. A támogatás ezért az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében tagállam által, állami forrásból nyújtott támogatásnak tekinthető.

| (39) | Mivel a támogatást egyetlen vállalat, az Audi Hungaria részére nyújtják, az intézkedés szelektív jellegű. |
| --- | --- |

(39)

Mivel a támogatást egyetlen vállalat, az Audi Hungaria részére nyújtják, az intézkedés szelektív jellegű.

| (40) | Az Audi Hungaria részére közvetlen támogatás és társaságiadó-kedvezmény formájában nyújtott pénzügyi támogatás révén a vállalkozás mentesül azon költségek terhe alól, amelyeket normál körülmények között saját forrásból kellett volna viselnie, ezáltal gazdasági előnyhöz jut versenytársaival szemben. |
| --- | --- |

(40)

Az Audi Hungaria részére közvetlen támogatás és társaságiadó-kedvezmény formájában nyújtott pénzügyi támogatás révén a vállalkozás mentesül azon költségek terhe alól, amelyeket normál körülmények között saját forrásból kellett volna viselnie, ezáltal gazdasági előnyhöz jut versenytársaival szemben.

| (41) | A magyar hatóságok által közvetlen támogatás és társaságiadó-kedvezmény formájában nyújtott pénzügyi támogatásban olyan beruházás részesül, amely gépjármű-motorok gyártását célozza. Mivel az említett termék tekintetében intenzív kereskedelem folyik a tagállamok között, a szóban forgó támogatás valószínűleg befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(41)

A magyar hatóságok által közvetlen támogatás és társaságiadó-kedvezmény formájában nyújtott pénzügyi támogatásban olyan beruházás részesül, amely gépjármű-motorok gyártását célozza. Mivel az említett termék tekintetében intenzív kereskedelem folyik a tagállamok között, a szóban forgó támogatás valószínűleg befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (42) | Az Audi Hungaria és az általa végzett termelési tevékenység magyar hatóságok általi előnyben részesítése torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget. |
| --- | --- |

(42)

Az Audi Hungaria és az általa végzett termelési tevékenység magyar hatóságok általi előnyben részesítése torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget.

| (43) | Mindezek alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az Audi Hungaria részére közvetlen támogatás és társaságiadó-kedvezmény formájában nyújtott támogatás az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(43)

Mindezek alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az Audi Hungaria részére közvetlen támogatás és társaságiadó-kedvezmény formájában nyújtott támogatás az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül.

3.2.   A támogatási intézkedés jogszerűsége és összeegyeztethetősége

| (44) | Azáltal, hogy a tervezett támogatási intézkedést annak végrehajtása előtt bejelentették, a magyar hatóságok eleget tettek az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése szerinti kötelességüknek. |
| --- | --- |

(44)

Azáltal, hogy a tervezett támogatási intézkedést annak végrehajtása előtt bejelentették, a magyar hatóságok eleget tettek az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése szerinti kötelességüknek.

| (45) | Mivel az intézkedés regionális beruházási támogatásra vonatkozik, a Bizottság az RTI alapján végezte az értékelést. Az intézkedést olyan támogatásként jelentették be, amely meghaladja az RTI 64. és 67. pontjában meghatározott határértékeket. A Bizottság ezért figyelembe vette az RTI rendelkezéseit, különösen az RTI nagyberuházási projektekre vonatkozó 4.3. szakaszának rendelkezéseit. |
| --- | --- |

(45)

Mivel az intézkedés regionális beruházási támogatásra vonatkozik, a Bizottság az RTI alapján végezte az értékelést. Az intézkedést olyan támogatásként jelentették be, amely meghaladja az RTI 64. és 67. pontjában meghatározott határértékeket. A Bizottság ezért figyelembe vette az RTI rendelkezéseit, különösen az RTI nagyberuházási projektekre vonatkozó 4.3. szakaszának rendelkezéseit.

3.3.   Az RTI általános rendelkezéseivel való összeegyeztethetőség

| (46) | Nincs arra utaló jel, hogy általában a VW-csoport vagy különösen az Audi Hungaria nehéz pénzügyi helyzetben lenne, mivel nem felel meg a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatásban (13) meghatározott feltételeknek. Következésképpen a támogatás kedvezményezettje jogosult regionális támogatásra. |
| --- | --- |

(46)

Nincs arra utaló jel, hogy általában a VW-csoport vagy különösen az Audi Hungaria nehéz pénzügyi helyzetben lenne, mivel nem felel meg a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatásban (13) meghatározott feltételeknek. Következésképpen a támogatás kedvezményezettje jogosult regionális támogatásra.

| (47) | A támogatást egy csoportmentességi támogatási program (támogatás az XR 47/2007 támogatási program alapján), és egy jóváhagyott támogatási program (adókedvezmény az N 651/06 támogatási program alapján) alkalmazásában nyújtják, amelyek eleget tesznek az RTI általános megfelelőségi követelményeinek. |
| --- | --- |

(47)

A támogatást egy csoportmentességi támogatási program (támogatás az XR 47/2007 támogatási program alapján), és egy jóváhagyott támogatási program (adókedvezmény az N 651/06 támogatási program alapján) alkalmazásában nyújtják, amelyek eleget tesznek az RTI általános megfelelőségi követelményeinek.

| (48) | A projekt az RTI 34. pontja értelmében vett induló beruházás. Tekintettel a beruházás előtt nem gyártott új motoralkatrészek gyártására és néhány motortípus esetében a gyártási kapacitás növelésére, a beruházás meglévő létesítmény bővítésének minősül. Az RTI 34. pontja értelmében a műszaki szempontból új alkatrészek gyártása (mint például az új AVS-vezérműtengely bevezetése) a létesítmény termelésének további, új termékekkel történő diverzifikációjának minősül, az új gépi megmunkálási technológiáknak a meglévő alkatrészek gyártásában történő bevezetése pedig a meglévő létesítmény teljes termelési folyamatának alapvető megváltoztatását eredményezi. |
| --- | --- |

(48)

A projekt az RTI 34. pontja értelmében vett induló beruházás. Tekintettel a beruházás előtt nem gyártott új motoralkatrészek gyártására és néhány motortípus esetében a gyártási kapacitás növelésére, a beruházás meglévő létesítmény bővítésének minősül. Az RTI 34. pontja értelmében a műszaki szempontból új alkatrészek gyártása (mint például az új AVS-vezérműtengely bevezetése) a létesítmény termelésének további, új termékekkel történő diverzifikációjának minősül, az új gépi megmunkálási technológiáknak a meglévő alkatrészek gyártásában történő bevezetése pedig a meglévő létesítmény teljes termelési folyamatának alapvető megváltoztatását eredményezi.

| (49) | A beruházási támogatás keretében elszámolható költségek (lásd a fenti III. táblázatot) meghatározása az RTI-vel összhangban, a támogatáshalmozódás szabályainak betartásával történt. |
| --- | --- |

(49)

A beruházási támogatás keretében elszámolható költségek (lásd a fenti III. táblázatot) meghatározása az RTI-vel összhangban, a támogatáshalmozódás szabályainak betartásával történt.

| (50) | Az Audi Hungariának ugyancsak kötelezettsége, hogy a projekt befejezését követően legalább öt évig fenntartsa a beruházást a régióban. A kedvezményezett az elszámolható költségek legalább 25 %-át minden állami támogatástól mentes forrásból biztosítja. |
| --- | --- |

(50)

Az Audi Hungariának ugyancsak kötelezettsége, hogy a projekt befejezését követően legalább öt évig fenntartsa a beruházást a régióban. A kedvezményezett az elszámolható költségek legalább 25 %-át minden állami támogatástól mentes forrásból biztosítja.

| (51) | Mivel a támogatást regionális támogatási program keretében nyújtják, a vizsgálat jelen szakaszában nem releváns az RTI 10. pontja, amely az ad hoc támogatás értékeléséhez további elemek figyelembevételét is előírja. |
| --- | --- |

(51)

Mivel a támogatást regionális támogatási program keretében nyújtják, a vizsgálat jelen szakaszában nem releváns az RTI 10. pontja, amely az ad hoc támogatás értékeléséhez további elemek figyelembevételét is előírja.

3.3.1.   Ösztönző hatás

| (52) | A kedvezményezett 2006. szeptember 15-én, vagyis két nappal a beruházás megkezdése előtt adta be általános támogatás iránti kérelmét, de a magyar hatóságok csak a 2006. szeptember 26-i levélben erősítették meg, hogy az Audi Hungaria – a beruházás megvalósításának ösztönzése céljából – elvben jogosult közvetlen támogatásra és egy nem számszerűsített, közvetett adókedvezményre. |
| --- | --- |

(52)

A kedvezményezett 2006. szeptember 15-én, vagyis két nappal a beruházás megkezdése előtt adta be általános támogatás iránti kérelmét, de a magyar hatóságok csak a 2006. szeptember 26-i levélben erősítették meg, hogy az Audi Hungaria – a beruházás megvalósításának ösztönzése céljából – elvben jogosult közvetlen támogatásra és egy nem számszerűsített, közvetett adókedvezményre.

| (53) | A közvetlen támogatást illetően a kedvezményezett a kérelem benyújtásának idején hatályos előző támogatási program, a »HU 1/2003 – Beruházásösztönzési célelőirányzat« (14) alapján nyújtotta be a támogatás iránti kérelmét, amely program az 1998 és 2006 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatással (15) összhangban csak annyit írt elő, hogy a támogatás iránti kérelmet a beruházás megkezdése előtt kell benyújtani. |
| --- | --- |

(53)

A közvetlen támogatást illetően a kedvezményezett a kérelem benyújtásának idején hatályos előző támogatási program, a »HU 1/2003 – Beruházásösztönzési célelőirányzat« (14) alapján nyújtotta be a támogatás iránti kérelmét, amely program az 1998 és 2006 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatással (15) összhangban csak annyit írt elő, hogy a támogatás iránti kérelmet a beruházás megkezdése előtt kell benyújtani.

| (54) | Az RTI 107. pontjával összhangban a Bizottság 2006. március 6-i levelében megfelelő intézkedéseket javasolt, és felkérte a tagállamokat, hogy valamennyi meglévő regionális támogatási program alkalmazását időben a 2006. december 31-ig megítélt támogatásokra korlátozzák. Miután Magyarország elfogadta a megfelelő intézkedéseket, a HU 1/2003 program 2006 végén hatályát vesztette, és 2007 januárjától XR 47/2007 néven indult meg újra. |
| --- | --- |

(54)

Az RTI 107. pontjával összhangban a Bizottság 2006. március 6-i levelében megfelelő intézkedéseket javasolt, és felkérte a tagállamokat, hogy valamennyi meglévő regionális támogatási program alkalmazását időben a 2006. december 31-ig megítélt támogatásokra korlátozzák. Miután Magyarország elfogadta a megfelelő intézkedéseket, a HU 1/2003 program 2006 végén hatályát vesztette, és 2007 januárjától XR 47/2007 néven indult meg újra.

| (55) | Mivel a közvetlen támogatást feltételesen csak 2008. december 17-én nyújtották, és 2009. február 26-án jelentették be, a 2007–2013 közötti időszakra szóló RTI (16), az RTI BER és Magyarország 2007–2013-ra szóló regionális támogatási térképe (17) alkalmazandó. |
| --- | --- |

(55)

Mivel a közvetlen támogatást feltételesen csak 2008. december 17-én nyújtották, és 2009. február 26-án jelentették be, a 2007–2013 közötti időszakra szóló RTI (16), az RTI BER és Magyarország 2007–2013-ra szóló regionális támogatási térképe (17) alkalmazandó.

| (56) | Az RTI BER 5. cikke úgy rendelkezik, hogy a 2007. január 1-je után benyújtott kérelmek vonatkozásában a programot kezelő hatóságnak még a projektmunkálatok megkezdése előtt írásban meg kell erősítenie, hogy a – további részletes vizsgálat tárgyát képező – projekt elvben megfelel a programban meghatározott jogosultsági feltételeknek. |
| --- | --- |

(56)

Az RTI BER 5. cikke úgy rendelkezik, hogy a 2007. január 1-je után benyújtott kérelmek vonatkozásában a programot kezelő hatóságnak még a projektmunkálatok megkezdése előtt írásban meg kell erősítenie, hogy a – további részletes vizsgálat tárgyát képező – projekt elvben megfelel a programban meghatározott jogosultsági feltételeknek.

| (57) | Meg kell vizsgálni, hogy teljesül-e az ösztönző hatásra vonatkozó feltétel az XR 47/2007 (korábbi HU 1/2003) csoportmentességi támogatási program alapján nyújtott közvetlen támogatás tekintetében. |
| --- | --- |

(57)

Meg kell vizsgálni, hogy teljesül-e az ösztönző hatásra vonatkozó feltétel az XR 47/2007 (korábbi HU 1/2003) csoportmentességi támogatási program alapján nyújtott közvetlen támogatás tekintetében.

| (58) | Az RTI BER 5. cikke (1) bekezdése kimondja, hogy csak a 2007. január 1-je után benyújtott kérelmek esetében van szükség a jogosultság írásos megerősítésére a beruházás megkezdése előtt. Ezt a Bizottság 2006. június 12-i, a tagállamokhoz intézett levele (18) is megerősítette. Mivel a kedvezményezett a kérelem benyújtásának idején hatályos előző támogatási program, a »HU-1/2003 – Beruházásösztönzési célelőirányzat« alapján kérelmezte a támogatást, és az említett program végrehajtása folyamatosan, megszakítás nélkül zajlott, a Bizottságnak a 2006. december 31. előtt megkezdett projektekre vonatkozó bevett gyakorlata alapján elegendőnek kell tekinteni, ha a kedvezményezett a munkálatok megkezdése előtt benyújtotta a kérelmet. |
| --- | --- |

(58)

Az RTI BER 5. cikke (1) bekezdése kimondja, hogy csak a 2007. január 1-je után benyújtott kérelmek esetében van szükség a jogosultság írásos megerősítésére a beruházás megkezdése előtt. Ezt a Bizottság 2006. június 12-i, a tagállamokhoz intézett levele (18) is megerősítette. Mivel a kedvezményezett a kérelem benyújtásának idején hatályos előző támogatási program, a »HU-1/2003 – Beruházásösztönzési célelőirányzat« alapján kérelmezte a támogatást, és az említett program végrehajtása folyamatosan, megszakítás nélkül zajlott, a Bizottságnak a 2006. december 31. előtt megkezdett projektekre vonatkozó bevett gyakorlata alapján elegendőnek kell tekinteni, ha a kedvezményezett a munkálatok megkezdése előtt benyújtotta a kérelmet.

| (59) | Az RTI 38. pontja úgy rendelkezik, hogy a programot kezelő hatóságnak még a projektmunkálatok megkezdése előtt írásban meg kell erősítenie, hogy a – további részletes vizsgálat tárgyát képező – projekt elvben megfelel a programban meghatározott jogosultsági feltételeknek. E rendelkezés azonban nem vonatkozik azokra a támogatási programokra, amelyek esetében automatikusan adókedvezményt nyújtanak az elszámolható költségekre (19). |
| --- | --- |

(59)

Az RTI 38. pontja úgy rendelkezik, hogy a programot kezelő hatóságnak még a projektmunkálatok megkezdése előtt írásban meg kell erősítenie, hogy a – további részletes vizsgálat tárgyát képező – projekt elvben megfelel a programban meghatározott jogosultsági feltételeknek. E rendelkezés azonban nem vonatkozik azokra a támogatási programokra, amelyek esetében automatikusan adókedvezményt nyújtanak az elszámolható költségekre (19).

| (60) | E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az N 651/06 támogatási program – amely az N 504/04-gyel módosított HU 3/2004 program (20) utódja – automatikus adóintézkedés, ezért a fent leírt ösztönző hatásra vonatkozó feltételnek az Audi Hungaria részére nyújtott fejlesztési adókedvezmény esetében nem kell teljesülnie. |
| --- | --- |

(60)

E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az N 651/06 támogatási program – amely az N 504/04-gyel módosított HU 3/2004 program (20) utódja – automatikus adóintézkedés, ezért a fent leírt ösztönző hatásra vonatkozó feltételnek az Audi Hungaria részére nyújtott fejlesztési adókedvezmény esetében nem kell teljesülnie.

3.3.2.   Átláthatóság

| (61) | A támogatások átláthatóságára vonatkozó szabályok tekintetében az RTI BER 8. cikkének (5) bekezdése és az RTI 108. pontja úgy rendelkezik, hogy a tagállamoknak közzé kell tenniük a regionális támogatási programok teljes szövegét, és kizárja azokat a projekteket, amelyek esetében a támogatási program közzététele előtt merültek fel költségek. Mivel az alkalmazott XR 47/2007 program jogalapját hivatalosan csak 2007. január 24-én fogadták el, és a Bizottság az N 651/06 támogatási programot csak 2007. május 10-én hagyta jóvá, első látásra úgy tűnik, hogy e feltétel nem teljesült. |
| --- | --- |

(61)

A támogatások átláthatóságára vonatkozó szabályok tekintetében az RTI BER 8. cikkének (5) bekezdése és az RTI 108. pontja úgy rendelkezik, hogy a tagállamoknak közzé kell tenniük a regionális támogatási programok teljes szövegét, és kizárja azokat a projekteket, amelyek esetében a támogatási program közzététele előtt merültek fel költségek. Mivel az alkalmazott XR 47/2007 program jogalapját hivatalosan csak 2007. január 24-én fogadták el, és a Bizottság az N 651/06 támogatási programot csak 2007. május 10-én hagyta jóvá, első látásra úgy tűnik, hogy e feltétel nem teljesült.

| (62) | A jelen ügyben azonban az átláthatósági követelmény teljesítettnek tekinthető, mivel a kérelem időpontjában már közzétették a regionális támogatási elődprogramokat – HU 1/2003 és HU 3/2004 –, azaz a lehetséges kedvezményezettek és érdekelt felek ismerhették a tartalmukat, az új programokat pedig kifejezetten a meglévő programok utódjaként határozták meg. |
| --- | --- |

(62)

A jelen ügyben azonban az átláthatósági követelmény teljesítettnek tekinthető, mivel a kérelem időpontjában már közzétették a regionális támogatási elődprogramokat – HU 1/2003 és HU 3/2004 –, azaz a lehetséges kedvezményezettek és érdekelt felek ismerhették a tartalmukat, az új programokat pedig kifejezetten a meglévő programok utódjaként határozták meg.

| (63) | A Bizottság ezenfelül úgy ítéli meg, hogy az RTI BER 5. cikkének (1) bekezdésében és a tagállamoknak szóló 2006. június 12-i levélben foglalt, a 2007 előtt beadott támogatási kérelmek esetében a jogosultság megerősítésének a munkálatok megkezdése előtt történő benyújtására vonatkozó kötelezettség alóli mentesítést célzó átmeneti szabályok a kérelem pillanatában mentesítenek az utódprogram közzétételére vonatkozó követelmény alól is. Bármely egyéb értelmezés szerint hatástalan lenne az ösztönző hatásra vonatkozó átmeneti szabály. |
| --- | --- |

(63)

A Bizottság ezenfelül úgy ítéli meg, hogy az RTI BER 5. cikkének (1) bekezdésében és a tagállamoknak szóló 2006. június 12-i levélben foglalt, a 2007 előtt beadott támogatási kérelmek esetében a jogosultság megerősítésének a munkálatok megkezdése előtt történő benyújtására vonatkozó kötelezettség alóli mentesítést célzó átmeneti szabályok a kérelem pillanatában mentesítenek az utódprogram közzétételére vonatkozó követelmény alól is. Bármely egyéb értelmezés szerint hatástalan lenne az ösztönző hatásra vonatkozó átmeneti szabály.

3.3.3.   Következtetés

| (64) | E megfontolások tükrében a Bizottság az ügy jelen szakaszában úgy véli, hogy az általános megfelelőségi követelmények teljesülnek. |
| --- | --- |

(64)

E megfontolások tükrében a Bizottság az ügy jelen szakaszában úgy véli, hogy az általános megfelelőségi követelmények teljesülnek.

3.4.   A nagyberuházási projekteknek nyújtott támogatásokra vonatkozó rendelkezésekkel való összeegyeztethetőség

3.4.1.   Egyetlen beruházási projekt (az RTI 60. pontja)

| (65) | A magyar hatóságokkal egyetértésben a Bizottság az 1. és 2. alprojektet egyetlen beruházási projektnek tekinti. |
| --- | --- |

(65)

A magyar hatóságokkal egyetértésben a Bizottság az 1. és 2. alprojektet egyetlen beruházási projektnek tekinti.

| (66) | A kedvezményezett 2003 előtt, vagyis az egyetlen beruházási projekt meghatározásában szereplő hároméves időszakon kívül, Győrben megkezdett beruházási tevékenységhez kapott támogatást. |
| --- | --- |

(66)

A kedvezményezett 2003 előtt, vagyis az egyetlen beruházási projekt meghatározásában szereplő hároméves időszakon kívül, Győrben megkezdett beruházási tevékenységhez kapott támogatást.

3.4.2.   A támogatás intenzitása (az RTI 67. pontja)

| (67) | A projekt jelenértéken tervezett összes elszámolható költsége 153 396 millió forint (511,28 millió EUR). Az RTI 67. pontjában meghatározott csökkentési mechanizmus alkalmazása után a projekt maximálisan megengedhető támogatási intenzitása 12,61 % GGE (bruttó támogatástartalom). |
| --- | --- |

(67)

A projekt jelenértéken tervezett összes elszámolható költsége 153 396 millió forint (511,28 millió EUR). Az RTI 67. pontjában meghatározott csökkentési mechanizmus alkalmazása után a projekt maximálisan megengedhető támogatási intenzitása 12,61 % GGE (bruttó támogatástartalom).

| (68) | Mivel a javasolt támogatás intenzitása (9,69 % GGE) nem haladja meg a maximálisan megengedhető támogatási intenzitást (12,61 % GGE), a projekt tervezett támogatási intenzitása megfelel az RTI-nek. |
| --- | --- |

(68)

Mivel a javasolt támogatás intenzitása (9,69 % GGE) nem haladja meg a maximálisan megengedhető támogatási intenzitást (12,61 % GGE), a projekt tervezett támogatási intenzitása megfelel az RTI-nek.

3.4.3.   Az RTI 68. pontjának a) és b) alpontjában rögzített szabályokkal való összeegyeztethetőség

| (69) | A Bizottság azon határozata, amellyel az RTI 68. pontja alá tartozó nagyberuházási projektek számára regionális támogatás nyújtását engedélyezi, a kedvezményezettnek a beruházás előtti és utáni piaci erejétől és a beruházás által teremtett kapacitástól függ. Az RTI 68. pontjának a) és b) alpontjában foglalt megfelelő tesztek elvégzése érdekében a Bizottságnak először meg kell határoznia az érintett termék- és földrajzi piacot. |
| --- | --- |

(69)

A Bizottság azon határozata, amellyel az RTI 68. pontja alá tartozó nagyberuházási projektek számára regionális támogatás nyújtását engedélyezi, a kedvezményezettnek a beruházás előtti és utáni piaci erejétől és a beruházás által teremtett kapacitástól függ. Az RTI 68. pontjának a) és b) alpontjában foglalt megfelelő tesztek elvégzése érdekében a Bizottságnak először meg kell határoznia az érintett termék- és földrajzi piacot.

Érintett termék

| (70) | A beruházás eredményeképpen az Audi Hungaria a POLK által meghatározott szegmentálási rendszer szerinti A00, A0, A, B, C, D és E szegmensekhez tartozó gépkocsikba beépítendő motoralkatrészeket és motorokat fog gyártani. |
| --- | --- |

(70)

A beruházás eredményeképpen az Audi Hungaria a POLK által meghatározott szegmentálási rendszer szerinti A00, A0, A, B, C, D és E szegmensekhez tartozó gépkocsikba beépítendő motoralkatrészeket és motorokat fog gyártani.

| (71) | Ezenkívül, bár a beruházási projekt személygépkocsikba szánt motoralkatrészek és motorok gyártását célozza, az Audi Hungaria kis mennyiségben jachtokhoz is gyárt motorokat a VW-csoport hajózási részlege (Volkswagen Marine) számára. Az Audi Hungaria gyártja a motorok alapját, amelyből a Volkswagen Marine elkészíti a hajómotorokat. A hajókba szánt alapmotorokat ugyanazon a gyártósoron készítik, ahol a V6-os és V8-as dízelmotorokat gyártják a személygépkocsik számára. A hajómotorokat a Volkswagen Marine Salzgitterben (Németország) található üzemében fejezik be és szerelik össze. |
| --- | --- |

(71)

Ezenkívül, bár a beruházási projekt személygépkocsikba szánt motoralkatrészek és motorok gyártását célozza, az Audi Hungaria kis mennyiségben jachtokhoz is gyárt motorokat a VW-csoport hajózási részlege (Volkswagen Marine) számára. Az Audi Hungaria gyártja a motorok alapját, amelyből a Volkswagen Marine elkészíti a hajómotorokat. A hajókba szánt alapmotorokat ugyanazon a gyártósoron készítik, ahol a V6-os és V8-as dízelmotorokat gyártják a személygépkocsik számára. A hajómotorokat a Volkswagen Marine Salzgitterben (Németország) található üzemében fejezik be és szerelik össze.

| (72) | Az RTI 69. pontja szerint az érintett termék rendszerint az a termék, amely a beruházási projekt tárgyát képezi. Ha azonban a projekt közbenső termékre vonatkozik, és a termelés jelentős része nem kerül piaci értékesítésre, az érintett termék lehet a másodlagos termék. A 2002/781/EK határozatban a Bizottság úgy ítélte meg, hogy »a járműgyártó által készített motorok érintett piaca az a piac, amely számára a motort gyártják« (21). Ezt a megközelítést követi a 2003/647/EK bizottsági határozat (22), és a legújabb 2008/1613/EK határozat (23) is. A szóban forgó ügyben az Audi Hungaria által készített motorok több mint [90-100]%-a a VW–PO-csoporton belül kerül értékesítésre. Majdnem az összes motoralkatrészt közvetlenül autómotorokba építik be. A maradék elhanyagolható mennyiséget a továbbiakban garanciális cserealkatrészként fogják használni, és csak egy nagyon kis részük kerül értékesítésre a VW–PO-csoporton kívül. |
| --- | --- |

(72)

Az RTI 69. pontja szerint az érintett termék rendszerint az a termék, amely a beruházási projekt tárgyát képezi. Ha azonban a projekt közbenső termékre vonatkozik, és a termelés jelentős része nem kerül piaci értékesítésre, az érintett termék lehet a másodlagos termék. A 2002/781/EK határozatban a Bizottság úgy ítélte meg, hogy »a járműgyártó által készített motorok érintett piaca az a piac, amely számára a motort gyártják« (21). Ezt a megközelítést követi a 2003/647/EK bizottsági határozat (22), és a legújabb 2008/1613/EK határozat (23) is. A szóban forgó ügyben az Audi Hungaria által készített motorok több mint [90-100]%-a a VW–PO-csoporton belül kerül értékesítésre. Majdnem az összes motoralkatrészt közvetlenül autómotorokba építik be. A maradék elhanyagolható mennyiséget a továbbiakban garanciális cserealkatrészként fogják használni, és csak egy nagyon kis részük kerül értékesítésre a VW–PO-csoporton kívül.

| (73) | Következésképpen a Bizottság az RTI 69. pontjának alkalmazásában úgy ítéli meg, hogy e határozatban a gépjárművek (személygépkocsik) jelentik az érintett terméket. |
| --- | --- |

(73)

Következésképpen a Bizottság az RTI 69. pontjának alkalmazásában úgy ítéli meg, hogy e határozatban a gépjárművek (személygépkocsik) jelentik az érintett terméket.

| (74) | A hajók számára készített alapmotorokat nem a piacon értékesítik, hanem a Salzgitterben található Volkswagen-üzemnek adják el, ahol olyan speciális szerelési műveleteket és kezeléseket végeznek rajtuk, amelyek után azokat a Volkswagen Marine hajómotorként tudja értékesíteni a piacon. Következésképpen az Audi Hungaria üzemében készített termékek közbenső termékek, és a másodlagos terméket, azaz a kész hajómotorokat, amelyek számára az Audi Hungaria biztosítja az alapmotort, kell érintett terméknek tekinteni. |
| --- | --- |

(74)

A hajók számára készített alapmotorokat nem a piacon értékesítik, hanem a Salzgitterben található Volkswagen-üzemnek adják el, ahol olyan speciális szerelési műveleteket és kezeléseket végeznek rajtuk, amelyek után azokat a Volkswagen Marine hajómotorként tudja értékesíteni a piacon. Következésképpen az Audi Hungaria üzemében készített termékek közbenső termékek, és a másodlagos terméket, azaz a kész hajómotorokat, amelyek számára az Audi Hungaria biztosítja az alapmotort, kell érintett terméknek tekinteni.

Érintett termékpiac

| (75) | Az RTI 69. pontja úgy rendelkezik, hogy az érintett termékpiac magában foglalja az érintett terméket és az azt helyettesítő termékeket, amelyeket vagy a fogyasztó (a termék tulajdonságai, ára és felhasználhatósága alapján), vagy az előállító (a gyártóberendezések rugalmassága miatt) annak tekint. |
| --- | --- |

(75)

Az RTI 69. pontja úgy rendelkezik, hogy az érintett termékpiac magában foglalja az érintett terméket és az azt helyettesítő termékeket, amelyeket vagy a fogyasztó (a termék tulajdonságai, ára és felhasználhatósága alapján), vagy az előállító (a gyártóberendezések rugalmassága miatt) annak tekint.

| (76) | Összefonódásra vonatkozó határozataiban a Bizottság elismerte, hogy bár a gépjárműpiac néhány objektív kritérium, például a motor mérete vagy az autó hossza alapján hagyományosan szegmentált, a szegmensek közötti határvonalat egyéb tényezők elmossák. Ilyen tényező többek között az ár, a termék megítélése és az extrafelszerelések száma. A Bizottság ezért, egészen mostanáig, összefonódásokkal kapcsolatos valamennyi határozatában nyitva hagyta azt a kérdést, hogy a versenyhelyzet elemzése céljából a személygépjárművek piaci szegmensét egy termékpiacnak kell-e tekinteni, vagy további részekre kell bontani. |
| --- | --- |

(76)

Összefonódásra vonatkozó határozataiban a Bizottság elismerte, hogy bár a gépjárműpiac néhány objektív kritérium, például a motor mérete vagy az autó hossza alapján hagyományosan szegmentált, a szegmensek közötti határvonalat egyéb tényezők elmossák. Ilyen tényező többek között az ár, a termék megítélése és az extrafelszerelések száma. A Bizottság ezért, egészen mostanáig, összefonódásokkal kapcsolatos valamennyi határozatában nyitva hagyta azt a kérdést, hogy a versenyhelyzet elemzése céljából a személygépjárművek piaci szegmensét egy termékpiacnak kell-e tekinteni, vagy további részekre kell bontani.

| (77) | A Bizottság megjegyzi, hogy a Prodcom-kódok (24) ebben az esetben nem alkalmazhatók a piac további felosztására, többek között azért, mert túl sok az átfedés, és mert az osztályozást az iparág nem alkalmazza általánosságban a piacok felmérésére. |
| --- | --- |

(77)

A Bizottság megjegyzi, hogy a Prodcom-kódok (24) ebben az esetben nem alkalmazhatók a piac további felosztására, többek között azért, mert túl sok az átfedés, és mert az osztályozást az iparág nem alkalmazza általánosságban a piacok felmérésére.

| (78) | Több másik, például az Európai Gépjárműgyártók Szövetsége (ACEA), az európai újautó-értékelési program (NCAP), az USA energiaügyi minisztériuma és nagy autógyártók által internetes oldalukon használt osztályozási rendszert is lehetne alkalmazni. |
| --- | --- |

(78)

Több másik, például az Európai Gépjárműgyártók Szövetsége (ACEA), az európai újautó-értékelési program (NCAP), az USA energiaügyi minisztériuma és nagy autógyártók által internetes oldalukon használt osztályozási rendszert is lehetne alkalmazni.

| (79) | Tekintettel a különböző célú alkalmazásra (például töréstesztekre), a földrajzi különbségekre (az USA piacán inkább a nagy autók dominálnak) és egy általánosan elfogadott osztályozási rendszer hiányára, az osztályozási rendszerek eltérnek egymástól. |
| --- | --- |

(79)

Tekintettel a különböző célú alkalmazásra (például töréstesztekre), a földrajzi különbségekre (az USA piacán inkább a nagy autók dominálnak) és egy általánosan elfogadott osztályozási rendszer hiányára, az osztályozási rendszerek eltérnek egymástól.

| (80) | Számos szolgáltató foglalkozik a gépjárműpiac elemzésével. Ezek közül a legismertebb és legelismertebb a Global Insight és a POLK. A Global Insight, egy előrejelzésekkel foglalkozó nagy tanácsadó cég, a személygépjármű-piac szűk felosztását javasolja (27 szegmens). A POLK a gépjárműpiacot A000, A00, A0, A, B, C, D és E szegmensek szerint osztja fel, amelyek közül az A000 szegmens a kiskategóriás autókat, míg az E szegmens a luxuskategória felső szintjét takarja. Az A000 szegmenstől az E szegmens felé haladva fokozatosan emelkedik a személygépjárművek átlagára, mérete és átlagos motorteljesítménye. |
| --- | --- |

(80)

Számos szolgáltató foglalkozik a gépjárműpiac elemzésével. Ezek közül a legismertebb és legelismertebb a Global Insight és a POLK. A Global Insight, egy előrejelzésekkel foglalkozó nagy tanácsadó cég, a személygépjármű-piac szűk felosztását javasolja (27 szegmens). A POLK a gépjárműpiacot A000, A00, A0, A, B, C, D és E szegmensek szerint osztja fel, amelyek közül az A000 szegmens a kiskategóriás autókat, míg az E szegmens a luxuskategória felső szintjét takarja. Az A000 szegmenstől az E szegmens felé haladva fokozatosan emelkedik a személygépjárművek átlagára, mérete és átlagos motorteljesítménye.

| (81) | A magyar hatóságok a támogatás bejelentésében a POLK által alkalmazott rendszert választották [...]. A Bizottság az ügy jelen szakaszában úgy ítéli meg, hogy a POLK piaci osztályozása megfelelő és kielégítően részletes referenciarendszernek tekinthető, és a szóban forgó projekt értékeléséhez ezt a felosztást alkalmazza. |
| --- | --- |

(81)

A magyar hatóságok a támogatás bejelentésében a POLK által alkalmazott rendszert választották [...]. A Bizottság az ügy jelen szakaszában úgy ítéli meg, hogy a POLK piaci osztályozása megfelelő és kielégítően részletes referenciarendszernek tekinthető, és a szóban forgó projekt értékeléséhez ezt a felosztást alkalmazza.

| (82) | A személygépjárművek és a könnyű haszongépjárművek külön szegmensekbe történő további felosztását illetően a magyar hatóságok véleménye az, hogy az ilyen piaci felosztás nincs egyértelműen meghatározva, és ezért nem meggyőző. Így azonos felszereltségű gépjárműveket (például a VW Touareg) az egyik tagállamban a személygépjárművek, a másikban a könnyű haszongépjárművek kategóriába sorolják. |
| --- | --- |

(82)

A személygépjárművek és a könnyű haszongépjárművek külön szegmensekbe történő további felosztását illetően a magyar hatóságok véleménye az, hogy az ilyen piaci felosztás nincs egyértelműen meghatározva, és ezért nem meggyőző. Így azonos felszereltségű gépjárműveket (például a VW Touareg) az egyik tagállamban a személygépjárművek, a másikban a könnyű haszongépjárművek kategóriába sorolják.

| (83) | Ráadásul, az autógyártók bizonyos felszereltséggel ellátott modellváltozatokat kínálnak, amely lehetővé teszi a vásárló számára, hogy válasszon az adott tagállamban érvényes meghatározás szerinti személygépjármű vagy könnyű haszongépjármű változat közül. A gyártók a gyártósorokat úgy alakítják ki, hogy azok alkalmasak legyenek különböző, országok szerint eltérő felszereltségű személygépjármű és könnyű haszongépjármű változatok készítésére is. |
| --- | --- |

(83)

Ráadásul, az autógyártók bizonyos felszereltséggel ellátott modellváltozatokat kínálnak, amely lehetővé teszi a vásárló számára, hogy válasszon az adott tagállamban érvényes meghatározás szerinti személygépjármű vagy könnyű haszongépjármű változat közül. A gyártók a gyártósorokat úgy alakítják ki, hogy azok alkalmasak legyenek különböző, országok szerint eltérő felszereltségű személygépjármű és könnyű haszongépjármű változatok készítésére is.

| (84) | A fenti kontextus ellenére ebben a határozatban a személygépjárműveket és könnyű haszongépjárműveket nem külön, hanem egységesen kezelve a megfelelő A00, A0, A, B, C, D és E szegmensbe sorolják. A Bizottság felkéri a harmadik feleket, hogy nyújtsák be ezzel kapcsolatos észrevételeiket. |
| --- | --- |

(84)

A fenti kontextus ellenére ebben a határozatban a személygépjárműveket és könnyű haszongépjárműveket nem külön, hanem egységesen kezelve a megfelelő A00, A0, A, B, C, D és E szegmensbe sorolják. A Bizottság felkéri a harmadik feleket, hogy nyújtsák be ezzel kapcsolatos észrevételeiket.

| (85) | A Bizottság megjegyzi, hogy a keresleti oldalon van bizonyos fokú helyettesíthetőség a szegmensek hátárán, például az A szegmensbe és a B szegmensbe tartozó autók vagy a luxuskategóriás szegmensek között. A Bizottság megvizsgálta a keresleti oldalról való helyettesítési láncok lehetőségét (25) a különböző szegmensek között. Mindazonáltal nehéz a gépjárművek helyettesíthetősége mellett érvelni a lehetséges szegmensek végein, mivel például a legolcsóbb személygépjárművek nem helyettesíthetők közvetlenül drágább személygépjárművekkel. |
| --- | --- |

(85)

A Bizottság megjegyzi, hogy a keresleti oldalon van bizonyos fokú helyettesíthetőség a szegmensek hátárán, például az A szegmensbe és a B szegmensbe tartozó autók vagy a luxuskategóriás szegmensek között. A Bizottság megvizsgálta a keresleti oldalról való helyettesítési láncok lehetőségét (25) a különböző szegmensek között. Mindazonáltal nehéz a gépjárművek helyettesíthetősége mellett érvelni a lehetséges szegmensek végein, mivel például a legolcsóbb személygépjárművek nem helyettesíthetők közvetlenül drágább személygépjárművekkel.

| (86) | A személygépjárművek gyártói általában több szegmensben is jelen vannak. A gyártók válthatnak a különböző személygépjármű-típusok között, mivel sok autó ugyanarra az alapra épül. A személygépjárművek szegmensei átfedik egymást. |
| --- | --- |

(86)

A személygépjárművek gyártói általában több szegmensben is jelen vannak. A gyártók válthatnak a különböző személygépjármű-típusok között, mivel sok autó ugyanarra az alapra épül. A személygépjárművek szegmensei átfedik egymást.

| (87) | Az ügy jelen szakaszában a Bizottság nyitva hagyja az érintett termékpiac pontos meghatározását, és minden elfogadható alternatív piaci meghatározást meg fog vizsgálni (beleértve azt a legszűkebb piaci felosztást is, amelyre vonatkozóan még adatok állnak rendelkezésre). Ez a megközelítés összhangban van a Bizottság N 767/07 (Ford Craiova) (26), N 635/08 (Fiat Szicília) (27) és N 473/08 (Ford Espana) (28) állami támogatásokkal kapcsolatos határozataiban foglaltakkal. |
| --- | --- |

(87)

Az ügy jelen szakaszában a Bizottság nyitva hagyja az érintett termékpiac pontos meghatározását, és minden elfogadható alternatív piaci meghatározást meg fog vizsgálni (beleértve azt a legszűkebb piaci felosztást is, amelyre vonatkozóan még adatok állnak rendelkezésre). Ez a megközelítés összhangban van a Bizottság N 767/07 (Ford Craiova) (26), N 635/08 (Fiat Szicília) (27) és N 473/08 (Ford Espana) (28) állami támogatásokkal kapcsolatos határozataiban foglaltakkal.

| (88) | Mivel az Audi Hungaria az A00, A0, A, B, C, D és E szegmensbe tartozó gépjárművekbe szánt motoralkatrészeket és motorokat fog gyártani, a Bizottság az ügy jelen szakaszában az említett szegmenseket és az egész személygépjármű-piacot (beleértve a könnyű haszongépjárműveket) tekinti érintett piacnak. |
| --- | --- |

(88)

Mivel az Audi Hungaria az A00, A0, A, B, C, D és E szegmensbe tartozó gépjárművekbe szánt motoralkatrészeket és motorokat fog gyártani, a Bizottság az ügy jelen szakaszában az említett szegmenseket és az egész személygépjármű-piacot (beleértve a könnyű haszongépjárműveket) tekinti érintett piacnak.

| (89) | Meg kell azonban jegyezni, hogy az ügy jelen szakaszában Magyarország és a Bizottság véleménye eltér az érintett piacok meghatározását illetően. A magyar hatóságok azzal érveltek, hogy egy meghatározott motortípust – bizonyos technikai korlátokhoz mérten – több modellbe és szegmensbe is be lehet építeni. A különböző gépjárműmodellek iránti piaci kereslettől függ, hogy az elkészített motorokat végül melyik szegmensbe építik be. Alapvetően az egyes motorokban lévő hengerek száma határozza meg azt, hogy melyik gépjárműtípusba lehet beépíteni az adott motort, vagyis hogy a gyártás melyik szegmenst érinti. Emellett a magyar hatóságok közölték, hogy az Audi Hungaria üzemeiben a gyártási folyamat során a motorokat elsősorban a hengerek száma szerint különböztetik meg. Ezért minden egyes motortípus (pl. négyhengeres, hathengeres stb.) külön gyártósoron, helyiségben és akár külön szervezeti részlegben készül. |
| --- | --- |

(89)

Meg kell azonban jegyezni, hogy az ügy jelen szakaszában Magyarország és a Bizottság véleménye eltér az érintett piacok meghatározását illetően. A magyar hatóságok azzal érveltek, hogy egy meghatározott motortípust – bizonyos technikai korlátokhoz mérten – több modellbe és szegmensbe is be lehet építeni. A különböző gépjárműmodellek iránti piaci kereslettől függ, hogy az elkészített motorokat végül melyik szegmensbe építik be. Alapvetően az egyes motorokban lévő hengerek száma határozza meg azt, hogy melyik gépjárműtípusba lehet beépíteni az adott motort, vagyis hogy a gyártás melyik szegmenst érinti. Emellett a magyar hatóságok közölték, hogy az Audi Hungaria üzemeiben a gyártási folyamat során a motorokat elsősorban a hengerek száma szerint különböztetik meg. Ezért minden egyes motortípus (pl. négyhengeres, hathengeres stb.) külön gyártósoron, helyiségben és akár külön szervezeti részlegben készül.

| (90) | A magyar hatóságok szerint az egyes szegmensek helyett a következő szegmenscsoportokat kell figyelembe venni:






  — | a négyhengeres motorokat az A00–C szegmensekbe építik be, |
| --- | --- | --- |

(90)

A magyar hatóságok szerint az egyes szegmensek helyett a következő szegmenscsoportokat kell figyelembe venni:

—

a négyhengeres motorokat az A00–C szegmensekbe építik be,

| — | a hathengeres motorokat a B–D szegmensekbe építik be, |
| --- | --- |

—

a hathengeres motorokat a B–D szegmensekbe építik be,

| — | a nyolchengeres motorokat a B–E szegmensekbe építik be, |
| --- | --- |

—

a nyolchengeres motorokat a B–E szegmensekbe építik be,

| — | a tíz-tizenkét hengeres motorokat a C–D szegmensekbe építik be. |
| --- | --- |

—

a tíz-tizenkét hengeres motorokat a C–D szegmensekbe építik be.

| (91) | A hajómotorok tekintetében, mivel az Audi Hungaria csak dízelalapmotorokat készít, a Volkswagen Marine csak dízelhajómotorok gyártásával és értékesítésével foglalkozik, a dízel hajómotorok piaca tekintendő érintett termékpiacnak. |
| --- | --- |

(91)

A hajómotorok tekintetében, mivel az Audi Hungaria csak dízelalapmotorokat készít, a Volkswagen Marine csak dízelhajómotorok gyártásával és értékesítésével foglalkozik, a dízel hajómotorok piaca tekintendő érintett termékpiacnak.

Érintett földrajzi piac

| (92) | Az RTI 70. pontja előírja, hogy az RTI 68. pontja szerinti tesztek elvégzése céljából a piacokat rendszerint EGT-szinten kell meghatározni. |
| --- | --- |

(92)

Az RTI 70. pontja előírja, hogy az RTI 68. pontja szerinti tesztek elvégzése céljából a piacokat rendszerint EGT-szinten kell meghatározni.

| (93) | Közelmúltban elfogadott határozataival összhangban a Bizottságnak az a véleménye, hogy kínálati oldalról nézve a gépjárműipari ágazatban legalább EGT-szintű, de még inkább globális szintű termelés folyik. Figyelembe véve azt a megállapítást, hogy a nagyobb gépjárműgyártók világpiaci szereplők, akik különböző kontinenseken és országokban rendelkeznek gyártóüzemekkel és elosztórendszerrel, a VW–PO-csoport legalább európai piaci szereplőnek számít. A VW-csoport által az EGT-n belül gyártott gépjárművek átlagosan több mint [15–30] %-át exportálják. |
| --- | --- |

(93)

Közelmúltban elfogadott határozataival összhangban a Bizottságnak az a véleménye, hogy kínálati oldalról nézve a gépjárműipari ágazatban legalább EGT-szintű, de még inkább globális szintű termelés folyik. Figyelembe véve azt a megállapítást, hogy a nagyobb gépjárműgyártók világpiaci szereplők, akik különböző kontinenseken és országokban rendelkeznek gyártóüzemekkel és elosztórendszerrel, a VW–PO-csoport legalább európai piaci szereplőnek számít. A VW-csoport által az EGT-n belül gyártott gépjárművek átlagosan több mint [15–30] %-át exportálják.

| (94) | Fogyasztói szempontból a versenyfeltételek jelentős mértékben javultak az Európai Unióban, különösen a technikai akadályok és elosztórendszerek tekintetében, bár az árkülönbségek és az adórendszerek közötti eltérések továbbra is akadályt jelentenek, és a főbb versenytársak piaci behatolási arányai különbözőek az egyes tagállamok és különösen a kontinensek szerint. Az alacsony szállítási költségek, illetve az, hogy a főbb gyártók szinte valamennyi tagállamban és a világ legnagyobb országaiban jelen vannak, EGT-szintű vagy még inkább világméretű piac meglétére utalnak. |
| --- | --- |

(94)

Fogyasztói szempontból a versenyfeltételek jelentős mértékben javultak az Európai Unióban, különösen a technikai akadályok és elosztórendszerek tekintetében, bár az árkülönbségek és az adórendszerek közötti eltérések továbbra is akadályt jelentenek, és a főbb versenytársak piaci behatolási arányai különbözőek az egyes tagállamok és különösen a kontinensek szerint. Az alacsony szállítási költségek, illetve az, hogy a főbb gyártók szinte valamennyi tagállamban és a világ legnagyobb országaiban jelen vannak, EGT-szintű vagy még inkább világméretű piac meglétére utalnak.

| (95) | A gyártólétesítmények részére nyújtott támogatásokra vonatkozó állami támogatási határozatokban, amelyek a támogatásoknak a gyártók közötti verseny torzulására, illetve a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatásait értékelik, a gyártási szempontok meghatározóak. |
| --- | --- |

(95)

A gyártólétesítmények részére nyújtott támogatásokra vonatkozó állami támogatási határozatokban, amelyek a támogatásoknak a gyártók közötti verseny torzulására, illetve a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatásait értékelik, a gyártási szempontok meghatározóak.

| (96) | A magyar hatóságok véleménye szerint a VW–PO-csoport esetében az érintett földrajzi piac világméretű, mivel a nagy, nemzetközi szinten tevékeny gépjárműgyártók világszinten versenyeznek. Az EGT- és az észak-amerikai piac telített. Ennek ellenére 2005 és 2013 között durván 64 %-os növekedést értek el az ázsiai, dél-amerikai, orosz és afrikai, globálisan növekvő piacokon. Ez a fejlődés vagy a piacok további integrációjához és a gépjárműpiac globalizációjához fog vezetni, vagy a gyártás növekvő piacokra történő áttelepülését fogja eredményezni. |
| --- | --- |

(96)

A magyar hatóságok véleménye szerint a VW–PO-csoport esetében az érintett földrajzi piac világméretű, mivel a nagy, nemzetközi szinten tevékeny gépjárműgyártók világszinten versenyeznek. Az EGT- és az észak-amerikai piac telített. Ennek ellenére 2005 és 2013 között durván 64 %-os növekedést értek el az ázsiai, dél-amerikai, orosz és afrikai, globálisan növekvő piacokon. Ez a fejlődés vagy a piacok további integrációjához és a gépjárműpiac globalizációjához fog vezetni, vagy a gyártás növekvő piacokra történő áttelepülését fogja eredményezni.

| (97) | A magyar hatóságok különösen a következő érvekkel igazolták álláspontjukat:






  — | A VW-csoport gyártóüzemei és értékesítési területei megtalálhatók Európában, Észak-Amerikában, Dél-Amerikában, Afrikában és Ázsiában. |
| --- | --- | --- |

(97)

A magyar hatóságok különösen a következő érvekkel igazolták álláspontjukat:

—

A VW-csoport gyártóüzemei és értékesítési területei megtalálhatók Európában, Észak-Amerikában, Dél-Amerikában, Afrikában és Ázsiában.

| — | Az EGT az egyetlen régió, ahol valamennyi (A00, A0, B, C, D és E) szegmenshez gyártanak gépjárműveket. |
| --- | --- |

—

Az EGT az egyetlen régió, ahol valamennyi (A00, A0, B, C, D és E) szegmenshez gyártanak gépjárműveket.

| — | A VW-csoport B szegmensbe tartozó gépjárműveket szinte kizárólag az EGT területén gyárt. 2008-ban a VW-csoport [...] B szegmensbe tartozó gépjárművet készített, ebből [...] darabot az EGT területén. Ezek az autók az EGT-n belül ([...]) és az EGT-n kívül kerültek forgalomba. A legyártott autók teljes mennyiségéhez viszonyítva az export aránya [25–35] %. |
| --- | --- |

—

A VW-csoport B szegmensbe tartozó gépjárműveket szinte kizárólag az EGT területén gyárt. 2008-ban a VW-csoport [...] B szegmensbe tartozó gépjárművet készített, ebből [...] darabot az EGT területén. Ezek az autók az EGT-n belül ([...]) és az EGT-n kívül kerültek forgalomba. A legyártott autók teljes mennyiségéhez viszonyítva az export aránya [25–35] %.

| — | A VW-csoport D és E szegmensbe tartozó gépjárműveket kizárólag az EGT területén gyárt. A 2008-ban a VW-csoport által az e szegmensekben gyártott [...] gépjármű több mint [45–60] %-át exportálták Észak-Amerikába, Dél-Amerikába, Afrikába és Ázsiába. |
| --- | --- |

—

A VW-csoport D és E szegmensbe tartozó gépjárműveket kizárólag az EGT területén gyárt. A 2008-ban a VW-csoport által az e szegmensekben gyártott [...] gépjármű több mint [45–60] %-át exportálták Észak-Amerikába, Dél-Amerikába, Afrikába és Ázsiába.

| — | Mivel az egyes régiókban a termelés és az értékesítés mértéke nem egyenlő arányban oszlik meg, a gépjárműveket a gyártó létesítményekből az értékesítő területekre szállítják a világ minden pontján. |
| --- | --- |

—

Mivel az egyes régiókban a termelés és az értékesítés mértéke nem egyenlő arányban oszlik meg, a gépjárműveket a gyártó létesítményekből az értékesítő területekre szállítják a világ minden pontján.

| (98) | A magyar hatóságok közölték továbbá, hogy az autóalkatrészeket gyártó új üzemek létesítésére/bővítésére az egész csoporton belül pályázatot írnak ki, amelyen a világ minden pontjáról vesznek részt gépjárműgyártók. |
| --- | --- |

(98)

A magyar hatóságok közölték továbbá, hogy az autóalkatrészeket gyártó új üzemek létesítésére/bővítésére az egész csoporton belül pályázatot írnak ki, amelyen a világ minden pontjáról vesznek részt gépjárműgyártók.

| (99) | A fentiek alapján a Bizottság a szóban forgó ügy értékelése során úgy ítéli meg, hogy az érintett termékek érintett földrajzi piaca legalább EGT-szintű. A gépjárműszegmensek piaci részesedését EGT-szinten és világszinten is meghatározzák. |
| --- | --- |

(99)

A fentiek alapján a Bizottság a szóban forgó ügy értékelése során úgy ítéli meg, hogy az érintett termékek érintett földrajzi piaca legalább EGT-szintű. A gépjárműszegmensek piaci részesedését EGT-szinten és világszinten is meghatározzák.

| (100) | Magyarország szerint a hajómotorok érintett földrajzi piaca világméretűnek tekinthető, mivel a dízel hajómotorok piacán sok versenytárs van jelen világszinten. A Volkswagen Marine világviszonylatban is értékesíti dízel hajómotorjait, bár az aktuális statisztikai adatok szerint az eladások legnagyobb része az EGT területén valósul meg. Következésképpen a dízel hajómotorok érintett földrajzi piaca legalább EGT-szintű, ha nem világméretű. Az alábbi táblázat a VW-csoport piaci részesedésének elemzésére szolgáló adatokat tartalmazza, világviszonylatban és EGT-szinten. |
| --- | --- |

(100)

Magyarország szerint a hajómotorok érintett földrajzi piaca világméretűnek tekinthető, mivel a dízel hajómotorok piacán sok versenytárs van jelen világszinten. A Volkswagen Marine világviszonylatban is értékesíti dízel hajómotorjait, bár az aktuális statisztikai adatok szerint az eladások legnagyobb része az EGT területén valósul meg. Következésképpen a dízel hajómotorok érintett földrajzi piaca legalább EGT-szintű, ha nem világméretű. Az alábbi táblázat a VW-csoport piaci részesedésének elemzésére szolgáló adatokat tartalmazza, világviszonylatban és EGT-szinten.

Piaci részesedés

Személygépjárművek

| (101) | Annak vizsgálata érdekében, hogy a projekt megfelel-e az RTI 68. pontja a) alpontjának, a Bizottságnak elemeznie kell a támogatás kedvezményezettjének beruházás előtti és utáni piaci részesedését, és ellenőriznie kell, hogy a piaci részesedés meghaladja-e a 25 %-ot. |
| --- | --- |

(101)

Annak vizsgálata érdekében, hogy a projekt megfelel-e az RTI 68. pontja a) alpontjának, a Bizottságnak elemeznie kell a támogatás kedvezményezettjének beruházás előtti és utáni piaci részesedését, és ellenőriznie kell, hogy a piaci részesedés meghaladja-e a 25 %-ot.

| (102) | A kedvezményezett piaci részesedését vállalatcsoporti szinten mérik fel az érintett termék- és földrajzi piacokon. Mivel az Audi Hungaria új beruházási projektje 2006-ban indult, és a teljes gyártáskapacitást előreláthatóan 2012-re érik el, a Bizottság a 2005 és 2013 közötti időszakra vonatkozóan fogja megvizsgálni a VW–PO-csoport (beleértve a vállalatcsoporthoz tartozó összes márka) piaci részesedését az érintett piacokon. |
| --- | --- |

(102)

A kedvezményezett piaci részesedését vállalatcsoporti szinten mérik fel az érintett termék- és földrajzi piacokon. Mivel az Audi Hungaria új beruházási projektje 2006-ban indult, és a teljes gyártáskapacitást előreláthatóan 2012-re érik el, a Bizottság a 2005 és 2013 közötti időszakra vonatkozóan fogja megvizsgálni a VW–PO-csoport (beleértve a vállalatcsoporthoz tartozó összes márka) piaci részesedését az érintett piacokon.

| (103) | A magyar hatóságok megerősítették, hogy a benyújtott adatok figyelembe veszik a VW-csoport és más vállalkozások között létrejött, gépkocsik gyártására és értékesítésére vonatkozó kereskedelmi és marketing-megállapodásokat. |
| --- | --- |

(103)

A magyar hatóságok megerősítették, hogy a benyújtott adatok figyelembe veszik a VW-csoport és más vállalkozások között létrejött, gépkocsik gyártására és értékesítésére vonatkozó kereskedelmi és marketing-megállapodásokat.

| (104) | Figyelembe véve a termelési költségekben, illetve a különböző személygépjárművek árában mutatkozó jelentős különbségeket, valamint a megbízható árbecslések elérhetőségének nehézségeit, a piacok és a piac alakulásának meghatározásához az ágazatban általában mennyiségi adatokat használnak. A magyar hatóságok a piaci részesedésre vonatkozóan a következő adatokat nyújtották be:

  V.   táblázat


  A VW–csoport/VW–PO-csoport piaci részesedése a személygépkocsikra (a könnyű haszongépjárművekkel együtt) vonatkozó egyes szegmensek alapján






















  A00 | szegmens |
| --- | --- | --- |

(104)

Figyelembe véve a termelési költségekben, illetve a különböző személygépjárművek árában mutatkozó jelentős különbségeket, valamint a megbízható árbecslések elérhetőségének nehézségeit, a piacok és a piac alakulásának meghatározásához az ágazatban általában mennyiségi adatokat használnak. A magyar hatóságok a piaci részesedésre vonatkozóan a következő adatokat nyújtották be:

V.   táblázat

A VW–csoport/VW–PO-csoport piaci részesedése a személygépkocsikra (a könnyű haszongépjárművekkel együtt) vonatkozó egyes szegmensek alapján

A00

szegmens

VW-csoport

VW-PO-csoport

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

EGT

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

Világviszonylatban

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

| A0 | szegmens |
| --- | --- |

A0

szegmens

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

EGT

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

Világviszonylatban

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

| A | szegmens |
| --- | --- |

A

szegmens

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

EGT

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

Világviszonylatban

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

| B | szegmens |
| --- | --- |

B

szegmens

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

EGT

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

[> 25]%

[> 25]%

[> 25]%

[> 25]%

[< 25]%

[< 25]%

Világviszonylatban

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

| C | szegmens |
| --- | --- |

C

szegmens

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

EGT

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

Világviszonylatban

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

| D | szegmens |
| --- | --- |

D

szegmens

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

EGT

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[> 25]%

[> 25]%

[> 25]%

[> 25]%

[> 25]%

Világviszonylatban

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

| E | szegmens |
| --- | --- |

E

szegmens

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

EGT

[> 25]%

[< 25]%

[> 25]%

[> 25]%

[< 25]%

[< 20]%

[> 25]%

[> 25]%

[> 25]%

Világviszonylatban

[> 25]%

[> 25]%

[> 25]%

[> 25]%

[> 25]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

Valamennyi szegmens

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

EGT

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 25]%

[< 25]%

Világviszonylatban

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

| (105) | A fenti számadatok alapján a piaci részesedés meghaladja a 25 %-os határértéket. Ez nem csak az EGT-szintre vonatkozó számadatok esetében (a B szegmensre vonatkozóan 2008, 2009, 2010 és 2011, a D szegmensre vonatkozóan 2009, 2010, 2011, 2012 és 2013, az E szegmensre vonatkozóan 2005, 2007, 2008, 2011, 2012 és 2013 tekintetében), hanem a világviszonylatban mért számadatok esetében (az E szegmensre vonatkozóan 2005, 2006, 2007, 2008 és 2009 tekintetében) is igaz. |
| --- | --- |

(105)

A fenti számadatok alapján a piaci részesedés meghaladja a 25 %-os határértéket. Ez nem csak az EGT-szintre vonatkozó számadatok esetében (a B szegmensre vonatkozóan 2008, 2009, 2010 és 2011, a D szegmensre vonatkozóan 2009, 2010, 2011, 2012 és 2013, az E szegmensre vonatkozóan 2005, 2007, 2008, 2011, 2012 és 2013 tekintetében), hanem a világviszonylatban mért számadatok esetében (az E szegmensre vonatkozóan 2005, 2006, 2007, 2008 és 2009 tekintetében) is igaz.

| (106) | A fentiek értelmében tehát a magyar hatóságok azt javasolják, hogy a piaci részesedést szegmenskombinációk szintjén kellene kiszámítani. Így az alábbi eredményre jutunk:

  VI.   táblázat


  A VW-csoport/VW-PO-csoport piaci részesedése szegmenskombinációk alapján






















  A00–C | szegmens |
| --- | --- | --- |

(106)

A fentiek értelmében tehát a magyar hatóságok azt javasolják, hogy a piaci részesedést szegmenskombinációk szintjén kellene kiszámítani. Így az alábbi eredményre jutunk:

VI.   táblázat

A VW-csoport/VW-PO-csoport piaci részesedése szegmenskombinációk alapján

A00–C

szegmens

VW-csoport

VW-PO-csoport

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

EGT

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

Világviszonylatban

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

| B–D | szegmens |
| --- | --- |

B–D

szegmens

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

EGT

[< 20]%

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

Világviszonylatban

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

| B–E | szegmens |
| --- | --- |

B–E

szegmens

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

EGT

[< 20]%

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

Világviszonylatban

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

| C–D | szegmens |
| --- | --- |

C–D

szegmens

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

EGT

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

Világviszonylatban

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

| (107) | A fenti számadatok alapján a piaci részesedés nem haladná meg a 25 %-os határértéket. |
| --- | --- |

(107)

A fenti számadatok alapján a piaci részesedés nem haladná meg a 25 %-os határértéket.

| (108) | A Bizottság nincs meggyőződve arról, hogy a piaci részesedés pusztán szegmenskombinációk alapján történő meghatározása igazolható lenne. A Bizottság gyakorlata az, hogy a piac minden elfogadható alternatív meghatározását (beleértve a legszűkebb felosztást is, amelyre vonatkozóan még adatok állnak rendelkezésre) megvizsgálja, amelyet a Bizottságnak a közelmúltban az állami támogatásokkal kapcsolatban elfogadott határozatai (N 767/07 Ford Craiova (29), N 635/08 Fiat Szicília (30) és N 473/08 Ford Espana (31) is megerősítenek. E határozatokban a vizsgált projekttel kapcsolatban még a legszűkebb elfogadható piac esetében sem merültek fel problémák, így a piac pontos meghatározását nyitva lehetett hagyni (még akkor is, ha – ahogy azt a határozatokban el is ismerték – a különböző szegmensek között bizonyos fokú helyettesíthetőség állt fenn). |
| --- | --- |

(108)

A Bizottság nincs meggyőződve arról, hogy a piaci részesedés pusztán szegmenskombinációk alapján történő meghatározása igazolható lenne. A Bizottság gyakorlata az, hogy a piac minden elfogadható alternatív meghatározását (beleértve a legszűkebb felosztást is, amelyre vonatkozóan még adatok állnak rendelkezésre) megvizsgálja, amelyet a Bizottságnak a közelmúltban az állami támogatásokkal kapcsolatban elfogadott határozatai (N 767/07 Ford Craiova (29), N 635/08 Fiat Szicília (30) és N 473/08 Ford Espana (31) is megerősítenek. E határozatokban a vizsgált projekttel kapcsolatban még a legszűkebb elfogadható piac esetében sem merültek fel problémák, így a piac pontos meghatározását nyitva lehetett hagyni (még akkor is, ha – ahogy azt a határozatokban el is ismerték – a különböző szegmensek között bizonyos fokú helyettesíthetőség állt fenn).

| (109) | A Bizottság az ügy jelen szakaszában úgy ítéli meg, hogy a támogatott projekt az egyedi (legszűkebb) szegmensek tekintetében hatással lehet a Volkswagen-csoport piaci pozíciójára, ezért lehetségesnek és indokoltnak tűnik, hogy a piaci részesedés meghatározása e legszűkebb szegmensekre, és ne a különböző motortípusok szerint meghatározott szegmenscsoportokra történjen. |
| --- | --- |

(109)

A Bizottság az ügy jelen szakaszában úgy ítéli meg, hogy a támogatott projekt az egyedi (legszűkebb) szegmensek tekintetében hatással lehet a Volkswagen-csoport piaci pozíciójára, ezért lehetségesnek és indokoltnak tűnik, hogy a piaci részesedés meghatározása e legszűkebb szegmensekre, és ne a különböző motortípusok szerint meghatározott szegmenscsoportokra történjen.

| (110) | Úgy tűnik, a támogatás kedvezményezettjének részesedése az érintett termék(ek) »legrosszabb forgatókönyvnek« tekintett legszűkebb elfogadható piacon történő értékesítéséből több mint 25 % (lásd az V. táblázatot). Következésképpen úgy tekintjük, hogy e szakaszban nem teljesül az RTI 68. pontjának a) alpontjában meghatározott követelmény. |
| --- | --- |

(110)

Úgy tűnik, a támogatás kedvezményezettjének részesedése az érintett termék(ek) »legrosszabb forgatókönyvnek« tekintett legszűkebb elfogadható piacon történő értékesítéséből több mint 25 % (lásd az V. táblázatot). Következésképpen úgy tekintjük, hogy e szakaszban nem teljesül az RTI 68. pontjának a) alpontjában meghatározott követelmény.

| (111) | Magyarország úgy véli, hogy a kérelmező piaci pozíciójának a beruházást megelőzően egy évvel és a beruházást követően egy évvel történő meghatározása a személygépkocsi-ipar esetében torz eredményre vezet. |
| --- | --- |

(111)

Magyarország úgy véli, hogy a kérelmező piaci pozíciójának a beruházást megelőzően egy évvel és a beruházást követően egy évvel történő meghatározása a személygépkocsi-ipar esetében torz eredményre vezet.

| (112) | A személygépkocsik piacát nagymértékben befolyásolja az új modellek megjelenése és a meglévő modellek módosítása. Egy új modell bejelentésének hatására az aktuális modell értékesítési adatai azonnal csökkennek, mivel az új modell megjelenése negatív módon befolyásolja a meglévő modell viszonteladási értékét. Másrészről az új modell megjelenésének évében az értékesítési adatok hirtelen felszöknek. Emellett egy másik autógyártó új modelljének megjelenése negatív hatással lehet az értékesítési adatokra. |
| --- | --- |

(112)

A személygépkocsik piacát nagymértékben befolyásolja az új modellek megjelenése és a meglévő modellek módosítása. Egy új modell bejelentésének hatására az aktuális modell értékesítési adatai azonnal csökkennek, mivel az új modell megjelenése negatív módon befolyásolja a meglévő modell viszonteladási értékét. Másrészről az új modell megjelenésének évében az értékesítési adatok hirtelen felszöknek. Emellett egy másik autógyártó új modelljének megjelenése negatív hatással lehet az értékesítési adatokra.

| (113) | Az E szegmensben például a VW–PO-csoport piaci részesedése világviszonylatban 2010-től jelentős mértékben csökkenni fog a POLK előrejelzése szerint. A piaci részesedés csökkenése az új [...] modell megjelenésének tulajdonítható a POLK előrejelzése szerint. |
| --- | --- |

(113)

Az E szegmensben például a VW–PO-csoport piaci részesedése világviszonylatban 2010-től jelentős mértékben csökkenni fog a POLK előrejelzése szerint. A piaci részesedés csökkenése az új [...] modell megjelenésének tulajdonítható a POLK előrejelzése szerint.

| (114) | Ezért Magyarország úgy véli, hogy egy gépjárműgyártó tényleges piaci részesedésének meghatározásához nem egy pontszerű, hanem egy időszak-orientált módszer lenne megfelelő. Magyarország véleménye szerint egy ötéves vizsgálati időszak megfelelő lenne egy meggyőző átlagolt érték meghatározásához. |
| --- | --- |

(114)

Ezért Magyarország úgy véli, hogy egy gépjárműgyártó tényleges piaci részesedésének meghatározásához nem egy pontszerű, hanem egy időszak-orientált módszer lenne megfelelő. Magyarország véleménye szerint egy ötéves vizsgálati időszak megfelelő lenne egy meggyőző átlagolt érték meghatározásához.

| (115) | A következő táblázat a VW-/VW–PO-csoport szegmensek szerinti részesedését tartalmazza ötéves vizsgálati periódus átlaga szerint:

  VII.   táblázat


  A VW-csoport/VW–PO-csoport szegmensek szerinti részesedése világviszonylatban 5 év átlaga alapján | 2005–2009 | 2006–2010 | 2007–2011 | 2008–2012 | 2009–2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A00 | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% |
| A0 | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% |
| A | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% |
| B | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% |
| C | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% |
| D | [< 20]% | [20-25]% | [20-25]% | [< 20]% | [< 20]% |
| E | [> 25]% | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% |
| Egyéb | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% |

(115)

A következő táblázat a VW-/VW–PO-csoport szegmensek szerinti részesedését tartalmazza ötéves vizsgálati periódus átlaga szerint:

VII.   táblázat

A VW-csoport/VW–PO-csoport szegmensek szerinti részesedése világviszonylatban 5 év átlaga alapján

2005–2009

2006–2010

2007–2011

2008–2012

2009–2013

A00

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

A0

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

A

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

B

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

C

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

D

[< 20]%

[20-25]%

[20-25]%

[< 20]%

[< 20]%

E

[> 25]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

Egyéb

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

| (116) | Amint látható, legalább az E szegmensben még az öt év átlaga alapján számolt piaci részesedés is (ami ellentétes az RTI 68. pontja a) alpontjának bevett bizottsági értelmezésével, amelyet számos, a személygépjármű-piacra vonatkozó állami támogatási határozat (32) is követ) meghaladja a 25 %-ot világszinten. Az EGT szintjén még több szegmens esetében jutnánk ugyanilyen eredményre. |
| --- | --- |

(116)

Amint látható, legalább az E szegmensben még az öt év átlaga alapján számolt piaci részesedés is (ami ellentétes az RTI 68. pontja a) alpontjának bevett bizottsági értelmezésével, amelyet számos, a személygépjármű-piacra vonatkozó állami támogatási határozat (32) is követ) meghaladja a 25 %-ot világszinten. Az EGT szintjén még több szegmens esetében jutnánk ugyanilyen eredményre.

Hajómotorok

| (117) | A magyar hatóságok megjegyzik, hogy a hajómotorok piacát illetően még nem állnak rendelkezésre a gépjárműiparéhoz hasonlóan kidolgozott hivatalos adatok és bevezetett módszerek. A következő adatok a hajózási termékekkel foglalkozó nemzetközi szövetség (IMPA) által rendelkezésre bocsátott számadatok és számítások, valamint a VW-csoport becslései alapján kerültek meghatározásra.

  VIII.   táblázat


  A VW-csoport piaci részesedése a dízel hajómotorok világpiacán (mennyiség alapján) | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Összes gyártó értékesítései a világpiacon | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| A Volkswagen-csoport értékesítései a világpiacon | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| A Volkswagen-csoport világpiaci részesedése (%) | [< 2,5] % | [< 2,5] % | [< 2,5] % | [< 2,5] % | [< 2,5] % | [< 2,5] % | [< 2,5] % | [< 2,5] % | [2,5–5] % |

(117)

A magyar hatóságok megjegyzik, hogy a hajómotorok piacát illetően még nem állnak rendelkezésre a gépjárműiparéhoz hasonlóan kidolgozott hivatalos adatok és bevezetett módszerek. A következő adatok a hajózási termékekkel foglalkozó nemzetközi szövetség (IMPA) által rendelkezésre bocsátott számadatok és számítások, valamint a VW-csoport becslései alapján kerültek meghatározásra.

VIII.   táblázat

A VW-csoport piaci részesedése a dízel hajómotorok világpiacán (mennyiség alapján)

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Összes gyártó értékesítései a világpiacon

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

A Volkswagen-csoport értékesítései a világpiacon

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

A Volkswagen-csoport világpiaci részesedése (%)

[< 2,5] %

[< 2,5] %

[< 2,5] %

[< 2,5] %

[< 2,5] %

[< 2,5] %

[< 2,5] %

[< 2,5] %

[2,5–5] %

IX.   táblázat

A VW-csoport piaci részesedése a dízel hajómotorok EGT-szintű piacán (mennyiség alapján)

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Összes gyártó értékesítései az EGT-piacon | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| A Volkswagen-csoport értékesítései az EGT-piacont | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| A Volkswagen-csoport EGT-piaci részesedése (%) | [< 2,5] % | [< 2,5] % | [< 2,5] % | [< 2,5] % | [< 2,5] % | [2,5–5] % | [2,5–5] % | [2,5–5] % | [2,5–5] % |

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Összes gyártó értékesítései az EGT-piacon

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

A Volkswagen-csoport értékesítései az EGT-piacont

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

A Volkswagen-csoport EGT-piaci részesedése (%)

[< 2,5] %

[< 2,5] %

[< 2,5] %

[< 2,5] %

[< 2,5] %

[2,5–5] %

[2,5–5] %

[2,5–5] %

[2,5–5] %

| (118) | A fenti adatok azt mutatják, hogy a Volkswagen-csoport piaci részesedése az EGT területén és világviszonylatban nem haladja meg az 5 %-ot. Ennek megfelelően a piaci részesedés a hajómotorok esetében nem haladja meg az RTI 68. pontjának a) alpontjában meghatározott 25 %-os határértéket. |
| --- | --- |

(118)

A fenti adatok azt mutatják, hogy a Volkswagen-csoport piaci részesedése az EGT területén és világviszonylatban nem haladja meg az 5 %-ot. Ennek megfelelően a piaci részesedés a hajómotorok esetében nem haladja meg az RTI 68. pontjának a) alpontjában meghatározott 25 %-os határértéket.

Termelési kapacitás

Személygépjárművek

| (119) | A Bizottságnak azt is meg kell vizsgálnia, hogy a beruházási projekt megfelel-e az RTI 68. pontjának b) alpontjában foglaltaknak. Ellenőriznie kell, hogy a projekt által létrehozott termelési kapacitás az érintett termék megnyilvánuló fogyasztási adatok alapján számított piaca méretének kevesebb mint 5 %-át teszi-e ki, kivéve ha a legutóbbi öt év átlagában a termék megnyilvánuló fogyasztásának növekedése az EGT GDP-jének átlagos évi növekedését meghaladta. |
| --- | --- |

(119)

A Bizottságnak azt is meg kell vizsgálnia, hogy a beruházási projekt megfelel-e az RTI 68. pontjának b) alpontjában foglaltaknak. Ellenőriznie kell, hogy a projekt által létrehozott termelési kapacitás az érintett termék megnyilvánuló fogyasztási adatok alapján számított piaca méretének kevesebb mint 5 %-át teszi-e ki, kivéve ha a legutóbbi öt év átlagában a termék megnyilvánuló fogyasztásának növekedése az EGT GDP-jének átlagos évi növekedését meghaladta.

| (120) | A Bizottságnak ezért először azt kell megvizsgálnia, hogy a piac az EGT területén, az érintett termék megnyilvánuló fogyasztásának átlagos évi növekedése alapján alulteljesít-e. Magyarország csak a teljes személygépjármű-piacon a 2002 és 2007 közötti időszakban megnyilvánuló fogyasztásra vonatkozóan nyújtott be adatokat (vagyis azokra az évekre vonatkozóan, amelyekre a bejelentés időpontjában rendelkezésre álltak adatok). Ezek alapján az átlagos évi növekedés 1,18 % volt, azaz elmaradt a 27-tagú EU GDP-jének azonos időszakra vonatkozó átlagos évi növekedésétől (3,97 %). |
| --- | --- |

(120)

A Bizottságnak ezért először azt kell megvizsgálnia, hogy a piac az EGT területén, az érintett termék megnyilvánuló fogyasztásának átlagos évi növekedése alapján alulteljesít-e. Magyarország csak a teljes személygépjármű-piacon a 2002 és 2007 közötti időszakban megnyilvánuló fogyasztásra vonatkozóan nyújtott be adatokat (vagyis azokra az évekre vonatkozóan, amelyekre a bejelentés időpontjában rendelkezésre álltak adatok). Ezek alapján az átlagos évi növekedés 1,18 % volt, azaz elmaradt a 27-tagú EU GDP-jének azonos időszakra vonatkozó átlagos évi növekedésétől (3,97 %).

| (121) | A létrehozott termelési kapacitás mértékét illetően emlékeztetni kell arra, hogy a gyártósorok (azaz a létrehozott kapacitás) az egyes motortípusok (pl. négyhengeres, hathengeres stb.) szerint kerültek kialakításra. Arra is emlékeztetni kell, hogy egy adott motortípust több, különböző szegmensbe tartozó modellbe lehet és fognak beépíteni, és – a magyar hatóságok szerint – nem lehet a létrehozott kapacitást előre elosztani az egyes személygépjármű-szegmensek között. |
| --- | --- |

(121)

A létrehozott termelési kapacitás mértékét illetően emlékeztetni kell arra, hogy a gyártósorok (azaz a létrehozott kapacitás) az egyes motortípusok (pl. négyhengeres, hathengeres stb.) szerint kerültek kialakításra. Arra is emlékeztetni kell, hogy egy adott motortípust több, különböző szegmensbe tartozó modellbe lehet és fognak beépíteni, és – a magyar hatóságok szerint – nem lehet a létrehozott kapacitást előre elosztani az egyes személygépjármű-szegmensek között.

| (122) | E vonatkozásban a Bizottság megjegyzi, hogy az N 767/07–Románia–LIP–Ford Craiova-ügyben meg lehetett becsülni, hogy a támogatott üzemben gyártott motorokat milyen arányban fogják beépíteni a különböző egyedi szegmensekben. Ezenfelül a piacmeghatározásnak alapesetben azonosnak kell lennie az RTI 68. pontja a) és b) alpontjának alkalmazásában. Ezért a Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket a Magyarország által javasolt megközelítés megfelelőségével kapcsolatban. |
| --- | --- |

(122)

E vonatkozásban a Bizottság megjegyzi, hogy az N 767/07–Románia–LIP–Ford Craiova-ügyben meg lehetett becsülni, hogy a támogatott üzemben gyártott motorokat milyen arányban fogják beépíteni a különböző egyedi szegmensekben. Ezenfelül a piacmeghatározásnak alapesetben azonosnak kell lennie az RTI 68. pontja a) és b) alpontjának alkalmazásában. Ezért a Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket a Magyarország által javasolt megközelítés megfelelőségével kapcsolatban.

| (123) | Meg kell jegyezni, hogy a beruházás a meglévő győri üzemben valósul meg, itt gyártották a bejelentett beruházásban érintett motortípusok előző modelljeit. Következésképpen csak a beruházás által létrehozott nettó kapacitásbővítést kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

(123)

Meg kell jegyezni, hogy a beruházás a meglévő győri üzemben valósul meg, itt gyártották a bejelentett beruházásban érintett motortípusok előző modelljeit. Következésképpen csak a beruházás által létrehozott nettó kapacitásbővítést kell figyelembe venni.

| (124) | Az Audi Hungaria beruházása által létrehozott teljes nettó kiegészítő kapacitás mennyiségi szempontból megközelítőleg [100 000–250 000] motort, azaz az EGT teljes személygépjármű-piacának [0,5–2,5] %-át teszi ki (33). |
| --- | --- |

(124)

Az Audi Hungaria beruházása által létrehozott teljes nettó kiegészítő kapacitás mennyiségi szempontból megközelítőleg [100 000–250 000] motort, azaz az EGT teljes személygépjármű-piacának [0,5–2,5] %-át teszi ki (33).

| (125) | A különböző motortípusok és a megfelelő szegmenscsoportok tekintetében a számadatok a következők:

  X.   táblázat


  Helyi nettó kiegészítő kapacitás a teljes személygépkocsi-piac eredményének százalékában az érintett szegmenskombinációkban (könnyű haszongépjárművek nélkül)








  Négyhengeres motorok | 2005 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- |
| A00 – C | szegmensek |

(125)

A különböző motortípusok és a megfelelő szegmenscsoportok tekintetében a számadatok a következők:

X.   táblázat

Helyi nettó kiegészítő kapacitás a teljes személygépkocsi-piac eredményének százalékában az érintett szegmenskombinációkban (könnyű haszongépjárművek nélkül)

Négyhengeres motorok

2005

2013

A00 – C

[...]

[...]

Kapacitásbővülés

[...]

Kapacitás aránya

[0–2,5]%

[0–2,5]%

| Hathengeres motorok | 2005 | 2013 |
| --- | --- | --- |
| B-D | szegmensek |

Hathengeres motorok

2005

2013

B-D

[...]

[...]

Kapacitásbővülés

[...]

Kapacitás aránya

[0–2,5]%

[0–2,5]%

| Tizenkét hengeres motorok | 2005 | 2013 |
| --- | --- | --- |
| C-D | szegmensek |

Tizenkét hengeres motorok

2005

2013

C-D

szegmensek

[...]

[...]

Kapacitásbővülés

[...]

Kapacitás aránya

[0–2,5]%

[0–2,5]%

| (126) | A beruházás a nyolc- és tízhengeres motorok gyártásában nem eredményez nettó kapacitásbővülést. Így az erre vonatkozó adatok nem szerepelnek a fenti táblázatban. |
| --- | --- |

(126)

A beruházás a nyolc- és tízhengeres motorok gyártásában nem eredményez nettó kapacitásbővülést. Így az erre vonatkozó adatok nem szerepelnek a fenti táblázatban.

| (127) | A Magyarország által javasolt piacmeghatározás (azaz az egyedi szegmensek helyett szegmenskombinációk) alapján nem haladják meg az RTI 68. pontjának b) alpontjában meghatározott 5 %-os határértéket. |
| --- | --- |

(127)

A Magyarország által javasolt piacmeghatározás (azaz az egyedi szegmensek helyett szegmenskombinációk) alapján nem haladják meg az RTI 68. pontjának b) alpontjában meghatározott 5 %-os határértéket.

Hajómotorok

| (128) | A hajómotorok tekintetében emlékeztetni kell arra, hogy az Audi Hungaria kizárólag alapmotorok gyártásával foglalkozik, amelyek a hajómotorok »nyersanyagaként« szolgálnak. Az alapmotorokat ugyanazon a gyártósoron készítik, ahol a V6-os és V8-as személygépkocsi-motorokat gyártják. A hajók számára készített alapmotorokon csak (1) a motoralkatrészekhez hasonló gépi megmunkálásokat és (2) bizonyos alapvető szerelési műveleteket [...] végeznek el. A kész motorok legalább [...] olyan motoralkatrészt és elemet tartalmaznak, amelyeket nem az Audi Hungaria szerel össze. Következésképpen ezeken a hajómotoralapokon nem végzik el a személygépjárművek esetében alkalmazott gyártási műveleteket. |
| --- | --- |

(128)

A hajómotorok tekintetében emlékeztetni kell arra, hogy az Audi Hungaria kizárólag alapmotorok gyártásával foglalkozik, amelyek a hajómotorok »nyersanyagaként« szolgálnak. Az alapmotorokat ugyanazon a gyártósoron készítik, ahol a V6-os és V8-as személygépkocsi-motorokat gyártják. A hajók számára készített alapmotorokon csak (1) a motoralkatrészekhez hasonló gépi megmunkálásokat és (2) bizonyos alapvető szerelési műveleteket [...] végeznek el. A kész motorok legalább [...] olyan motoralkatrészt és elemet tartalmaznak, amelyeket nem az Audi Hungaria szerel össze. Következésképpen ezeken a hajómotoralapokon nem végzik el a személygépjárművek esetében alkalmazott gyártási műveleteket.

| (129) | További fontos különbség a hajómotoralapok és a személygépjármű-motorok között az, hogy amíg a személygépjármű-motorok teljesen készre összeszerelve és használatra készen hagyják el az Audi Hungaria üzemét, a hajómotoralapok nem működőképes motorok, és azokat a gyártási folyamat e szakaszában még nem lehet hajókba vagy jachtokba beépíteni. Ezért ezeket az alapmotorokat a Volkswagen Marine üzemébe szállítják, ahol speciális kezelés alá vonják őket az úgynevezett »hajóépítési eljárás« keretében. Az Audi Hungariának jelentős eszköz-, know-how és humántőke-beruházásokat kellene végrehajtania, valamint a gyártósorokat nagymértékben át kellene alakítania, ha úgy döntene, hogy bevezeti a kész hajómotorok gyártására szolgáló eljárásokat. Mindemellett az Audi Hungaria által gyártott alapmotor különleges műszaki paraméterei miatt a hajómotor megépítését a VW-csoporton kívüli gyártó nem tudná elvégezni további jelentős beruházások nélkül. |
| --- | --- |

(129)

További fontos különbség a hajómotoralapok és a személygépjármű-motorok között az, hogy amíg a személygépjármű-motorok teljesen készre összeszerelve és használatra készen hagyják el az Audi Hungaria üzemét, a hajómotoralapok nem működőképes motorok, és azokat a gyártási folyamat e szakaszában még nem lehet hajókba vagy jachtokba beépíteni. Ezért ezeket az alapmotorokat a Volkswagen Marine üzemébe szállítják, ahol speciális kezelés alá vonják őket az úgynevezett »hajóépítési eljárás« keretében. Az Audi Hungariának jelentős eszköz-, know-how és humántőke-beruházásokat kellene végrehajtania, valamint a gyártósorokat nagymértékben át kellene alakítania, ha úgy döntene, hogy bevezeti a kész hajómotorok gyártására szolgáló eljárásokat. Mindemellett az Audi Hungaria által gyártott alapmotor különleges műszaki paraméterei miatt a hajómotor megépítését a VW-csoporton kívüli gyártó nem tudná elvégezni további jelentős beruházások nélkül.

| (130) | A különleges eljárások miatt a hajómotor-építést a Volkswagen Marine Salzgitterben található gyárában kell elvégezni, amelyet speciálisan e célra szolgáló eszközökkel szereltek fel. Megközelítőleg hetente [...] hajómotort tud a Volkswagen Marine elkészíteni, vagyis a maximális éves termelési kapacitása [...] darab között van. Ezért, még ha az Audi Hungaria bővítené is a hajómotoralap gyártására szolgáló kapacitását, a Volkswagen Marine nem lenne képes kezelni a megnövekedett termelési igényt, mivel termelési kapacitása korlátozott, és azt nem érinti a szóban forgó beruházási projekt. A kapacitás bővülését csak Salzgitterben eszközölt további jelentős beruházásokkal lehetne elérni, amely nem képezi a jelen bejelentés tárgyát. |
| --- | --- |

(130)

A különleges eljárások miatt a hajómotor-építést a Volkswagen Marine Salzgitterben található gyárában kell elvégezni, amelyet speciálisan e célra szolgáló eszközökkel szereltek fel. Megközelítőleg hetente [...] hajómotort tud a Volkswagen Marine elkészíteni, vagyis a maximális éves termelési kapacitása [...] darab között van. Ezért, még ha az Audi Hungaria bővítené is a hajómotoralap gyártására szolgáló kapacitását, a Volkswagen Marine nem lenne képes kezelni a megnövekedett termelési igényt, mivel termelési kapacitása korlátozott, és azt nem érinti a szóban forgó beruházási projekt. A kapacitás bővülését csak Salzgitterben eszközölt további jelentős beruházásokkal lehetne elérni, amely nem képezi a jelen bejelentés tárgyát.

| (131) | A bejelentett projekt hatására tehát nem bővül a termelési kapacitás a készre gyártott hajómotorok tekintetében (a kapacitásbővülés nulla). |
| --- | --- |

(131)

A bejelentett projekt hatására tehát nem bővül a termelési kapacitás a készre gyártott hajómotorok tekintetében (a kapacitásbővülés nulla).

| (132) | Az ügy jelen szakaszában úgy tűnik, hogy a projekt minden érintett piac tekintetében összhangban van az RTI 68. pontjának b) alpontjával. |
| --- | --- |

(132)

Az ügy jelen szakaszában úgy tűnik, hogy a projekt minden érintett piac tekintetében összhangban van az RTI 68. pontjának b) alpontjával.

3.5.   Aggályok és az eljárás megindításához vezető okok

| (133) | A fent ismertetett okok miatt a Bizottság az intézkedés előzetes értékelése után nincs meggyőződve arról, hogy a bejelentett támogatás összeegyeztethető-e az RTI 68. pontjával. |
| --- | --- |

(133)

A fent ismertetett okok miatt a Bizottság az intézkedés előzetes értékelése után nincs meggyőződve arról, hogy a bejelentett támogatás összeegyeztethető-e az RTI 68. pontjával.

| (134) | E tekintetben a Bizottság megismétli az e határozatban kifejtett aggályait, hogy elfogadható-e a Magyarország által javasolt piaci felosztás, és hogy a kedvezményezett részesedése az érintett termék érintett piacon történő értékesítéséből kevesebb-e, mint 25 % (lásd a (68) és az azt követő bekezdéseket), valamint hogy az érintett piac alulteljesítése esetén a létrehozott kapacitás nem haladja-e meg az 5 %-ot. |
| --- | --- |

(134)

E tekintetben a Bizottság megismétli az e határozatban kifejtett aggályait, hogy elfogadható-e a Magyarország által javasolt piaci felosztás, és hogy a kedvezményezett részesedése az érintett termék érintett piacon történő értékesítéséből kevesebb-e, mint 25 % (lásd a (68) és az azt követő bekezdéseket), valamint hogy az érintett piac alulteljesítése esetén a létrehozott kapacitás nem haladja-e meg az 5 %-ot.

| (135) | A Bizottság jelzi, hogy nem ért egyet a magyar hatóságokkal a személygépjárművek érintett termékpiacának meghatározása tekintetében. Az ügy jelen szakaszában a Bizottság nincs meggyőződve arról, hogy a POLK által meghatározott osztályozás szerinti egyedi személygépjármű-szegmensek helyett tekinthetők-e egyes szegmenscsoportok érintett termékpiacnak az RTI 68. pontjának a) és b) alpontja alkalmazásában. Az ügy jelen szakaszában a Bizottság emellett a személygépjárművek és a könnyű haszongépjárművek együttes kezelésének helyességéről sincs meggyőződve. Emlékeztetünk arra, hogy az RTI 70. pontja szerint a tagállamra hárul a bizonyítási teher azokban az esetekben, amelyekre nem vonatkozik az RTI 68. pontjának a) és b) alpontja. |
| --- | --- |

(135)

A Bizottság jelzi, hogy nem ért egyet a magyar hatóságokkal a személygépjárművek érintett termékpiacának meghatározása tekintetében. Az ügy jelen szakaszában a Bizottság nincs meggyőződve arról, hogy a POLK által meghatározott osztályozás szerinti egyedi személygépjármű-szegmensek helyett tekinthetők-e egyes szegmenscsoportok érintett termékpiacnak az RTI 68. pontjának a) és b) alpontja alkalmazásában. Az ügy jelen szakaszában a Bizottság emellett a személygépjárművek és a könnyű haszongépjárművek együttes kezelésének helyességéről sincs meggyőződve. Emlékeztetünk arra, hogy az RTI 70. pontja szerint a tagállamra hárul a bizonyítási teher azokban az esetekben, amelyekre nem vonatkozik az RTI 68. pontjának a) és b) alpontja.

| (136) | Következésképpen a Bizottságnak kötelessége minden szükséges konzultációs eljárást elvégezni, és ennek keretében megindítani az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást, ha a kezdeti vizsgálat nem teszi lehetővé a Bizottság számára annak megállapítását, hogy az intézkedés összhangban van-e az RTI 68. pontjával. Ez lehetőséget teremt arra, hogy azok a harmadik felek, akiknek érdekeit a támogatás odaítélése érinti, észrevételeket tegyenek az intézkedéssel kapcsolatban. Az érintett tagállam által bejelentett és bármely harmadik fél által közölt információk alapján a Bizottság értékelni fogja az intézkedést, és meghozza végleges határozatát. |
| --- | --- |

(136)

Következésképpen a Bizottságnak kötelessége minden szükséges konzultációs eljárást elvégezni, és ennek keretében megindítani az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást, ha a kezdeti vizsgálat nem teszi lehetővé a Bizottság számára annak megállapítását, hogy az intézkedés összhangban van-e az RTI 68. pontjával. Ez lehetőséget teremt arra, hogy azok a harmadik felek, akiknek érdekeit a támogatás odaítélése érinti, észrevételeket tegyenek az intézkedéssel kapcsolatban. Az érintett tagállam által bejelentett és bármely harmadik fél által közölt információk alapján a Bizottság értékelni fogja az intézkedést, és meghozza végleges határozatát.

| (137) | Abban az esetben, ha a hivatalos vizsgálati eljárás során közölt információk nem teszik lehetővé annak megerősítését, hogy az RTI 68. pontjában meghatározott határértékeket betartják, a Bizottságnak azt is meg kell vizsgálnia, hogy a támogatás szükséges-e a beruházás ösztönzéséhez, és hogy a támogatás előnyei meghaladják-e a versenytorzítás és a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás mértékét. A Bizottság ezért felkéri a tagállamot és a harmadik feleket, hogy nyújtsák be azokat a rendelkezésre álló bizonyítékokat, amelyek lehetővé teszik a Bizottság számára, hogy alátámassza az intézkedésre vonatkozó értékelését. |
| --- | --- |

(137)

Abban az esetben, ha a hivatalos vizsgálati eljárás során közölt információk nem teszik lehetővé annak megerősítését, hogy az RTI 68. pontjában meghatározott határértékeket betartják, a Bizottságnak azt is meg kell vizsgálnia, hogy a támogatás szükséges-e a beruházás ösztönzéséhez, és hogy a támogatás előnyei meghaladják-e a versenytorzítás és a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás mértékét. A Bizottság ezért felkéri a tagállamot és a harmadik feleket, hogy nyújtsák be azokat a rendelkezésre álló bizonyítékokat, amelyek lehetővé teszik a Bizottság számára, hogy alátámassza az intézkedésre vonatkozó értékelését.

| (138) | Az RTI 63. lábjegyzetében a Bizottság bejelentette, hogy »további útmutatásokat dolgoz ki azon kritériumokról, amelyeket ezen értékelés során figyelembe fog venni«. A bejelentésben foglaltak megvalósultak a nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatások részletes vizsgálatának kritériumairól szóló bizottsági közlemény (34) elfogadásával, amely a részletes vizsgálat alapjául fog szolgálni. Különösen a következő kritériumokat fogják vizsgálni: a támogatás célja, a támogatási eszköz megfelelősége, az ösztönző hatás, a támogatás arányossága, a magánbefektetések kiszorítása és a kereskedelemre gyakorolt hatások. Az ügy jelen szakaszában úgy tűnik, hogy a verseny különösen azokban a szegmensekben torzulhat, amelyekben a kedvezményezett piaci részesedése meghaladja a 25 %-ot. |
| --- | --- |

(138)

Az RTI 63. lábjegyzetében a Bizottság bejelentette, hogy »további útmutatásokat dolgoz ki azon kritériumokról, amelyeket ezen értékelés során figyelembe fog venni«. A bejelentésben foglaltak megvalósultak a nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatások részletes vizsgálatának kritériumairól szóló bizottsági közlemény (34) elfogadásával, amely a részletes vizsgálat alapjául fog szolgálni. Különösen a következő kritériumokat fogják vizsgálni: a támogatás célja, a támogatási eszköz megfelelősége, az ösztönző hatás, a támogatás arányossága, a magánbefektetések kiszorítása és a kereskedelemre gyakorolt hatások. Az ügy jelen szakaszában úgy tűnik, hogy a verseny különösen azokban a szegmensekben torzulhat, amelyekben a kedvezményezett piaci részesedése meghaladja a 25 %-ot.

| (139) | A részletes vizsgálat tekintetében a Bizottság felhívja az érdekelt feleket, hogy minden szükséges információt nyújtsanak be annak érdekében, hogy értékelhessük a támogatás gazdasági ösztönző hatását, azaz hogy 1. a támogatás kedvező beruházási döntéshez vezet-e, mivel a vállalkozás számára egyébként sehol nem nyereséges beruházás a támogatott régióban valósul meg, és 2. a támogatás arra ösztönöz-e, hogy a tervezett beruházást más régió helyett az adott régióban valósítsák meg, mivel ellensúlyozza a támogatott régióban választott helyszín nettó hiányosságait és az ahhoz kapcsolódó költségeket. Az a tény, hogy az 1. vagy a 2. forgatókönyv alkalmazandó-e, határozza meg az alternatív helyzetet (azaz hogy mi történne támogatás nélkül), ezáltal pedig a támogatás esetleges verseny- és kereskedelemtorzító hatását. |
| --- | --- |

(139)

A részletes vizsgálat tekintetében a Bizottság felhívja az érdekelt feleket, hogy minden szükséges információt nyújtsanak be annak érdekében, hogy értékelhessük a támogatás gazdasági ösztönző hatását, azaz hogy 1. a támogatás kedvező beruházási döntéshez vezet-e, mivel a vállalkozás számára egyébként sehol nem nyereséges beruházás a támogatott régióban valósul meg, és 2. a támogatás arra ösztönöz-e, hogy a tervezett beruházást más régió helyett az adott régióban valósítsák meg, mivel ellensúlyozza a támogatott régióban választott helyszín nettó hiányosságait és az ahhoz kapcsolódó költségeket. Az a tény, hogy az 1. vagy a 2. forgatókönyv alkalmazandó-e, határozza meg az alternatív helyzetet (azaz hogy mi történne támogatás nélkül), ezáltal pedig a támogatás esetleges verseny- és kereskedelemtorzító hatását.

| (140) | A fenti kérdésekre vonatkozóan benyújtott bizonyítékok alapján a Bizottság mérlegeli a támogatás negatív és pozitív hatásait, átfogó értékelést készít a támogatás valamennyi érintett piacra gyakorolt hatásáról oly módon, hogy az lehetővé tegye a Bizottság számára a hivatalos vizsgálati eljárás lezárását. |
| --- | --- |

(140)

A fenti kérdésekre vonatkozóan benyújtott bizonyítékok alapján a Bizottság mérlegeli a támogatás negatív és pozitív hatásait, átfogó értékelést készít a támogatás valamennyi érintett piacra gyakorolt hatásáról oly módon, hogy az lehetővé tegye a Bizottság számára a hivatalos vizsgálati eljárás lezárását.

4.   HATÁROZAT

| (141) | A fenti megfontolásokra figyelemmel a Bizottság – az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás értelmében – felkéri Magyarországot, hogy e levél kézhezvételétől számított egy hónapon belül nyújtsa be észrevételeit, és bocsássa rendelkezésre mindazon információkat, amelyek a támogatási intézkedés további értékeléséhez hozzájárulnak. A Bizottság kéri a magyar hatóságokat, hogy e levél másolatát haladéktalanul továbbítsák a támogatás lehetséges kedvezményezettje részére. |
| --- | --- |

(141)

A fenti megfontolásokra figyelemmel a Bizottság – az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás értelmében – felkéri Magyarországot, hogy e levél kézhezvételétől számított egy hónapon belül nyújtsa be észrevételeit, és bocsássa rendelkezésre mindazon információkat, amelyek a támogatási intézkedés további értékeléséhez hozzájárulnak. A Bizottság kéri a magyar hatóságokat, hogy e levél másolatát haladéktalanul továbbítsák a támogatás lehetséges kedvezményezettje részére.

| (142) | A Bizottság emlékeztetni kívánja Magyarországot, hogy az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése halasztó hatályú, és szeretné felhívni figyelmét a 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikkére, amely úgy rendelkezik, hogy a jogellenes támogatást a kedvezményezettektől vissza lehet követelni. |
| --- | --- |

(142)

A Bizottság emlékeztetni kívánja Magyarországot, hogy az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése halasztó hatályú, és szeretné felhívni figyelmét a 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikkére, amely úgy rendelkezik, hogy a jogellenes támogatást a kedvezményezettektől vissza lehet követelni.

| (143) | A Bizottság figyelmezteti Magyarországot, hogy tájékoztatni fogja az érdekelt feleket e levélnek és az érdemi összefoglalónak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételével. Az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-kiegészítésében való közzététel útján tájékoztatni fogja továbbá az EGT-megállapodást aláíró EFTA-országok érdekelt feleit, valamint e levél másolatának megküldésével az EFTA Felügyeleti Hatóságot is. A Bizottság felhívást intéz minden érdekelt félhez, hogy a közzététel időpontjától számított egy hónapon belül nyújtsa be észrevételeit.» |
| --- | --- |

(143)

A Bizottság figyelmezteti Magyarországot, hogy tájékoztatni fogja az érdekelt feleket e levélnek és az érdemi összefoglalónak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételével. Az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-kiegészítésében való közzététel útján tájékoztatni fogja továbbá az EGT-megállapodást aláíró EFTA-országok érdekelt feleit, valamint e levél másolatának megküldésével az EFTA Felügyeleti Hatóságot is. A Bizottság felhívást intéz minden érdekelt félhez, hogy a közzététel időpontjától számított egy hónapon belül nyújtsa be észrevételeit.»

---

(1)  GU C 54 del 4.3.2006, pag. 13.

1

(2)  Comunicazione della Commissione relativa ai criteri per una valutazione dettagliata degli aiuti regionali destinati ai grandi progetti di investimento, GU C 223 del 16.9.2009, pag. 3.

2

(3)  HL C 54., 2006.3.4., 13. o.

3

(4)  Üzleti titok.

4

(5)  A hivatalos közleményt lásd a következő internetes oldalon: http://www.porsche-se.com/pho/en/investrorelations/adhocreleases/

5

(6)  A POLK – a Global Insight mellett – az egyik legnagyobb olyan szolgáltató, amely a személygépjármű-piac elemzésével foglalkozik.

6

(7)  Az e határozatban megadott, EUR-ban kifejezett számadatok alapjául szolgáló, a bejelentés időpontjában érvényes átváltási árfolyam 300,02 HUF/EUR.

7

(8)  E határozatban a jelenértékeket a bejelentés időpontjában érvényes 11,01 %-os diszkontráta alapján számították ki. A diszkontráta tekintetében a 2009. év, vagyis a bejelentés éve a bázisév.

8

(9)  A Bizottság 2006. szeptember 13-i határozata – N 487/2006 állami támogatás – Magyarország – A 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó regionális támogatási térkép; HL C 256., 2006.10.24., 7. o.

9

(10)  Az XR 47/2007 támogatási programra (A kormány egyedi döntésével megítélhető támogatás) vonatkozó összefoglaló tájékoztató adatlapot közzétették a Hivatalos Lapban: HL C 180., 2007.8.2., 6. o.

10

(11)  A Bizottság 1628/2006/EK rendelete (2006. október 24.) a Szerződés 87. és 88. cikkének a nemzeti regionális beruházási támogatásokra való alkalmazásáról, HL L 302., 2006.11.1., 29. o.

11

(12)  A fejlesztési adókedvezményre vonatkozó N 651/06 ügyben (az N 504/04 módosítása) hozott 2007. május 10-i bizottsági határozat, HL C 152., 2007.7.6., 2. o.

12

(13)  HL C 244., 2004.10.1., 2. o. A megmentésről és szerkezetátalakításról szóló iránymutatás 10. pontjában meghatározott következő feltételek nem teljesülnek: a) korlátolt felelősségi alapon működő társaság esetén törzstőkéjének több mint a fele nincs meg, és annak több mint egynegyede az előző 12 hónap során veszett el; c) a hazai jog szerint az adott vállalkozás – függetlenül a vállalkozási formától – megfelel a kollektív fizetésképtelenségi eljárás kritériumainak.

13

(14)  A HU1/2003 – Beruházásösztönzési célelőirányzatot az interim eljárás keretében nyújtották be, és a Bizottság elfogadta azt mint a Cseh Köztársaságnak, Észtországnak, Ciprusnak, Lettországnak, Litvániának, Magyarországnak, Máltának, Lengyelországnak, Szlovéniának és Szlovákiának az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló szerződés IV. melléklete 3. fejezete (1) bekezdésének c) pontja szerinti (a 22. cikk alapján) létező támogatást.

14

(15)  Iránymutatás a nemzeti regionális támogatásokról, HL C 74., 1998.3.10., 9. o., 4.2. pont.

15

(16)  Lásd az RTI 63. pontját.

16

(17)  Lásd az RTI 106. pontját.

17

(18)  A tagállamokhoz 2006. június 12-én intézett, D/54908. sz. levél.

18

(19)  Lásd az RTI 41. lábjegyzetét.

19

(20)  A HU 3/2004 – »Fejlesztési adókedvezmény« támogatási programot az interim eljárás keretében nyújtották be, és a Bizottság elfogadta azt mint a Cseh Köztársaságnak, Észtországnak, Ciprusnak, Lettországnak, Litvániának, Magyarországnak, Máltának, Lengyelországnak, Szlovéniának és Szlovákiának az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló szerződés IV. melléklete 3. fejezete (1) bekezdésének c) pontja szerinti (a 22. cikk alapján) létező támogatást, majd az N 504/2004 állami támogatás – Magyarország – »A fejlesztési adókedvezmény módosítása« szerint módosították, HL C 131., 2005.5.28., 12. o.

20

(21)  A Bizottság 2001. december 20-i határozata a Németország által a Daimler Chrysler AG (Kölleda) részére nyújtani tervezett állami támogatásról, HL L 282., 2002.10.19., 23. o., (35) preambulumbekezdés.

21

(22)  A Bizottság 2003. május 27-i határozata az Ausztria által a BMW Motoren GmbH (Steyr) részére nyújtani tervezett állami támogatásról, HL L 229., 2003.9.13., 23. o., (61) preambulumbekezdés.

22

(23)  Az N 767/2007 Ford Craiova-ügyben hozott 2008. április 30-i határozat (C(2008) 1613), HL C 238., 2008.9.17., 4. o., (76)–(77) preambulumbekezdés.

23

(24)  34.10.12.00, 34.10.13.00, 34.30.11.00 és 34.30.12.00.

24

(25)  Lásd a közösségi versenyjog alkalmazásában az érintett piac meghatározásáról szóló bizottsági közlemény 57–58. pontját, HL C 372., 1997.12.9., 5. o.

25

(26)  Az N 767/07 ügyben hozott 2008. április 30-i határozat (C(2008) 1613), HL C 238., 2008.9.17., 4. o.

26

(27)  Az N 635/08 ügyben hozott 2009. április 29-i határozat (C(2009) 3051), a Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

27

(28)  Az N 473/08 ügyben hozott 2009. június 17-i határozat (C(2009) 4530), a Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

28

(29)  Az N 767/07 ügyben hozott 2008. április 30-i határozat (C(2008) 1613), HL C 238., 2008.9.17., 4. o.

29

(30)  Az N 635/08 ügyben hozott 2009. április 29-i határozat (C(2009) 3051), a Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

30

(31)  Az N 473/08 ügyben hozott 2009. június 17-i határozat (C(2009) 4530), a Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

31

(32)  Az N 671/08 ügyben (Mercedes-Benz Magyarország) hozott 2009. június 18-i határozat (C(2009) 5533), a Hivatalos Lapban még nem tették közzé; az N 767/07 (Ford Craiova) ügyben hozott 2008. április 30-i határozat (C(2008) 1613), HL C 238., 2008.9.17., 4. o.; az N 635/08 (Fiat Szicília) ügyben hozott 2009. április 29-i határozat (C(2009) 3051), a Hivatalos Lapban még nem tették közzé; az N 473/08 (Ford Espana) ügyben hozott 2009. június 17-i határozat (C(2009) 4530), a Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

32

(33)  Egyes szegmenscsoportok esetén a bruttó kapacitásbővülés meghaladja az 5 %-ot.

33

(34)  A Bizottság közleménye a nagyberuházási projektekhez nyújtott támogatások részletes vizsgálatának kritériumairól, HL C 223., 2009.9.16., 3. o.

34

---

ALTRI ATTI

Commissione europea

| 16.3.2010 | IT | Gazzetta ufficiale dell'Unione europea | C 64/32 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2010

IT

Gazzetta ufficiale dell'Unione europea

C 64/32

---

Pubblicazione di una domanda di modifica, a norma dell'articolo 6, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 510/2006 del Consiglio, relativo alla protezione delle indicazioni geografiche e delle denominazioni d'origine dei prodotti agricoli e alimentari

2010/C 64/09

La presente pubblicazione conferisce il diritto di opporsi alla domanda di modifica, a norma dell'articolo 7 del regolamento (CE) n. 510/2006 (1) del Consiglio. Le dichiarazioni di opposizione devono pervenire alla Commissione entro sei mesi dalla data della presente pubblicazione.

DOMANDA DI MODIFICA

REGOLAMENTO (CE) N. 510/2006 DEL CONSIGLIO

Domanda di modifica ai sensi dell’articolo 9

«PANCETTA PIACENTINA»

N. CE: IT-PDO-0117-1497-31.10.2001

IGP ( ) DOP ( X )

1.   Voce del disciplinare interessata dalla modifica:

|  | Denominazione del prodotto |
| --- | --- |
| | Descrizione del prodotto |
|  | Zona geografica |
|  | Prova dell'origine |
| | Metodo di ottenimento |
| | Legame |
| | Etichettatura |
|  | Condizioni nazionali |
| | Altro sistema d’ispezione |



Denominazione del prodotto

Image

Descrizione del prodotto



Zona geografica



Prova dell'origine

Image

Metodo di ottenimento

Image

Legame

Image

Etichettatura



Condizioni nazionali

Image

Altro sistema d’ispezione

2.   Tipo di modifica:

|  | Modifica del documento unico o della scheda riepilogativa |
| --- | --- |
| | Modifica del disciplinare della DOP o IGP registrata per la quale né il documento unico né la scheda riepilogativa sono stati pubblicati |
|  | Modifica del disciplinare che non richiede modifiche del documento unico pubblicato [articolo 9, paragrafo 3 del regolamento (CE) n. 510/2006] |
|  | Modifica temporanea del disciplinare derivante dall’imposizione da parte delle autorità pubbliche di misure sanitarie o fitosanitarie obbligatorie [articolo 9, paragrafo 4, del regolamento (CE) n. 510/2006] |



Modifica del documento unico o della scheda riepilogativa

Image

Modifica del disciplinare della DOP o IGP registrata per la quale né il documento unico né la scheda riepilogativa sono stati pubblicati



Modifica del disciplinare che non richiede modifiche del documento unico pubblicato [articolo 9, paragrafo 3 del regolamento (CE) n. 510/2006]



Modifica temporanea del disciplinare derivante dall’imposizione da parte delle autorità pubbliche di misure sanitarie o fitosanitarie obbligatorie [articolo 9, paragrafo 4, del regolamento (CE) n. 510/2006]

3.   Modifica (modifiche):

| 1. | All'articolo 2, comma 1, anziché:
  «La Pancetta Piacentina è un prodotto ottenuto da allevamenti di suini situati nelle Regioni Lombardia ed Emilia Romagna.»,
  leggi:
  «Gli allevamenti dei suini destinati alla produzione della Pancetta Piacentina debbono essere situati nel territorio delle Regioni Lombardia ed Emilia Romagna». (1) |
| --- | --- |

1.

All'articolo 2, comma 1, anziché:

«La Pancetta Piacentina è un prodotto ottenuto da allevamenti di suini situati nelle Regioni Lombardia ed Emilia Romagna.»,

leggi:

«Gli allevamenti dei suini destinati alla produzione della Pancetta Piacentina debbono essere situati nel territorio delle Regioni Lombardia ed Emilia Romagna». (1)

| 2. | All'articolo 2, comma 4, anziché:
  «I suini debbono essere di peso non inferiore ai 160 kg, più o meno 10 %,»,
  leggi:
  «I suini debbono essere di peso di 160 kg, più o meno 10 %,». (2) |
| --- | --- |

2.

All'articolo 2, comma 4, anziché:

«I suini debbono essere di peso non inferiore ai 160 kg, più o meno 10 %,»,

leggi:

«I suini debbono essere di peso di 160 kg, più o meno 10 %,». (2)

| 3. | All'articolo 2, comma 6, anziché:
  «II certificato del macello,»,
  leggi:
  «Il documento del macello». (3) |
| --- | --- |

3.

All'articolo 2, comma 6, anziché:

«II certificato del macello,»,

leggi:

«Il documento del macello». (3)

| 4. | All'articolo 3, comma 1, anziché
  «Per la fabbricazione ...»,
  leggi:
  «Per la produzione ...». (4) |
| --- | --- |

4.

All'articolo 3, comma 1, anziché

«Per la fabbricazione ...»,

leggi:

«Per la produzione ...». (4)

| 5. | All'articolo 3, comma 3 e 4, anziché:
  «Dopo la salagione le pancette devono sostare per almeno 24 ore in cella fino al raggiungimento di temperature interne comprese tra 0 °C e 2 °C.
  L'eventuale trasferimento delle pancette allo stabilimento di trasformazione deve avvenire entro le 24 ore successive con mezzi refrigerati»,
  leggi:
  «II trasferimento delle pancette allo stabilimento di trasformazione, deve avvenire entro le 72 ore successive con mezzi refrigerati.
  Le pancette squadrate e rifilate devono sostare in cella frigorifera fino al momento della salatura.». (5) |
| --- | --- |

5.

All'articolo 3, comma 3 e 4, anziché:

«Dopo la salagione le pancette devono sostare per almeno 24 ore in cella fino al raggiungimento di temperature interne comprese tra 0 °C e 2 °C.

L'eventuale trasferimento delle pancette allo stabilimento di trasformazione deve avvenire entro le 24 ore successive con mezzi refrigerati»,

leggi:

«II trasferimento delle pancette allo stabilimento di trasformazione, deve avvenire entro le 72 ore successive con mezzi refrigerati.

Le pancette squadrate e rifilate devono sostare in cella frigorifera fino al momento della salatura.». (5)

| 6. | All'articolo 4, comma 1, anziché:







  «sale marino | : | dal 27 % al 30 % |
| --- | --- | --- | --- |
| nitrato di sodio | : | fino a 150 p.p.m. |
| pepe nero | : | 40 gr/qle-50 gr/qle |
| chiodi di garofano | : | 30 gr/qle-40 gr/qle |
| zuccheri | : | 1,5 % |
| ascorbato E301 | : | 0,2 %.», |

6.

All'articolo 4, comma 1, anziché:

«sale marino

:

dal 27 % al 30 %

nitrato di sodio

:

fino a 150 p.p.m.

pepe nero

:

40 gr/qle-50 gr/qle

chiodi di garofano

:

30 gr/qle-40 gr/qle

zuccheri

:

1,5 %

ascorbato E301

:

0,2 %.»,

leggi:

«Dosi per 100 Kg di carne fresca

—   cloruro di sodio: min 1,5 kg; max 3,5 kg,

—   nitrato di sodio e/o potassio: max 15 g,

—   pepe nero e/o bianco in grani e/o spezzato: min. 30; max 50 g,

—   chiodi di garofano: max 40 g,

—   zuccheri: max 1,5 kg,

—   sodio L-ascorbato (E301): max 200 g. »

| 7. | All'articolo 4, comma 3, anziché:
  «umidità relativa del 70-80 % per un periodo di 15 gg circa.»,
  leggi:
  «umidità relativa del 70-90 % per un periodo non inferiore a 10 gg.» (7) |
| --- | --- |

7.

All'articolo 4, comma 3, anziché:

«umidità relativa del 70-80 % per un periodo di 15 gg circa.»,

leggi:

«umidità relativa del 70-90 % per un periodo non inferiore a 10 gg.» (7)

| 8. | All'articolo 4, comma 5, anziché:
  «Dopo la salagione e la raschiatura, le pancette vengono arrotolate con eventuale aggiunta di carne magra avente i requisiti descritti all'articolo 2. Infine nelle parti non coperte dalla cotenna sono applicabili lembi di vescica di suino sulle parti esterne e carta vegetale sulla parte longitudinale, allo scopo di ottenere una protezione naturale durante la stagionatura.»,
  leggi:
  «Dopo la salagione e la raschiatura, le pancette vengono arrotolate con eventuale aggiunta di carne magra proveniente da suini con i requisiti descritti all'articolo 2. Infine alle estremità non coperte dalla cotenna sono applicabili lembi di vescica di suino, diaframma parietale suino o altro tipo di budello naturale di suino. Sulla cucitura laterale invece è applicabile diaframma parietale suino, budello naturale suino o carta vegetale, allo scopo di ottenere una protezione naturale durante la stagionatura. Successivamente le pancette sono legate.» (8) |
| --- | --- |

8.

All'articolo 4, comma 5, anziché:

«Dopo la salagione e la raschiatura, le pancette vengono arrotolate con eventuale aggiunta di carne magra avente i requisiti descritti all'articolo 2. Infine nelle parti non coperte dalla cotenna sono applicabili lembi di vescica di suino sulle parti esterne e carta vegetale sulla parte longitudinale, allo scopo di ottenere una protezione naturale durante la stagionatura.»,

leggi:

«Dopo la salagione e la raschiatura, le pancette vengono arrotolate con eventuale aggiunta di carne magra proveniente da suini con i requisiti descritti all'articolo 2. Infine alle estremità non coperte dalla cotenna sono applicabili lembi di vescica di suino, diaframma parietale suino o altro tipo di budello naturale di suino. Sulla cucitura laterale invece è applicabile diaframma parietale suino, budello naturale suino o carta vegetale, allo scopo di ottenere una protezione naturale durante la stagionatura. Successivamente le pancette sono legate.»

| 9. | All'articolo 4, comma 7, anziché:
  «... alla temperatura di circa 20 °C ...,»
  leggi:
  «... ad una temperatura compresa tra 15 e 25 °C ...».(9) |
| --- | --- |

9.

All'articolo 4, comma 7, anziché:

«... alla temperatura di circa 20 °C ...,»

leggi:

«... ad una temperatura compresa tra 15 e 25 °C ...».(9)

| 10. | All'articolo 5, comma 1, anziché:
  «Terminato l'asciugamento si passa alla fase di stagionatura che deve protrarsi per un periodo non inferiore a due mesi.»,
  leggi:
  «La fase di stagionatura deve protrarsi per un periodo non inferiore a tre mesi dalla data di salatura». (10) |
| --- | --- |

10.

All'articolo 5, comma 1, anziché:

«Terminato l'asciugamento si passa alla fase di stagionatura che deve protrarsi per un periodo non inferiore a due mesi.»,

leggi:

«La fase di stagionatura deve protrarsi per un periodo non inferiore a tre mesi dalla data di salatura». (10)

| 11. | All'articolo 5, comma 2, anziché:
  «... umidità relativa del 70-80 %.»,
  leggi:
  «... umidità relativa del 70-90 %.». (11) |
| --- | --- |

11.

All'articolo 5, comma 2, anziché:

«... umidità relativa del 70-80 %.»,

leggi:

«... umidità relativa del 70-90 %.». (11)

| 12. | All'articolo 6, comma 1, anziché:
  «La Pancetta Piacentina, all'atto della immissione al consumo, presenta le seguenti caratteristiche organolettiche, chimiche e chimico-fìsiche e microbiologiche:»,
  leggi:
  «La Pancetta Piacentina, all'atto della immissione al consumo, presenta le seguenti caratteristiche organolettiche e chimico-fìsiche:». (12) |
| --- | --- |

12.

All'articolo 6, comma 1, anziché:

«La Pancetta Piacentina, all'atto della immissione al consumo, presenta le seguenti caratteristiche organolettiche, chimiche e chimico-fìsiche e microbiologiche:»,

leggi:

«La Pancetta Piacentina, all'atto della immissione al consumo, presenta le seguenti caratteristiche organolettiche e chimico-fìsiche:». (12)

| 13. | All'articolo 6, comma 1, primo capoverso, anziché:







  «Peso | : | da 5 a 8 kg», |
| --- | --- | --- | --- |

13.

All'articolo 6, comma 1, primo capoverso, anziché:

«Peso

:

da 5 a 8 kg»,

leggi:

| «Peso | : | da 4 a 8 kg». |
| --- | --- | --- |

«Peso

:

da 4 a 8 kg».

(13)

| 14. | All’articolo 6, comma 1, è soppresso il seguente secondo capoverso:
  «Caratteristiche microbiologiche






  Carica microbica totale | = 9,3 107 |
| --- | --- | --- |
| Micrococcaceae | = 1,5 104 |
| Stafilococchi coagulasi | |
| Positivi | < 30 |
| Batteri lattici | = 3,0 107 |
| Enterobatteri | < 3.» |

14.

All’articolo 6, comma 1, è soppresso il seguente secondo capoverso:

«Caratteristiche microbiologiche

Carica microbica totale

= 9,3 107

Micrococcaceae

= 1,5 104

Stafilococchi coagulasi

Positivi

< 30

Batteri lattici

= 3,0 107

Enterobatteri

< 3.»

| 15. | All'articolo 6, comma 1, terzo capoverso, anziché:






  «Umidità % | = 37,31 |
| --- | --- | --- |
| Proteine (N × 6,25) | = 15,81 |
| Grasso % | = 41,42 |
| Ceneri % | = 4,84 |
| Colesterolo, mg/100 g | = 63 |
| pH | = 5,60.», |

15.

All'articolo 6, comma 1, terzo capoverso, anziché:

«Umidità %

= 37,31

Proteine (N × 6,25)

= 15,81

Grasso %

= 41,42

Ceneri %

= 4,84

Colesterolo, mg/100 g

= 63

pH

= 5,60.»,

leggi:

| | «MIN | MAX |
| --- | --- | --- |
| Umidità (%) | 25 | 41 |
| Proteine (%) | 9 | 16,5 |
| Grassi (%) | 38 | 63 |
| Ceneri (%) | 2 | 5,5 |
| pH | 5 | 6.» |

«MIN

MAX

Umidità (%)

25

41

Proteine (%)

9

16,5

Grassi (%)

38

63

Ceneri (%)

2

5,5

pH

5

6.»

(15)

| 16. | All’articolo 7, leggi:
  «I requisiti della “Pancetta Piacentina” dipendono dalle condizioni ambientali e da fattori naturali e umani. In particolare, la caratterizzazione della materia prima è strettamente legata alla zona geografica delimitata. Nell’area di approvvigionamento della materia prima, di cui all’art.2, l’evoluzione della zootecnia è legata alla larga presenza di coltivazioni cerealicole ed ai sistemi di lavorazione dell’industria casearia, particolarmente specializzata, che hanno determinato la vocazione produttiva della suinicoltura locale.
  L’elaborazione localizzata della “Pancetta Piacentina” trae giustificazione dalle condizioni della microzona dell’area geografica. I fattori ambientali sono strettamente legati alle caratteristiche dell’area di produzione dove prevalgono vallate fresche e ricche di acqua, ed aree collinari a vegetazione boschiva che incidono in modo determinante sul clima e sulle caratteristiche del prodotto finito.
  L’insieme “materia prima — prodotto — denominazione” si collega all’evoluzione socio-economica specifica dell’area interessata, con delle connotazioni altrove non riproducibili.» (16) |
| --- | --- |

16.

All’articolo 7, leggi:

«I requisiti della “Pancetta Piacentina” dipendono dalle condizioni ambientali e da fattori naturali e umani. In particolare, la caratterizzazione della materia prima è strettamente legata alla zona geografica delimitata. Nell’area di approvvigionamento della materia prima, di cui all’art.2, l’evoluzione della zootecnia è legata alla larga presenza di coltivazioni cerealicole ed ai sistemi di lavorazione dell’industria casearia, particolarmente specializzata, che hanno determinato la vocazione produttiva della suinicoltura locale.

L’elaborazione localizzata della “Pancetta Piacentina” trae giustificazione dalle condizioni della microzona dell’area geografica. I fattori ambientali sono strettamente legati alle caratteristiche dell’area di produzione dove prevalgono vallate fresche e ricche di acqua, ed aree collinari a vegetazione boschiva che incidono in modo determinante sul clima e sulle caratteristiche del prodotto finito.

L’insieme “materia prima — prodotto — denominazione” si collega all’evoluzione socio-economica specifica dell’area interessata, con delle connotazioni altrove non riproducibili.»

| 17. | All'articolo 8, anziché:
  «Fatte salve le competenze attribuite dalla legge al medico veterinario ufficiale (USL) dello stabilimento — il quale ai sensi del capitolo IV “Controllo della produzione” del D. Lgs. 30 dicembre 1992, n. 537, accerta e mediante un'ispezione adeguata controlla che i prodotti a base di carne rispondano ai criteri di produzione stabiliti dal produttore e, in particolare che la composizione corrisponda realmente alle diciture dell'etichetta essendogli attribuita tale funzione specialmente nel caso in cui sia usata ia disciplinare denominazione commerciale di cui al capitolo V punto 4 del sopracitato decreto legislativo (la denominazione commerciale seguita dal riferimento alla norma o legislazione nazionale che l'autorizza) — la vigilanza per l'applicazione delle disposizioni del presente disciplinare di produzione è svolta dal Ministero delle norma o legislazione nazionale che l'autorizza) — la vigilanza per l'applicazione delle disposizioni del presente disciplinare di produzione è svolta dal Ministero delle Risorse Agricole Alimentari e Forestali, il quale può avvalersi, ai fini della vigilanza e del controllo sulla produzione e sul commercio del Consorzio tra i produttori, o di altro Organismo a tal fine costituito dai produttori conformemente a quanto stabilito dall'articolo 10 del regolamento (CEE) n. 2081/92.»
  leggi:
  «Il controllo per l'applicazione delle disposizioni del presente disciplinare di produzione è svolto da un organismo privato autorizzato, conformemente a quanto stabilito dall'articolo 10 del regolamento (CE) n. 510/2006 del 20 marzo 2006». (17) |
| --- | --- |

17.

All'articolo 8, anziché:

«Fatte salve le competenze attribuite dalla legge al medico veterinario ufficiale (USL) dello stabilimento — il quale ai sensi del capitolo IV “Controllo della produzione” del D. Lgs. 30 dicembre 1992, n. 537, accerta e mediante un'ispezione adeguata controlla che i prodotti a base di carne rispondano ai criteri di produzione stabiliti dal produttore e, in particolare che la composizione corrisponda realmente alle diciture dell'etichetta essendogli attribuita tale funzione specialmente nel caso in cui sia usata ia disciplinare denominazione commerciale di cui al capitolo V punto 4 del sopracitato decreto legislativo (la denominazione commerciale seguita dal riferimento alla norma o legislazione nazionale che l'autorizza) — la vigilanza per l'applicazione delle disposizioni del presente disciplinare di produzione è svolta dal Ministero delle norma o legislazione nazionale che l'autorizza) — la vigilanza per l'applicazione delle disposizioni del presente disciplinare di produzione è svolta dal Ministero delle Risorse Agricole Alimentari e Forestali, il quale può avvalersi, ai fini della vigilanza e del controllo sulla produzione e sul commercio del Consorzio tra i produttori, o di altro Organismo a tal fine costituito dai produttori conformemente a quanto stabilito dall'articolo 10 del regolamento (CEE) n. 2081/92.»

leggi:

«Il controllo per l'applicazione delle disposizioni del presente disciplinare di produzione è svolto da un organismo privato autorizzato, conformemente a quanto stabilito dall'articolo 10 del regolamento (CE) n. 510/2006 del 20 marzo 2006».

| 18. | All'articolo 9, comma 1, anziché:
  «... Denominazione di Origine Controllata.»,
  leggi:
  «... Denominazione di Origine Protetta.». (18) |
| --- | --- |

18.

All'articolo 9, comma 1, anziché:

«... Denominazione di Origine Controllata.»,

leggi:

«... Denominazione di Origine Protetta.». (18)

RICHIESTA DI MODIFICA DEL DISCIPLINARE DI PRODUZIONE DELLA D.O.P. «PANCETTA PIACENTINA»

NOTE DI CHIARIMENTO ALLE MODIFICHE DESCRITTE NELLA SCHEDA RIEPILOGATIVA

| (1) | Trattasi di una modifica di carattere puramente formale, con la quale è stato meglio chiarito il significato della frase, in merito all'ubicazione degli allevamenti dei suini, che in ogni caso rimane invariata. |
| --- | --- |

(1)

Trattasi di una modifica di carattere puramente formale, con la quale è stato meglio chiarito il significato della frase, in merito all'ubicazione degli allevamenti dei suini, che in ogni caso rimane invariata.

| (2) | Con tale modifica si apporta la dovuta correzione ad un errore del preesistente disciplinare riguardo al peso minimo dei suini, poiché tale peso minimo risultava contemporaneamente «non inferiore» a due valori; pertanto con la modifica in questione il peso dei suini viene compreso in un range, definito in funzione di un valore preciso (160 kg). |
| --- | --- |

(2)

Con tale modifica si apporta la dovuta correzione ad un errore del preesistente disciplinare riguardo al peso minimo dei suini, poiché tale peso minimo risultava contemporaneamente «non inferiore» a due valori; pertanto con la modifica in questione il peso dei suini viene compreso in un range, definito in funzione di un valore preciso (160 kg).

| (3) | Trattasi di una semplice correzione del termine «certificato» del precedente disciplinare con il più appropriato termine «documento». |
| --- | --- |

(3)

Trattasi di una semplice correzione del termine «certificato» del precedente disciplinare con il più appropriato termine «documento».

| (4) | Trattasi di una modifica di carattere puramente formale con la quale si sostituisce il termine «fabbricazione» con il più appropriato termine «produzione». |
| --- | --- |

(4)

Trattasi di una modifica di carattere puramente formale con la quale si sostituisce il termine «fabbricazione» con il più appropriato termine «produzione».

| (5) | Con tale modifica si cancella il termine «eventuale», in quanto il trasferimento delle pancette allo stabilimento di trasformazione non è eventuale, e si precisa che lo stesso trasferimento deve avvenire entro le 72 ore successive la macellazione con mezzi refrigeranti.
  Inoltre è stata eliminata la prescrizione della sosta delle pancette in cella frigorifera per 24 ore fino al raggiungimento di temperature interne comprese tra 0 o e 2 oC, in quanto non è importante il tempo di sosta ma la temperatura raggiunta. Inoltre è importante che le pancette arrivino allo stabilimento di trasformazione, ad una temperatura adeguata come prima specificato. |
| --- | --- |

(5)

Con tale modifica si cancella il termine «eventuale», in quanto il trasferimento delle pancette allo stabilimento di trasformazione non è eventuale, e si precisa che lo stesso trasferimento deve avvenire entro le 72 ore successive la macellazione con mezzi refrigeranti.

Inoltre è stata eliminata la prescrizione della sosta delle pancette in cella frigorifera per 24 ore fino al raggiungimento di temperature interne comprese tra 0 o e 2 oC, in quanto non è importante il tempo di sosta ma la temperatura raggiunta. Inoltre è importante che le pancette arrivino allo stabilimento di trasformazione, ad una temperatura adeguata come prima specificato.

| (6) | Per la miscela di sali ed aromi naturali, sono state introdotte o meglio definite le quantità minime e/o massime dei singoli componenti, per permettere a ciascun produttore di personalizzare la ricetta, considerato che si tratta comunque di un prodotto di tradizione. |
| --- | --- |

(6)

Per la miscela di sali ed aromi naturali, sono state introdotte o meglio definite le quantità minime e/o massime dei singoli componenti, per permettere a ciascun produttore di personalizzare la ricetta, considerato che si tratta comunque di un prodotto di tradizione.

| (7) | Con tale modifica è stato ampliato l'intervallo dell'umidità relativa (dal 70-80 % al 70-90 %) e ridotto il periodo minimo di permanenza, dopo la salagione, delle pancette accatastate in celle frigorifere, portandolo da 15 gg a 10 gg, in quanto nel rispetto dei parametri così ridefiniti viene comunque assicurato al prodotto derivato il raggiungimento delle sue caratteristiche peculiari. |
| --- | --- |

(7)

Con tale modifica è stato ampliato l'intervallo dell'umidità relativa (dal 70-80 % al 70-90 %) e ridotto il periodo minimo di permanenza, dopo la salagione, delle pancette accatastate in celle frigorifere, portandolo da 15 gg a 10 gg, in quanto nel rispetto dei parametri così ridefiniti viene comunque assicurato al prodotto derivato il raggiungimento delle sue caratteristiche peculiari.

| (8) | Con tale modifica si corregge una imprecisione del preesistente disciplinare, in quanto il riferimento ai requisiti descritti all’articolo 2 (per la carne aggiunta) era improprio, poiché l’articolo 2 definisce la zona di produzione e non le caratteristiche della materia prima. Inoltre si precisa che non è necessario che si apponga soltanto i lembi di vescica di suino sulle estremità non coperte da cotenna, in quanto altri tipi di budello naturale, purché di suino, sono comunque adatti per proteggere il prodotto ed in tal senso viene aggiornato il disciplinare. Altresì sulla cucitura laterale non è necessario apporre carta vegetale, in quanto possono essere utilizzabili anche budelli naturali purché di suino. È stata, infine, aggiunta la legatura che era stata dimenticata nella stesura del precedente disciplinare. |
| --- | --- |

(8)

Con tale modifica si corregge una imprecisione del preesistente disciplinare, in quanto il riferimento ai requisiti descritti all’articolo 2 (per la carne aggiunta) era improprio, poiché l’articolo 2 definisce la zona di produzione e non le caratteristiche della materia prima. Inoltre si precisa che non è necessario che si apponga soltanto i lembi di vescica di suino sulle estremità non coperte da cotenna, in quanto altri tipi di budello naturale, purché di suino, sono comunque adatti per proteggere il prodotto ed in tal senso viene aggiornato il disciplinare. Altresì sulla cucitura laterale non è necessario apporre carta vegetale, in quanto possono essere utilizzabili anche budelli naturali purché di suino. È stata, infine, aggiunta la legatura che era stata dimenticata nella stesura del precedente disciplinare.

| (9) | E' stata meglio definita la temperatura del periodo di asciugamento sostituendo «circa 20 °C» con un più preciso range compreso tra 15 e 25 °C. |
| --- | --- |

(9)

E' stata meglio definita la temperatura del periodo di asciugamento sostituendo «circa 20 °C» con un più preciso range compreso tra 15 e 25 °C.

| (10) | Con tale modifica si prevede un maggior periodo tempo di stagionatura (non inferiore a tre mesi dalla data di salatura), in quanto ciò porta ad un prodotto con migliori caratteristiche. |
| --- | --- |

(10)

Con tale modifica si prevede un maggior periodo tempo di stagionatura (non inferiore a tre mesi dalla data di salatura), in quanto ciò porta ad un prodotto con migliori caratteristiche.

| (11) | Tale modifica è conseguente alla precedente, in quanto avendo allungato il tempo di stagionatura risulta necessario aumentare il valore massimo di umidità (fino al 90 %), per permettere al prodotto di perdere acqua in modo costante e più lentamente. |
| --- | --- |

(11)

Tale modifica è conseguente alla precedente, in quanto avendo allungato il tempo di stagionatura risulta necessario aumentare il valore massimo di umidità (fino al 90 %), per permettere al prodotto di perdere acqua in modo costante e più lentamente.

| (12) | Con tale modifica di carattere formale, è stata depennata la dicitura «caratteristiche microbiologiche» per i motivi riportati nella successiva nota n. 15, e la dicitura «caratteristiche chimiche» in quanto superfluo, poiché le stesse sono inglobate nelle «caratteristiche chimico-fisiche». |
| --- | --- |

(12)

Con tale modifica di carattere formale, è stata depennata la dicitura «caratteristiche microbiologiche» per i motivi riportati nella successiva nota n. 15, e la dicitura «caratteristiche chimiche» in quanto superfluo, poiché le stesse sono inglobate nelle «caratteristiche chimico-fisiche».

| (13) | Con tale modifica si apporta un adeguamento al peso minimo delle pancette che viene ridotto a 4 kg, tenendo conto delle reali esigenze tecnico-produttive e tradizionali. |
| --- | --- |

(13)

Con tale modifica si apporta un adeguamento al peso minimo delle pancette che viene ridotto a 4 kg, tenendo conto delle reali esigenze tecnico-produttive e tradizionali.

| (14) | Sono state eliminate le caratteristiche microbiologiche, in quanto si ritiene superflua la descrizione, poiché i relativi parametri e limiti sono comunque imposti dalle vigenti norme sanitarie. |
| --- | --- |

(14)

Sono state eliminate le caratteristiche microbiologiche, in quanto si ritiene superflua la descrizione, poiché i relativi parametri e limiti sono comunque imposti dalle vigenti norme sanitarie.

| (15) | Tale modifica, relativa alle caratteristiche chimico-fisiche, si rende necessaria per correggere alcuni errori del preesistente disciplinare, quali taluni limiti minimi ed intervalli di determinati parametri; inoltre alcuni parametri sono stati tolti in quanto non indispensabili per identificare l'idoneità o meno del prodotto. Infine, alcuni intervalli che non rispecchiano le reali caratteristiche del prodotto stagionato (si veda analisi statistica condotta sulle analisi effettuate e allegata al presente documento) sono stati opportunamente riconsiderati e modificati. |
| --- | --- |

(15)

Tale modifica, relativa alle caratteristiche chimico-fisiche, si rende necessaria per correggere alcuni errori del preesistente disciplinare, quali taluni limiti minimi ed intervalli di determinati parametri; inoltre alcuni parametri sono stati tolti in quanto non indispensabili per identificare l'idoneità o meno del prodotto. Infine, alcuni intervalli che non rispecchiano le reali caratteristiche del prodotto stagionato (si veda analisi statistica condotta sulle analisi effettuate e allegata al presente documento) sono stati opportunamente riconsiderati e modificati.

| (16) | La modifica proposta prevede l’inclusione nel disciplinare di produzione di un articolo dedicato al legame tra la denominazione e l’ambiente geografico di produzione. Tale modifica si è resa necessaria al fine di adattare il testo del disciplinare alle disposizioni dell’articolo 4, paragrafo 2 del regolamento (CE) n. 510/2006. |
| --- | --- |

(16)

La modifica proposta prevede l’inclusione nel disciplinare di produzione di un articolo dedicato al legame tra la denominazione e l’ambiente geografico di produzione. Tale modifica si è resa necessaria al fine di adattare il testo del disciplinare alle disposizioni dell’articolo 4, paragrafo 2 del regolamento (CE) n. 510/2006.

| (17) | Tale modifica, relativa ai controlli, si rende necessaria in quanto le disposizioni dell'articolo 7 del preesistente disciplinare di produzione erano in contrasto con l'articolo 10 del regolamento (CE) n. 510/2006 e con le relative norme nazionali di attuazione. |
| --- | --- |

(17)

Tale modifica, relativa ai controlli, si rende necessaria in quanto le disposizioni dell'articolo 7 del preesistente disciplinare di produzione erano in contrasto con l'articolo 10 del regolamento (CE) n. 510/2006 e con le relative norme nazionali di attuazione.

| (18) | La preesistente dicitura «Denominazione di Origine Controllata» risulta errata, va pertanto sostituita con «Denominazione di Origine Protetta». |
| --- | --- |

(18)

La preesistente dicitura «Denominazione di Origine Controllata» risulta errata, va pertanto sostituita con «Denominazione di Origine Protetta».

SCHEDA RIEPILOGATIVA

REGOLAMENTO (CE) N. 510/2006 DEL CONSIGLIO

«PANCETTA PIACENTINA»

N. CE: IT-PDO-0117-1497-31.10.2001

DOP ( X ) IGP ( )

La presente scheda riepilogativa presenta a fini informativi gli elementi principali del disciplinare.

1.   Servizio competente dello Stato membro:

| Nome: | Ministero delle politiche agricole alimentari e forestali |
| --- | --- |
| Indirizzo: | Via XX Settembre 20 |
| 00187 Roma RM |
| ITALIA |

Nome:

Ministero delle politiche agricole alimentari e forestali

Indirizzo:

Via XX Settembre 20

00187 Roma RM

ITALIA

Tel.

+39 0646655104

Fax

+39 0646655306

E-mail:

saco7@politicheagricole.gov.it

2.   Associazione:

| Nome: | Consorzio della Coppa Piacentina, del Salame Piacentino, della Pancetta Piacentina a Denominazione di Origine Protetta |
| --- | --- |
| Indirizzo: | Via Colombo 35 |
| 29100 Piacenza PC |
| ITALIA |

Nome:

Consorzio della Coppa Piacentina, del Salame Piacentino, della Pancetta Piacentina a Denominazione di Origine Protetta

Indirizzo:

Via Colombo 35

29100 Piacenza PC

ITALIA

Tel.

+39 0523591260

Fax

+39 0523608714

E-mail:

salumi.piacentini@libero.it

Composizione:

produttori/trasformatori ( X ) altro ( )

3.   Tipo di prodotto:

| Classe 1.2 — | Prodotti a base di carne |
| --- | --- |

Classe 1.2 —

Prodotti a base di carne

4.   Disciplinare:

[sintesi dei requisiti di cui all’articolo 4, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 510/2006]

4.1.   Nome:

«Pancetta Piacentina»

4.2.   Descrizione:

La «Pancetta Piacentina» appartiene ai prodotti salati, naturalmente stagionati, da conservare crudi. Per la produzione si utilizza la parte ventrale del grasso di copertura della mezzana,, che va dalla regione retrosternale a quella inguinale, ed i fasci muscolari del tronco.

Il prodotto finito è di forma cilindrica, di peso dai 4 kg agli 8 kg, di colore rosso vivo inframmezzato dal bianco puro delle parti grasse. La carne è di profumo gradevole, dolce con sapore sapido.

La Pancetta Piacentina è derivata da suini nati, allevati e macellati in Emilia Romagna e Lombardia.

4.3.   Zona geografica:

La zona di elaborazione della Pancetta Piacentina comprende l'intero territorio della provincia di Piacenza, limitatamente alle aree ad altitudine inferiore ai 900 metri s.l.m., a motivo delle particolari condizioni climatiche.

4.4.   Prova dell’origine:

Ogni fase del processo produttivo viene monitorata documentando per ognuna gli input e gli output. In questo modo, e attraverso l’iscrizione in appositi elenchi gestiti dalla struttura di controllo degli allevatori, macellatori, produttori e stagionatori, nonché attraverso la dichiarazione tempestiva alla struttura di controllo delle quantità prodotte, è garantita la tracciabilità del prodotto. Tutte le persone fisiche o giuridiche, iscritte nei relativi elenchi, sono assoggettate al controllo da parte della struttura di controllo.

4.5.   Metodo di ottenimento:

La produzione della «Pancetta Piacentina» comprende le seguenti fasi: rifilatura, salagione a secco; legatura; asciugatura e stagionatura.

La stagionatura decorre dall’inizio della salagione e non deve essere inferiore a 3 mesi.

4.6.   Legame:

I requisiti della «Pancetta Piacentina» dipendono dalle condizioni ambientali e da fattori naturali e umani. In particolare, la caratterizzazione della materia prima è strettamente legata alla zona geografica delimitata. Nell’area di approvvigionamento della materia prima, di cui al punto 4.2, l’evoluzione della zootecnia è legata alla larga presenza di coltivazioni cerealicole ed ai sistemi di lavorazione dell’industria casearia, particolarmente specializzata, che hanno determinato la vocazione produttiva della suinicoltura locale.

L’elaborazione localizzata della «Pancetta Piacentina» trae giustificazione dalle condizioni della microzona delimitata al punto 4.3. I fattori ambientali sono strettamente legati alle caratteristiche dell’area di produzione dove prevalgono vallate fresche e ricche di acqua, ed aree collinari a vegetazione boschiva che incidono in modo determinante sul clima e sulle caratteristiche del prodotto finito.

L’insieme «materia prima — prodotto — denominazione» si collega all’evoluzione socio-economica specifica dell’area interessata, con delle connotazioni altrove non riproducibili.

4.7.   Organismo di controllo:

| Nome: | E.CE.PA. — Ente Certificazione Prodotti Agroalimentari |
| --- | --- |
| Indirizzo: | Strada dell’Anselma 5 |
| 29100 Piacenza PC |
| ITALIA |

Nome:

E.CE.PA. — Ente Certificazione Prodotti Agroalimentari

Indirizzo:

Strada dell’Anselma 5

29100 Piacenza PC

ITALIA

Tel.

+39 0523609662

Fax

+39 0523644447

E-mail:

amministrazione@ecepa.it

4.8.   Etichettatura:

Il prodotto immesso al consumo deve recare la dicitura «Pancetta Piacentina».

La denominazione «Pancetta Piacentina» deve essere riportata in etichetta con caratteri chiari e indelebili nettamente distinguibili da ogni altra scritta che compare in etichetta e deve essere immediatamente seguita dalla menzione «Denominazione di Origine Protetta».

È vietata l’aggiunta di qualsiasi qualificazione non espressamente prevista, ivi compresi gli aggettivi: tipo, gusto, uso, selezionato, scelto e similari.

E’ tuttavia consentito l’utilizzo di indicazioni che facciano riferimento a nomi o ragioni sociali o marchi privati purché non abbiano significato laudativo o tali da trarre in inganno il consumatore, nonché l’eventuale nome di aziende suinicole, dai cui allevamenti il prodotto deriva.

---

(1)  GU L 93 del 31.3.2006, pag. 12.

---