# Euroopan unionin C 47/2010

| | ISSN 1725-2490
  doi:10.3000/17252490.C_2010.047.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 47 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 53. vuosikerta25. helmikuu 2010 |

ISSN 1725-2490

doi:10.3000/17252490.C_2010.047.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 47

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

53. vuosikerta25. helmikuu 2010

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | LAUSUNNOT |
| | Neuvosto |
| 2010/C 047/01 | Neuvoston lausunto, annettu 2 päivänä joulukuuta 2009, Belgian tarkistetun vuosien 2008–2012 vakausohjelman täydennyksestä | 1 |
| | Euroopan tietosuojavaltuutettu |
| 2010/C 047/02 | Euroopan tietosuojavaltuutetun lausunto komission tiedonannosta Toimintasuunnitelma älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönottamiseksi Euroopassa ja siihen liittyvästä ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi tieliikennealan älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönoton sekä tieliikenteen ja muiden liikennemuotojen rajapintojen puitteista | 6 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Neuvosto

2010/C 047/01

Neuvoston lausunto, annettu 2 päivänä joulukuuta 2009, Belgian tarkistetun vuosien 2008–2012 vakausohjelman täydennyksestä

1

Euroopan tietosuojavaltuutettu

2010/C 047/02

Euroopan tietosuojavaltuutetun lausunto komission tiedonannosta Toimintasuunnitelma älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönottamiseksi Euroopassa ja siihen liittyvästä ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi tieliikennealan älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönoton sekä tieliikenteen ja muiden liikennemuotojen rajapintojen puitteista

6

| | II   Tiedonannot |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN JA LAITOSTEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan komissio |
| 2010/C 047/03 | SEUT:n 107 ja 108 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen – Tapaukset, joita komissio ei vastusta (
  1
  ) | 16 |
| 2010/C 047/04 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.5768 – Klöckner/Becker) (
  1
  ) | 20 |
| 2010/C 047/05 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.5771 – CSN/CIMPOR) (
  1
  ) | 20 |

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN JA LAITOSTEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

2010/C 047/03

SEUT:n 107 ja 108 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen – Tapaukset, joita komissio ei vastusta (
  1
  )

1

16

2010/C 047/04

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.5768 – Klöckner/Becker) (
  1
  )

1

20

2010/C 047/05

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.5771 – CSN/CIMPOR) (
  1
  )

1

20

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN JA LAITOSTEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2010/C 047/06 | Euron kurssi | 21 |
| 2010/C 047/07 | Eurokolikoiden uusi kansallinen puoli | 22 |
| | EUROOPAN TALOUSALUEESEEN LIITTYVÄT TIEDOTTEET |
| | EFTAn valvontaviranomainen |
| 2010/C 047/08 | Toimenpide, joka ei ole ETA-sopimuksen 61 artiklassa tarkoitettua valtiontukea | 23 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN JA LAITOSTEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2010/C 047/06

Euron kurssi

21

2010/C 047/07

Eurokolikoiden uusi kansallinen puoli

22

EUROOPAN TALOUSALUEESEEN LIITTYVÄT TIEDOTTEET

EFTAn valvontaviranomainen

2010/C 047/08

Toimenpide, joka ei ole ETA-sopimuksen 61 artiklassa tarkoitettua valtiontukea

23

| | V   Lausunnot |
| --- | --- |
| | YHTEISEN KAUPPAPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2010/C 047/09 | Ilmoitus muun muassa Korean tasavallasta peräisin olevan tietynlaisen polyeteenitereftalaatin tuontiin sovellettavia polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä koskevan osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanosta | 24 |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2010/C 047/10 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.5554 – HAVI/KeyLux/STI Freight JV) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 27 |
| | MUUT SÄÄDÖKSET |
| | Euroopan komissio |
| 2010/C 047/11 | Ilmoitus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/17/EY 30 artiklan mukaisesta hakemuksesta – Hankintayksikön esittämä hakemus | 28 |

V   Lausunnot

YHTEISEN KAUPPAPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

2010/C 047/09

Ilmoitus muun muassa Korean tasavallasta peräisin olevan tietynlaisen polyeteenitereftalaatin tuontiin sovellettavia polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä koskevan osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanosta

24

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

2010/C 047/10

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.5554 – HAVI/KeyLux/STI Freight JV) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

27

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

2010/C 047/11

Ilmoitus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/17/EY 30 artiklan mukaisesta hakemuksesta – Hankintayksikön esittämä hakemus

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Neuvosto

| 25.2.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 47/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 47/1

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 2 päivänä joulukuuta 2009,

Belgian tarkistetun vuosien 2008–2012 vakausohjelman täydennyksestä

2010/C 47/01

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT SEURAAVAN LAUSUNNON:

| (1) | Neuvosto tarkasteli (2 päivänä joulukuuta 2009) Belgian huhtikuun 2009 tarkistetun vakausohjelman täydennystä, jäljempänä 'täydennys', joka kattaa vuodet 2008–2012 (2) ja jonka Belgian viranomaiset toimittivat neuvoston esitettyä asiaa koskevan kehotuksen huhtikuun 2009 vakausohjelmasta 7 päivänä heinäkuuta 2009 antamassaan lausunnossa. Tällä lausunnolla päivitetään heinäkuussa annettua lausuntoa ottaen huomioon huhtikuun 2009 vakausohjelmaan tehdyn täydennyksen sisältämät tiedot. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tarkasteli (2 päivänä joulukuuta 2009) Belgian huhtikuun 2009 tarkistetun vakausohjelman täydennystä, jäljempänä 'täydennys', joka kattaa vuodet 2008–2012 (2) ja jonka Belgian viranomaiset toimittivat neuvoston esitettyä asiaa koskevan kehotuksen huhtikuun 2009 vakausohjelmasta 7 päivänä heinäkuuta 2009 antamassaan lausunnossa. Tällä lausunnolla päivitetään heinäkuussa annettua lausuntoa ottaen huomioon huhtikuun 2009 vakausohjelmaan tehdyn täydennyksen sisältämät tiedot.

| (2) | Maailmankaupan romahdus sekä luottamuksen heikkeneminen, varallisuusvaikutukset ja luottoehtojen tiukkeneminen johtivat talouden voimakkaaseen supistumiseen vuoden 2008 viimeisellä ja vuoden 2009 ensimmäisellä neljänneksellä. Toisella neljänneksellä supistuminen oli vähäisempää, ja neljännesvuosikasvun odotetaan kääntyvän vuoden jälkipuoliskolla hienokseltaan positiiviseksi kansainvälisen ympäristön kohentuessa. Komission yksiköiden syksyn 2009 talousennusteen mukaan vuotuisen BKT:n ennakoidaan supistuvan 3 prosenttia vuonna 2009 ja kääntyvän kasvuun vuonna 2010 (kasvu 0,6 prosenttia). Vuonna 2011 kasvun arvioidaan voimistuvan ja olevan 1,5 prosenttia eli jonkin verran nopeampaa kuin potentiaalinen kasvuvauhti, jota investointien väheneminen ja työttömyysasteen nousu kriisin yhteydessä ovat heikentäneet. Laskusuhdanteella tulee myös olemaan merkittäviä haittavaikutuksia julkiseen talouteen: komission yksiköiden syksyn 2009 talousennusteen mukaan BKT:hen suhteutetun julkisen talouden alijäämän ennakoidaan kasvavan 1,2 prosentista vuonna 2008 noin 6 prosenttiin vuonna 2009. Alijäämän arvioidaan vakaantuvan vuosina 2010 ja 2011, kun otetaan huomioon i) vuoden 2008 lopulla Euroopan talouden elvytyssuunnitelman perusteella hyväksyttyjen elvytystoimien talousarviovaikutus, jonka ennakoidaan olevan vuonna 2010 edelleen 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, sillä elvytyspaketti sisältää pysyviä toimenpiteitä, ja ii) eri hallinnon tasoilla päätetyt vuosien 2010 ja 2011 talousarvioita koskevat vakauttamistoimenpiteet (0,75 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2010 ja 0,25 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2011). Talouden vuoden 2010 kasvurakenteen haitallisten tekijöiden, eli työttömyyden vahvan kasvun jatkumisen, korkomenojen kasvun ja väestön ikääntymiseen liittyvien kustannusten nousun (joka osittain johtuu viime vuosina toteutetuista sosiaalietuuksia kuten eläkkeitä kasvattavista toimenpiteistä), odotetaan kuitenkin kumoavan täysin vakauttamistoimien vaikutuksen rahoitusasemaan. |
| --- | --- |

(2)

Maailmankaupan romahdus sekä luottamuksen heikkeneminen, varallisuusvaikutukset ja luottoehtojen tiukkeneminen johtivat talouden voimakkaaseen supistumiseen vuoden 2008 viimeisellä ja vuoden 2009 ensimmäisellä neljänneksellä. Toisella neljänneksellä supistuminen oli vähäisempää, ja neljännesvuosikasvun odotetaan kääntyvän vuoden jälkipuoliskolla hienokseltaan positiiviseksi kansainvälisen ympäristön kohentuessa. Komission yksiköiden syksyn 2009 talousennusteen mukaan vuotuisen BKT:n ennakoidaan supistuvan 3 prosenttia vuonna 2009 ja kääntyvän kasvuun vuonna 2010 (kasvu 0,6 prosenttia). Vuonna 2011 kasvun arvioidaan voimistuvan ja olevan 1,5 prosenttia eli jonkin verran nopeampaa kuin potentiaalinen kasvuvauhti, jota investointien väheneminen ja työttömyysasteen nousu kriisin yhteydessä ovat heikentäneet. Laskusuhdanteella tulee myös olemaan merkittäviä haittavaikutuksia julkiseen talouteen: komission yksiköiden syksyn 2009 talousennusteen mukaan BKT:hen suhteutetun julkisen talouden alijäämän ennakoidaan kasvavan 1,2 prosentista vuonna 2008 noin 6 prosenttiin vuonna 2009. Alijäämän arvioidaan vakaantuvan vuosina 2010 ja 2011, kun otetaan huomioon i) vuoden 2008 lopulla Euroopan talouden elvytyssuunnitelman perusteella hyväksyttyjen elvytystoimien talousarviovaikutus, jonka ennakoidaan olevan vuonna 2010 edelleen 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, sillä elvytyspaketti sisältää pysyviä toimenpiteitä, ja ii) eri hallinnon tasoilla päätetyt vuosien 2010 ja 2011 talousarvioita koskevat vakauttamistoimenpiteet (0,75 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2010 ja 0,25 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2011). Talouden vuoden 2010 kasvurakenteen haitallisten tekijöiden, eli työttömyyden vahvan kasvun jatkumisen, korkomenojen kasvun ja väestön ikääntymiseen liittyvien kustannusten nousun (joka osittain johtuu viime vuosina toteutetuista sosiaalietuuksia kuten eläkkeitä kasvattavista toimenpiteistä), odotetaan kuitenkin kumoavan täysin vakauttamistoimien vaikutuksen rahoitusasemaan.

| (3) | Täydennyksen perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan BKT:n määrä, joka kasvoi 1,1 prosenttia vuonna 2008, supistuu 3,1 prosenttia vuonna 2009 ja elpyy 0,4 prosentin kasvuun vuonna 2010. Sen jälkeen BKT:n arvioidaan kasvavan 1,9 prosenttia vuonna 2011 ja 2,4 prosenttia vuonna 2012. Huhtikuun 2009 tarkistettuun vakausohjelmaan verrattuna kasvulukuja on tarkistettu alaspäin, varsinkin vuodelle 2009. Tällä hetkellä käytettävissä olevien tietojen (3) perusteella uusi skenaario vaikuttaa kutakuinkin uskottavalta. Vuosien 2009–2010 arviot ovat kenties hieman varovaisia, mutta arviointijakson viimeisten vuosien kehitysnäkymät ovat potentiaalista tuotantoa koskevien tuoreimpien arvioiden valossa suhteellisen suotuisat. Täydennyksessä esitetty arvio tuotantokuilun sulkeutumisvauhdista vaikuttaa varsin optimistiselta, vaikka myös komission yksiköiden syksyn 2009 talousennusteessa ennakoidaan tuotantokuilun sulkeutuvan vähitellen laskusuhdanteen päätyttyä. Täydennyksessä ennakoitu kasvurakenne on kutakuinkin uskottava läpi koko arviointijakson, ja siinä esitettyä inflaatioennustetta voidaan pitää realistisena. Toisaalta palkkojen nousu näyttää arvioidun koko arviointijakson ajalta melko suureksi ottaen huomioon, että työvoimakustannusten nousun hidastuminen muissa maissa saattaa aiheuttaa Belgiassa palkkojen laskupaineita, kun työttömyys on suurta. Myös täydennyksessä esitetyt työttömyyden kasvua koskevat arviot vuodelle 2011 saattavat olla hienokseltaan optimistisia. |
| --- | --- |

(3)

Täydennyksen perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan BKT:n määrä, joka kasvoi 1,1 prosenttia vuonna 2008, supistuu 3,1 prosenttia vuonna 2009 ja elpyy 0,4 prosentin kasvuun vuonna 2010. Sen jälkeen BKT:n arvioidaan kasvavan 1,9 prosenttia vuonna 2011 ja 2,4 prosenttia vuonna 2012. Huhtikuun 2009 tarkistettuun vakausohjelmaan verrattuna kasvulukuja on tarkistettu alaspäin, varsinkin vuodelle 2009. Tällä hetkellä käytettävissä olevien tietojen (3) perusteella uusi skenaario vaikuttaa kutakuinkin uskottavalta. Vuosien 2009–2010 arviot ovat kenties hieman varovaisia, mutta arviointijakson viimeisten vuosien kehitysnäkymät ovat potentiaalista tuotantoa koskevien tuoreimpien arvioiden valossa suhteellisen suotuisat. Täydennyksessä esitetty arvio tuotantokuilun sulkeutumisvauhdista vaikuttaa varsin optimistiselta, vaikka myös komission yksiköiden syksyn 2009 talousennusteessa ennakoidaan tuotantokuilun sulkeutuvan vähitellen laskusuhdanteen päätyttyä. Täydennyksessä ennakoitu kasvurakenne on kutakuinkin uskottava läpi koko arviointijakson, ja siinä esitettyä inflaatioennustetta voidaan pitää realistisena. Toisaalta palkkojen nousu näyttää arvioidun koko arviointijakson ajalta melko suureksi ottaen huomioon, että työvoimakustannusten nousun hidastuminen muissa maissa saattaa aiheuttaa Belgiassa palkkojen laskupaineita, kun työttömyys on suurta. Myös täydennyksessä esitetyt työttömyyden kasvua koskevat arviot vuodelle 2011 saattavat olla hienokseltaan optimistisia.

| (4) | Täydennyksessä esitetty alijäämätavoite vuodelle 2009 on 5,9 prosenttia suhteessa BKT:hen (tavoite on komission yksiköiden syksyn 2009 talousennusteen mukainen). Vuonna 2008 alijäämä oli 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Alijäämän kasvu vuonna 2009 johtuu pääasiassa automaattisten vakauttajien vaikutuksesta. Vaikutus on ollut paljon suurempi kuin tavanomaisen jouston perusteella voitaisiin odottaa, ja etenkin yhtiöverokertymä on pienentynyt voimakkaasti. Vuoden 2009 talousarvion sisältämät elvytystoimet (0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen) ja alueiden sekä liittovaltion finanssipoliittiset elvytyspaketit (0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen) olivat suhteellisen hillittyjä eli mitoitettu runsaasta velasta johtuvan rajallisen liikkumavaran mukaan. Lisäksi julkisen talouden tilaa ovat heikentäneet negatiiviset kertaluonteiset toimenpiteet, joiden vaikutus on noin 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen ja jotka ovat seurausta pääasiassa kahdesta tuomioistuimen päätöksestä (4). Kertaluonteisten toimien sekä automaattisten vakauttajien odotettua laajemman vaikutuksen vuoksi tämänhetkinen alijäämätavoite vuodelle 2009 ylittää huhtikuun 2009 tarkistetussa vakausohjelmassa esitetyn tavoitteen 2,5 prosentilla suhteessa BKT:hen, vaikka ylimääräisiä elvytystoimenpiteitä ei ole toteutettu. Täydennykseen sisältyvien ja komission yksiköiden yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti uudelleenlaskemien tietojen perusteella rakenteellisen alijäämän (eli suhdannetasoitetun julkisen talouden rahoitusaseman ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) arvioidaan suurenevan 4,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009, kun se vuonna 2008 oli 2,3 prosenttia. Komission yksiköiden syksyn 2009 talousennusteessa rakenteellisen alijäämän ennakoidaan kasvavan hieman vähemmän vuonna 2009 (2 eikä 2,4 prosenttiyksikköä), mikä johtuu pääasiassa siitä, että täydennyksessä tuomioistuimen päätöksistä vuonna 2009 aiheutuvaa 0,5 prosentin vaikutusta suhteessa BKT:hen ei pidetty kertaluonteisena. |
| --- | --- |

(4)

Täydennyksessä esitetty alijäämätavoite vuodelle 2009 on 5,9 prosenttia suhteessa BKT:hen (tavoite on komission yksiköiden syksyn 2009 talousennusteen mukainen). Vuonna 2008 alijäämä oli 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Alijäämän kasvu vuonna 2009 johtuu pääasiassa automaattisten vakauttajien vaikutuksesta. Vaikutus on ollut paljon suurempi kuin tavanomaisen jouston perusteella voitaisiin odottaa, ja etenkin yhtiöverokertymä on pienentynyt voimakkaasti. Vuoden 2009 talousarvion sisältämät elvytystoimet (0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen) ja alueiden sekä liittovaltion finanssipoliittiset elvytyspaketit (0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen) olivat suhteellisen hillittyjä eli mitoitettu runsaasta velasta johtuvan rajallisen liikkumavaran mukaan. Lisäksi julkisen talouden tilaa ovat heikentäneet negatiiviset kertaluonteiset toimenpiteet, joiden vaikutus on noin 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen ja jotka ovat seurausta pääasiassa kahdesta tuomioistuimen päätöksestä (4). Kertaluonteisten toimien sekä automaattisten vakauttajien odotettua laajemman vaikutuksen vuoksi tämänhetkinen alijäämätavoite vuodelle 2009 ylittää huhtikuun 2009 tarkistetussa vakausohjelmassa esitetyn tavoitteen 2,5 prosentilla suhteessa BKT:hen, vaikka ylimääräisiä elvytystoimenpiteitä ei ole toteutettu. Täydennykseen sisältyvien ja komission yksiköiden yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti uudelleenlaskemien tietojen perusteella rakenteellisen alijäämän (eli suhdannetasoitetun julkisen talouden rahoitusaseman ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) arvioidaan suurenevan 4,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009, kun se vuonna 2008 oli 2,3 prosenttia. Komission yksiköiden syksyn 2009 talousennusteessa rakenteellisen alijäämän ennakoidaan kasvavan hieman vähemmän vuonna 2009 (2 eikä 2,4 prosenttiyksikköä), mikä johtuu pääasiassa siitä, että täydennyksessä tuomioistuimen päätöksistä vuonna 2009 aiheutuvaa 0,5 prosentin vaikutusta suhteessa BKT:hen ei pidetty kertaluonteisena.

| (5) | Täydennyksessä esitetyn keskipitkän aikavälin strategian päätavoitteena on varmistaa, että tasapainoinen rahoitusasema saavutetaan jälleen asteittain vuoteen 2015 mennessä. Täydennyksessä ei nimenomaisesti mainita keskipitkän aikavälin tavoitetta, eikä Belgian alkuperäistä keskipitkän aikavälin tavoitetta (tavoitteena on ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä lasketun suhdannetasoitetun rahoitusaseman 0,5 prosentin ylijäämä suhteessa BKT:hen) ennakoida saavutettavan täydennyksen kattaman jakson aikana. Alijäämän ennakoidaan vakaantuvan vuonna 2010 noin 6 prosenttiin suhteessa BKT:hen korjaavien toimenpiteiden ansiosta (vaikutus 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen) ja supistuvan 4,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2012 vakauttamistoimenpiteiden vaikutuksesta (1 prosentti suhteessa BKT:hen vuonna 2011 ja 1,25 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2012). Täydennyksen mukaan tavoiteaika alijäämän saattamiselle alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen on vuosi 2013, mutta kyseiselle vuodelle ei esitetä yksityiskohtaista skenaariota. (5) Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti uudelleenlasketun rakenteellisen alijäämän ennakoidaan supistuvan noin 0,25 prosenttiyksikköä vuosina 2010 ja 2011 ja 0,5 prosenttiyksikköä vuonna 2012. Koska tuomioistuimen päätösten vaikutusta vuonna 2009 (0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen) ei täydennyksessä pidetty kertaluonteisena, rakenteellinen alijäämä itse asiassa suurenisi 0,25 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2010 (alijäämä 4,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009 ja 4,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2010). Täydennyksessä ennakoidut sopeutustoimenpiteet ovat huomattavasti pienempiä kuin edellä mainitut suunniteltuja toimenpiteitä koskevat määrät. Taustalla on se, että jos talouspolitiikassa ei tapahdu muutoksia, rakenteellinen alijäämä suurenisi vuosittain automaattisesti keskimäärin 0,5 prosentin verran suhteessa BKT:hen talouden vuoden 2010 kasvutekijöiden haitallisen rakenteen, korkomenojen kasvun ja väestön ikääntymiseen liittyvien kustannusten nousun (joka osittain johtuu viime vuosina toteutetuista sosiaalietuuksia kuten eläkkeitä kasvattavista toimenpiteistä) vuoksi. Täydennyksen mukaan suunniteltujen vakauttamistoimenpiteiden perustana ovat tasapuolisesti verotulot (erityisesti tulo- ja varallisuusverotulot) ja menojen (varsinkin välituotekäyttöön, palkansaajakorvauksiin ja luontoismuotoisiin sosiaalisiin tulonsiirtoihin liittyvien menojen) vähentäminen. Täydennyksessä arvioidaan julkisen talouden velan olleen 89,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008 ja 84 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007. Velan kasvu johtuu pitkälti pankkien pelastustoimista aiheutuneesta merkittävästä virta-varanto-korjauserästä (6 prosenttia suhteessa BKT:hen). BKT:hen suhteutetun velan odotetaan kasvavan entisestään eli noin 104 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2011 ja vakaantuvan sitten kutakuinkin sille tasolle. Velkasuhde ennakoidaan huomattavasti suuremmaksi kuin huhtikuisessa tarkistuksessa (mikä johtuu pääasiassa alijäämien kasvusta). Komission yksiköiden syksyn 2009 talousennusteessa velkasuhteen kasvua koskeva arvio on vastaavankaltainen. |
| --- | --- |

(5)

Täydennyksessä esitetyn keskipitkän aikavälin strategian päätavoitteena on varmistaa, että tasapainoinen rahoitusasema saavutetaan jälleen asteittain vuoteen 2015 mennessä. Täydennyksessä ei nimenomaisesti mainita keskipitkän aikavälin tavoitetta, eikä Belgian alkuperäistä keskipitkän aikavälin tavoitetta (tavoitteena on ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä lasketun suhdannetasoitetun rahoitusaseman 0,5 prosentin ylijäämä suhteessa BKT:hen) ennakoida saavutettavan täydennyksen kattaman jakson aikana. Alijäämän ennakoidaan vakaantuvan vuonna 2010 noin 6 prosenttiin suhteessa BKT:hen korjaavien toimenpiteiden ansiosta (vaikutus 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen) ja supistuvan 4,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2012 vakauttamistoimenpiteiden vaikutuksesta (1 prosentti suhteessa BKT:hen vuonna 2011 ja 1,25 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2012). Täydennyksen mukaan tavoiteaika alijäämän saattamiselle alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen on vuosi 2013, mutta kyseiselle vuodelle ei esitetä yksityiskohtaista skenaariota. (5) Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti uudelleenlasketun rakenteellisen alijäämän ennakoidaan supistuvan noin 0,25 prosenttiyksikköä vuosina 2010 ja 2011 ja 0,5 prosenttiyksikköä vuonna 2012. Koska tuomioistuimen päätösten vaikutusta vuonna 2009 (0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen) ei täydennyksessä pidetty kertaluonteisena, rakenteellinen alijäämä itse asiassa suurenisi 0,25 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2010 (alijäämä 4,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009 ja 4,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2010). Täydennyksessä ennakoidut sopeutustoimenpiteet ovat huomattavasti pienempiä kuin edellä mainitut suunniteltuja toimenpiteitä koskevat määrät. Taustalla on se, että jos talouspolitiikassa ei tapahdu muutoksia, rakenteellinen alijäämä suurenisi vuosittain automaattisesti keskimäärin 0,5 prosentin verran suhteessa BKT:hen talouden vuoden 2010 kasvutekijöiden haitallisen rakenteen, korkomenojen kasvun ja väestön ikääntymiseen liittyvien kustannusten nousun (joka osittain johtuu viime vuosina toteutetuista sosiaalietuuksia kuten eläkkeitä kasvattavista toimenpiteistä) vuoksi. Täydennyksen mukaan suunniteltujen vakauttamistoimenpiteiden perustana ovat tasapuolisesti verotulot (erityisesti tulo- ja varallisuusverotulot) ja menojen (varsinkin välituotekäyttöön, palkansaajakorvauksiin ja luontoismuotoisiin sosiaalisiin tulonsiirtoihin liittyvien menojen) vähentäminen. Täydennyksessä arvioidaan julkisen talouden velan olleen 89,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008 ja 84 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007. Velan kasvu johtuu pitkälti pankkien pelastustoimista aiheutuneesta merkittävästä virta-varanto-korjauserästä (6 prosenttia suhteessa BKT:hen). BKT:hen suhteutetun velan odotetaan kasvavan entisestään eli noin 104 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2011 ja vakaantuvan sitten kutakuinkin sille tasolle. Velkasuhde ennakoidaan huomattavasti suuremmaksi kuin huhtikuisessa tarkistuksessa (mikä johtuu pääasiassa alijäämien kasvusta). Komission yksiköiden syksyn 2009 talousennusteessa velkasuhteen kasvua koskeva arvio on vastaavankaltainen.

| (6) | Julkisen talouden tavoitteisiin kohdistuu kaiken kaikkiaan joitakin rahoitusaseman heikkenemisen riskejä pääasiassa vuodesta 2011 lähtien. Ensinnäkin makrotalouden tilanne on epävarma, ja sen vuoksi on varauduttava myös siihen mahdollisuuteen, että tilanne on vuosina 2011 ja 2012 heikompi kuin vakausohjelman täydennyksessä ennakoidaan. Toiseksi täydennyksessä esitettyjä vakauttamistoimia, joilla tuetaan tavoitteiden saavuttamista, ei ole eritelty riittävän tarkasti. Täydennyksen toimittamisen jälkeen sovittujen eri hallinnon tasojen vuoden 2010 talousarvioesitysten perusteella vaikuttaa siltä, että vuonna 2010 korjaavien toimenpiteiden vaikutus ylittää täydennyksessä ennakoidut 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, sillä tähänastisten riittävästi täsmennettyjen toimenpiteiden vaikutus on noin 0,75 prosenttia suhteessa BKT:hen. Myöhemmille vuosille suunniteltujen toimien luonteesta on sitä vastoin saatavilla vain vähän tietoa. Lisäksi hallitus on antanut pankkialalle mittavia takauksia, jotka saattavat maksettaviksi langetessaan kasvattaa alijäämiä tulevaisuudessa, vaikka osa rahoitusalalle annetun julkisen tuen kustannuksista kenties saadaan myöhemmin perittyä takaisin. Toisaalta ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että tulojen pienennyttyä vuonna 2009 arvioitua voimakkaammin verotulot vastaavasti kehittyisivät suotuisammin kuin tavanomaisen jouston perusteella voitaisiin odottaa. Julkisen talouden tavoitteisiin liittyvien riskien vuoksi myös velkasuhteen kehitys voi olla täydennyksessä ennakoitua heikompi. |
| --- | --- |

(6)

Julkisen talouden tavoitteisiin kohdistuu kaiken kaikkiaan joitakin rahoitusaseman heikkenemisen riskejä pääasiassa vuodesta 2011 lähtien. Ensinnäkin makrotalouden tilanne on epävarma, ja sen vuoksi on varauduttava myös siihen mahdollisuuteen, että tilanne on vuosina 2011 ja 2012 heikompi kuin vakausohjelman täydennyksessä ennakoidaan. Toiseksi täydennyksessä esitettyjä vakauttamistoimia, joilla tuetaan tavoitteiden saavuttamista, ei ole eritelty riittävän tarkasti. Täydennyksen toimittamisen jälkeen sovittujen eri hallinnon tasojen vuoden 2010 talousarvioesitysten perusteella vaikuttaa siltä, että vuonna 2010 korjaavien toimenpiteiden vaikutus ylittää täydennyksessä ennakoidut 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, sillä tähänastisten riittävästi täsmennettyjen toimenpiteiden vaikutus on noin 0,75 prosenttia suhteessa BKT:hen. Myöhemmille vuosille suunniteltujen toimien luonteesta on sitä vastoin saatavilla vain vähän tietoa. Lisäksi hallitus on antanut pankkialalle mittavia takauksia, jotka saattavat maksettaviksi langetessaan kasvattaa alijäämiä tulevaisuudessa, vaikka osa rahoitusalalle annetun julkisen tuen kustannuksista kenties saadaan myöhemmin perittyä takaisin. Toisaalta ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että tulojen pienennyttyä vuonna 2009 arvioitua voimakkaammin verotulot vastaavasti kehittyisivät suotuisammin kuin tavanomaisen jouston perusteella voitaisiin odottaa. Julkisen talouden tavoitteisiin liittyvien riskien vuoksi myös velkasuhteen kehitys voi olla täydennyksessä ennakoitua heikompi.

| (7) | Vakausohjelman täydennyksessä esitetyn rakenteellisen rahoitusaseman uudelleenlasketun muutoksen perusteella ja edellä mainitut riskit huomioon ottaen finanssipolitiikan viritys on Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisesti elvyttävä vuonna 2009 ja kutakuinkin neutraali ohjelmakauden jäljelle jäävänä aikana. Kun otetaan huomioon julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä uhkaavat riskit, kuten suuri julkinen velka, semminkin kun se ei pienene riittävästi kohti viitearvoa ohjelmakauden aikana, sekä rahoitusjärjestelmän vakauttamiseksi toteutetuista toimista aiheutuvat merkittävät vastuusitoumukset, vakauttamispyrkimyksiä olisi voimistettava huomattavasti vuodesta 2011 alkaen. |
| --- | --- |

(7)

Vakausohjelman täydennyksessä esitetyn rakenteellisen rahoitusaseman uudelleenlasketun muutoksen perusteella ja edellä mainitut riskit huomioon ottaen finanssipolitiikan viritys on Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisesti elvyttävä vuonna 2009 ja kutakuinkin neutraali ohjelmakauden jäljelle jäävänä aikana. Kun otetaan huomioon julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä uhkaavat riskit, kuten suuri julkinen velka, semminkin kun se ei pienene riittävästi kohti viitearvoa ohjelmakauden aikana, sekä rahoitusjärjestelmän vakauttamiseksi toteutetuista toimista aiheutuvat merkittävät vastuusitoumukset, vakauttamispyrkimyksiä olisi voimistettava huomattavasti vuodesta 2011 alkaen.

| (8) | Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että täydennys noudattaa käytännesääntöjen vaatimuksia aiempaa paremmin, joskin joitakin pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja puuttuu yhä (6). |
| --- | --- |

(8)

Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että täydennys noudattaa käytännesääntöjen vaatimuksia aiempaa paremmin, joskin joitakin pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja puuttuu yhä (6).

Yleispäätelmänä voidaan todeta, että finanssipolitiikan elvyttävä viritys vuonna 2009 on Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukainen. Julkisen sektorin alijäämä kasvaa lähes 6 prosenttiin suhteessa BKT:hen automaattisten vakauttajien toiminnan ja harkinnanvaraisten tukitoimien yhteisvaikutuksen vuoksi. BKT:hen suhteutettu julkisen talouden bruttovelka, joka kasvoi vuonna 2008 rahoitusjärjestelmän vakauttamistoimenpiteiden vuoksi, jatkaa kasvuaan ja on 104 prosenttia vuonna 2012. Velkasuhde oli juuri supistunut vuosien 1993 ja 2007 välillä voimakkaasti eli 134 prosentista 84 prosenttiin tasapainoisten talousarvioiden ansiosta. Vakausohjelman täydennyksessä esitetyn vakautusuran päämääränä on alijäämän pienentäminen asteittain niin, että se on 4,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2012 ja 2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013 ja että tasapainoinen rahoitusasema saavutetaan vuonna 2015. Vakautusuraan liittyy vuodesta 2011 lähtien kaiken kaikkiaan ennakoitua heikomman rahoitusaseman riski, sillä sen perustana olevia toimenpiteitä ei ole täsmennetty riittävästi ja sen makrotaloutta koskevat olettamukset ovat melko optimistisia. Suunniteltuja vakauttamistoimia tulisi velan kehitys ja julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys huomioon ottaen voimistaa huomattavasti vuodesta 2011 lähtien, jotta alijäämä voidaan saattaa lopullisesti alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen.

Edellä esitetyn arvion perusteella sekä 7 päivänä heinäkuuta 2009 annetun neuvoston lausunnon sisältämien, julkisen talouden laadun ja pitkän aikavälin kestävyyden parantamista koskevien aiempien kehotusten lisäksi Belgiaa kehotetaan toteuttamaan vuonna 2010 kaikki vuoden 2010 talousarvioesityksessä ennakoidut vakauttamistoimet ja voimistamaan vakauttamistoimia huomattavasti vuodesta 2011 lähtien täsmennetyin rakenteellisin toimenpitein, jotta alijäämä voidaan saattaa lopullisesti alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (%-muutos) | VO syyskuu 2009 | 2,8 | 1,1 | –3,1 | 0,4 | 1,9 | 2,4 |
| KOM syksy 2009 | 2,9 | 1,0 | –2,9 | 0,6 | 1,5 | — |
| VO huhtikuu 2009 | 2,8 | 1,1 | –1,9 | 0,6 | 2,3 | 2,3 |
| YKHI-inflaatio
  (%) | VO syyskuu 2009 | 1,8 | 4,5 | 0,0 | 1,5 | 1,6 | 1,6 |
| KOM syksy 2009 | 1,8 | 4,5 | 0,0 | 1,3 | 1,5 | — |
| VO huhtikuu 2009 | 1,8 | 4,5 | 0,7 | 1,8 | 1,8 | 1,7 |
| Tuotantokuilu (7)

  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | VO syyskuu 2009 | 2,6 | 2,0 | –2,3 | –2,9 | –2,3 | –1,5 |
| KOM syksy 2009 | 2,4 | 1,7 | –2,3 | –2,8 | –2,4 | — |
| VO huhtikuu 2009 | 2,3 | 1,5 | –1,9 | –2,7 | –1,9 | –1,2 |
| Nettoluotonanto ulkomaille/nettoluotonotto ulkomailta
  (% suhteessa BKT:hen) | VO syyskuu 2009 | 2,1 | –1,6 | –1,9 | –2,1 | –2,3 | — |
| KOM syksy 2009 | 3,5 | –0,2 | 0,1 | 0,4 | 0,3 | — |
| VO huhtikuu 2009 | — | — | — | — | — | — |
| Julkisen talouden tulot
  (% suhteessa BKT:hen) | VO syyskuu 2009 | — | 48,7 | 47,9 | 48,1 | 48,5 | 49,2 |
| KOM syksy 2009 | 48,2 | 48,8 | 47,7 | 48,0 | 48,2 | — |
| VO huhtikuu 2009 | 48,1 | 48,6 | 48,2 | — | — | — |
| Julkisen talouden menot
  (% suhteessa BKT:hen) | VO syyskuu 2009 | — | 49,9 | 53,8 | 54,1 | 53,9 | 53,6 |
| KOM syksy 2009 | 48,4 | 50,0 | 53,6 | 53,8 | 54,0 | — |
| VO huhtikuu 2009 | 48,3 | 49,8 | 51,6 | — | — | — |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | VO syyskuu 2009 | — | –1,2 | –5,9 | –6,0 | –5,5 | –4,4 |
| KOM syksy 2009 | –0,2 | –1,2 | –5,9 | –5,8 | –5,8 | — |
| VO huhtikuu 2009 | –0,2 | –1,2 | –3,4 | –4,0 | –3,4 | –2,6 |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | VO syyskuu 2009 | — | 2,5 | –2 | –1,9 | –1,2 | –0,1 |
| KOM syksy 2009 | 3,6 | 2,6 | –2,0 | –1,8 | –1,7 | — |
| VO huhtikuu 2009 | 3,6 | 2,5 | 0,4 | –0,1 | 0,6 | 1,5 |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema (8)

  (% suhteessa BKT:hen) | VO syyskuu 2009 | –1,6 | –2,3 | –4,7 | –4,4 | –4,2 | –3,6 |
| KOM syksy 2009 | –1,5 | –2,1 | –4,6 | –4,3 | –4,5 | — |
| VO huhtikuu 2009 | –1,5 | –2,0 | –2,4 | –2,6 | –2,4 | –1,9 |
| Rakenteellinen rahoitusasema (9)

  (% suhteessa BKT:hen) | VO syyskuu 2009 | –1,5 | –2,3 | –4,7 | –4,4 | –4,2 | –3,6 |
| KOM syksy 2009 | –1,4 | –2,2 | –4,2 | –4,4 | –4,5 | — |
| VO huhtikuu 2009 | –1,3 | –2 | –2,4 | –2,6 | –2,4 | –1,9 |
| Julkinen bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | VO syyskuu 2009 | — | 89,7 | 97,5 | 101,9 | 103,9 | 104,3 |
| KOM syksy 2009 | 84,2 | 89,8 | 97,2 | 101,2 | 104,0 | — |
| VO huhtikuu 2009 | 84,0 | 89,6 | 93,0 | 95,0 | 94,9 | 93,9 |
| Huhtikuun 2009 tarkistetun vakausohjelman (VO) täydennys syyskuulta 2009, komission yksiköiden syksyn 2009 talousennusteet (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat. |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

BKT:n määrä

(%-muutos)

VO syyskuu 2009

2,8

1,1

–3,1

0,4

1,9

2,4

KOM syksy 2009

2,9

1,0

–2,9

0,6

1,5

—

VO huhtikuu 2009

2,8

1,1

–1,9

0,6

2,3

2,3

YKHI-inflaatio

(%)

VO syyskuu 2009

1,8

4,5

0,0

1,5

1,6

1,6

KOM syksy 2009

1,8

4,5

0,0

1,3

1,5

—

VO huhtikuu 2009

1,8

4,5

0,7

1,8

1,8

1,7

Tuotantokuilu (7)

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

VO syyskuu 2009

2,6

2,0

–2,3

–2,9

–2,3

–1,5

KOM syksy 2009

2,4

1,7

–2,3

–2,8

–2,4

—

VO huhtikuu 2009

2,3

1,5

–1,9

–2,7

–1,9

–1,2

Nettoluotonanto ulkomaille/nettoluotonotto ulkomailta

(% suhteessa BKT:hen)

VO syyskuu 2009

2,1

–1,6

–1,9

–2,1

–2,3

—

KOM syksy 2009

3,5

–0,2

0,1

0,4

0,3

—

VO huhtikuu 2009

—

—

—

—

—

—

Julkisen talouden tulot

(% suhteessa BKT:hen)

VO syyskuu 2009

—

48,7

47,9

48,1

48,5

49,2

KOM syksy 2009

48,2

48,8

47,7

48,0

48,2

—

VO huhtikuu 2009

48,1

48,6

48,2

—

—

—

Julkisen talouden menot

(% suhteessa BKT:hen)

VO syyskuu 2009

—

49,9

53,8

54,1

53,9

53,6

KOM syksy 2009

48,4

50,0

53,6

53,8

54,0

—

VO huhtikuu 2009

48,3

49,8

51,6

—

—

—

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

VO syyskuu 2009

—

–1,2

–5,9

–6,0

–5,5

–4,4

KOM syksy 2009

–0,2

–1,2

–5,9

–5,8

–5,8

—

VO huhtikuu 2009

–0,2

–1,2

–3,4

–4,0

–3,4

–2,6

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

VO syyskuu 2009

—

2,5

–2

–1,9

–1,2

–0,1

KOM syksy 2009

3,6

2,6

–2,0

–1,8

–1,7

—

VO huhtikuu 2009

3,6

2,5

0,4

–0,1

0,6

1,5

Suhdannetasoitettu rahoitusasema (8)

(% suhteessa BKT:hen)

VO syyskuu 2009

–1,6

–2,3

–4,7

–4,4

–4,2

–3,6

KOM syksy 2009

–1,5

–2,1

–4,6

–4,3

–4,5

—

VO huhtikuu 2009

–1,5

–2,0

–2,4

–2,6

–2,4

–1,9

Rakenteellinen rahoitusasema (9)

(% suhteessa BKT:hen)

VO syyskuu 2009

–1,5

–2,3

–4,7

–4,4

–4,2

–3,6

KOM syksy 2009

–1,4

–2,2

–4,2

–4,4

–4,5

—

VO huhtikuu 2009

–1,3

–2

–2,4

–2,6

–2,4

–1,9

Julkinen bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

VO syyskuu 2009

—

89,7

97,5

101,9

103,9

104,3

KOM syksy 2009

84,2

89,8

97,2

101,2

104,0

—

VO huhtikuu 2009

84,0

89,6

93,0

95,0

94,9

93,9

Huhtikuun 2009 tarkistetun vakausohjelman (VO) täydennys syyskuulta 2009, komission yksiköiden syksyn 2009 talousennusteet (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Huhtikuussa 2009 tarkistettu vakausohjelma kattoi vuodet 2008–2013.

(3)  Arviossa on otettu huomioon varsinkin komission yksiköiden syksyn 2009 talousennuste.

(4)  Ensinnäkin Euroopan yhteisöjen tuomioistuin päätti, että yhtiöveroja oli maksettava takaisin, sillä Belgian osinkojen vähennysjärjestelmä ei ollut eri jäsenvaltioissa sijaitseviin emo- ja tytäryhtiöihin sovellettavasta yhteisestä verojärjestelmästä 23 päivänä heinäkuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/435/ETY mukainen. Toiseksi Belgian perustuslakituomioistuin päätti, että perusteetta maksettuja henkilötuloveroja oli maksettava takaisin avo- ja avioliitossa eläville työttömille yhdenvertaisen kohtelun varmistamiseksi.

(5)  Ohjelmassa esitetään ennakoidut julkisen sektorin alijäämät vuosille 2013–2015 (BKT:hen suhteutettu alijäämä 2,8 % vuonna 2013, 1,3 % vuonna 2014 ja 0 % vuonna 2015), mutta siihen ei sisälly tarkempaa erittelyä tai makrotalouden skenaariota tavoitteiden tueksi.

(6)  Erityisesti suhdannekehitystä koskeva taulukko puuttuu.

(7)  Ohjelmien mukaiset tuotantokuilut ja suhdannetasoitetut rahoitusasemat, jotka komission yksiköt ovat laskeneet uudelleen täydennyksen tietojen perusteella.

(8)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 1,9 % vuonna 2007, 1,7 % vuonna 2008, 1,1 % vuonna 2009, 1,0 % vuonna 2010 ja 1,2 % vuonna 2011.

(9)  Suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä. Täydennyksen mukaan kertaluonteisten ja muiden väliaikaisten toimenpiteiden vaikutus on 0 koko ohjelmakauden ajan. Komission yksiköiden syksyn 2009 talousennusteen mukaan kertaluonteisten toimenpiteiden vaikutus on vuosina 2008 ja 2010 alijäämää supistava (0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen) ja vuonna 2009 alijäämää kasvattava (0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen).

Lähde:

Huhtikuun 2009 tarkistetun vakausohjelman (VO) täydennys syyskuulta 2009, komission yksiköiden syksyn 2009 talousennusteet (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

Euroopan tietosuojavaltuutettu

| 25.2.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 47/6 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 47/6

---

Euroopan tietosuojavaltuutetun lausunto komission tiedonannosta ”Toimintasuunnitelma älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönottamiseksi Euroopassa” ja siihen liittyvästä ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi tieliikennealan älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönoton sekä tieliikenteen ja muiden liikennemuotojen rajapintojen puitteista

2010/C 47/02

EUROOPAN TIETOSUOJAVALTUUTETTU, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 286 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen 8 artiklan,

ottaa huomioon yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY,

ottaa huomioon henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla 12 päivänä heinäkuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/58/EY,

ottaa huomioon yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 ja erityisesti sen 41 artiklan,

ottaa huomioon asetuksen (EY) N:o 45/2001 28 artiklan 2 kohdan mukaisen lausuntopyynnön, jonka se sai Euroopan komissiolta 11 päivänä helmikuuta 2009,

ON ANTANUT SEURAAVAN LAUSUNNON:

I   JOHDANTO

| 1 | Komissio antoi 16 päivänä joulukuuta 2008 tiedonannon ”Toimintasuunnitelma älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönottamiseksi Euroopassa” (jäljempänä ’tiedonanto’) (1). Tiedonantoon liittyy ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi tieliikennealan älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönoton sekä tieliikenteen ja muiden liikennemuotojen rajapintojen puitteista (jäljempänä ’ehdotus’) (2) Komissio lähetti tiedonannon ja ehdotuksen Euroopan tietosuojavaltuutetulle lausuntoa varten asetuksen (EY) N:o 45/2001 28 artiklan 2 kohdan mukaisesti (3). |
| --- | --- |

1

Komissio antoi 16 päivänä joulukuuta 2008 tiedonannon ”Toimintasuunnitelma älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönottamiseksi Euroopassa” (jäljempänä ’tiedonanto’) (1). Tiedonantoon liittyy ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi tieliikennealan älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönoton sekä tieliikenteen ja muiden liikennemuotojen rajapintojen puitteista (jäljempänä ’ehdotus’) (2) Komissio lähetti tiedonannon ja ehdotuksen Euroopan tietosuojavaltuutetulle lausuntoa varten asetuksen (EY) N:o 45/2001 28 artiklan 2 kohdan mukaisesti (3).

| 2. | Tietosuojavaltuutettu on tyytyväinen siihen, että häntä kuullaan, ja suosittelee, että kuulemiseen viitataan ehdotuksen johdanto-osassa samalla tavalla kuin monessa muussa lainsäädäntötekstissä, joiden osalta häntä on kuultu asetuksen (EY) N:o 45/2001 mukaisesti. |
| --- | --- |

2.

Tietosuojavaltuutettu on tyytyväinen siihen, että häntä kuullaan, ja suosittelee, että kuulemiseen viitataan ehdotuksen johdanto-osassa samalla tavalla kuin monessa muussa lainsäädäntötekstissä, joiden osalta häntä on kuultu asetuksen (EY) N:o 45/2001 mukaisesti.

I.1   Komission tiedonanto toimintasuunnitelmasta älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönottamiseksi Euroopassa

| 3. | Älykkäät liikennejärjestelmät (ITS) ovat kehittyneitä sovelluksia, joissa käytetään eri liikennemuotoihin upotettuja tieto- ja viestintäteknologioita toteuttamaan vuorovaikutus. Tieliikenteen alalla ITS tarjoaa liikennemuotojen ja liikenteenhallinnan osalta innovatiivisia palveluja eri käyttäjille, kuten matkustajille, tieinfrastruktuurin käyttäjille ja ylläpitäjille, ajoneuvokalustoa hallinnoiville tahoille ja hätäpalveluorganisaatioille. |
| --- | --- |

3.

Älykkäät liikennejärjestelmät (ITS) ovat kehittyneitä sovelluksia, joissa käytetään eri liikennemuotoihin upotettuja tieto- ja viestintäteknologioita toteuttamaan vuorovaikutus. Tieliikenteen alalla ITS tarjoaa liikennemuotojen ja liikenteenhallinnan osalta innovatiivisia palveluja eri käyttäjille, kuten matkustajille, tieinfrastruktuurin käyttäjille ja ylläpitäjille, ajoneuvokalustoa hallinnoiville tahoille ja hätäpalveluorganisaatioille.

| 4. | Ottaen huomioon ITS:n yleistyvän käyttöönoton eri liikennemuodoissa (4) Euroopan unionissa, komissio antoi tiedonannon ITS-sovellusten ja -palvelujen käyttöönoton ja käytön vauhdittamiseksi tieliikenteen alalla. Toimintasuunnitelmassa pyritään myös varmistamaan niiden yhteentoimivuus muiden liikennemuotojen kanssa, mikä helpottaa multimodaalipalvelujen tarjoamista. ITS:n yhdenmukainen käyttöönotto Euroopassa palvelee useita yhteisön tavoitteita, mm. liikenteen tehokkuutta, kestävyyttä ja turvallisuutta, mikä edistää EU:n sisämarkkinoita ja kilpailukykyä. ITS:n käyttöönottoon liittyvien tavoitteiden erilaisuuden johdosta tiedonannossa luetellaan kuusi ensisijaista toiminta-aluetta kaudeksi 2009–2014. Toimintasuunnitelman täytäntöönpanemiseksi komissio ehdottaa, että EU:n tasolla annettaisiin oikeudelliset puitteet direktiivin muodossa, jossa määriteltäisiin joukko toimia valituilla toiminta-alueilla. |
| --- | --- |

4.

Ottaen huomioon ITS:n yleistyvän käyttöönoton eri liikennemuodoissa (4) Euroopan unionissa, komissio antoi tiedonannon ITS-sovellusten ja -palvelujen käyttöönoton ja käytön vauhdittamiseksi tieliikenteen alalla. Toimintasuunnitelmassa pyritään myös varmistamaan niiden yhteentoimivuus muiden liikennemuotojen kanssa, mikä helpottaa multimodaalipalvelujen tarjoamista. ITS:n yhdenmukainen käyttöönotto Euroopassa palvelee useita yhteisön tavoitteita, mm. liikenteen tehokkuutta, kestävyyttä ja turvallisuutta, mikä edistää EU:n sisämarkkinoita ja kilpailukykyä. ITS:n käyttöönottoon liittyvien tavoitteiden erilaisuuden johdosta tiedonannossa luetellaan kuusi ensisijaista toiminta-aluetta kaudeksi 2009–2014. Toimintasuunnitelman täytäntöönpanemiseksi komissio ehdottaa, että EU:n tasolla annettaisiin oikeudelliset puitteet direktiivin muodossa, jossa määriteltäisiin joukko toimia valituilla toiminta-alueilla.

I.2   Ehdotus direktiiviksi tieliikennealan älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönoton sekä tieliikenteen ja muiden liikennemuotojen rajapintojen puitteista

| 5. | Ehdotuksessa määritellään puitteet ITS-sovellusten ylikansalliselle käyttöönotolle, jonka on tarkoitus helpottaa yhdenmukaistettujen rajatylittävien palvelujen, erityisesti liikenne- ja matkatietopalvelujen ja liikenteenhallintapalvelujen tarjontaa. Siinä edellytetään jäsenvaltioiden toteuttavan useita teknisiä toimenpiteitä, joilla helpotetaan tietojenvaihtoa käyttäjien, viranomaisten, sidosryhmien ja ITS-palveluntarjoajien välillä, ja sisällyttävän ajoneuvoihin ja tieinfrastruktuuriin turvallisuuteen liittyviä ITS-järjestelmiä. Neljällä toimintasuunnitelmassa luetellulla toiminta-alueella (5) ITS-sovellusten ja järjestelmien tekniset eritelmät määritellään komiteamenettelyssä (6), jonka keskeiset tekijät määritellään liitteessä II. Ei kuitenkaan ole selkeää, mitä tarkoituksia varten ITS:ää näillä aloilla käytetään. ITS:n käyttöönottoa voidaan lisäksi laajentaa moniin muihinkin aloihin kuin niihin neljään, jotka alun perin valittiin yhdenmukaistettujen teknisten eritelmien kehittämistä varten. Vaikka ehdotus pääasiassa käsitteleekin tulevien ITS-sovellusten ja -palvelujen käyttöönottoa, siihen sisältyvät mahdollisuuksien mukaan myös olemassa olevat tai kehitteillä olevat tuon alan teknologiat (kuten eCall, eToll jne.) |
| --- | --- |

5.

Ehdotuksessa määritellään puitteet ITS-sovellusten ylikansalliselle käyttöönotolle, jonka on tarkoitus helpottaa yhdenmukaistettujen rajatylittävien palvelujen, erityisesti liikenne- ja matkatietopalvelujen ja liikenteenhallintapalvelujen tarjontaa. Siinä edellytetään jäsenvaltioiden toteuttavan useita teknisiä toimenpiteitä, joilla helpotetaan tietojenvaihtoa käyttäjien, viranomaisten, sidosryhmien ja ITS-palveluntarjoajien välillä, ja sisällyttävän ajoneuvoihin ja tieinfrastruktuuriin turvallisuuteen liittyviä ITS-järjestelmiä. Neljällä toimintasuunnitelmassa luetellulla toiminta-alueella (5) ITS-sovellusten ja järjestelmien tekniset eritelmät määritellään komiteamenettelyssä (6), jonka keskeiset tekijät määritellään liitteessä II. Ei kuitenkaan ole selkeää, mitä tarkoituksia varten ITS:ää näillä aloilla käytetään. ITS:n käyttöönottoa voidaan lisäksi laajentaa moniin muihinkin aloihin kuin niihin neljään, jotka alun perin valittiin yhdenmukaistettujen teknisten eritelmien kehittämistä varten. Vaikka ehdotus pääasiassa käsitteleekin tulevien ITS-sovellusten ja -palvelujen käyttöönottoa, siihen sisältyvät mahdollisuuksien mukaan myös olemassa olevat tai kehitteillä olevat tuon alan teknologiat (kuten eCall, eToll jne.)

| 6. | Ehdotus toimitettiin Euroopan parlamentille, joka vahvisti kantansa ensimmäisessä käsittelyssä (7)23 päivänä huhtikuuta 2009. Neuvoston pyydettyä lausuntoa 29 päivänä tammikuuta 2009 Euroopan talous- ja sosiaalikomitea antoi lausuntonsa ehdotuksesta 13 päivänä toukokuuta 2009 (8). |
| --- | --- |

6.

Ehdotus toimitettiin Euroopan parlamentille, joka vahvisti kantansa ensimmäisessä käsittelyssä (7)23 päivänä huhtikuuta 2009. Neuvoston pyydettyä lausuntoa 29 päivänä tammikuuta 2009 Euroopan talous- ja sosiaalikomitea antoi lausuntonsa ehdotuksesta 13 päivänä toukokuuta 2009 (8).

I.3   Lausunnon pääkohdat

| 7. | Tietosuojavaltuutettu suhtautuu myönteisesti siihen, että häntä kuullaan komission ehdottamasta ITS-toimintasuunnitelmasta. Tämä ei ole ensimmäinen kerta, kun tietosuojavaltuutettu käsittelee ITS-toimintasuunnitelmassa esiin tulevia kysymyksiä. Tietosuojavaltuutettu antoi lausunnon komission ehdotuksesta rajatylittävän lainvalvonnan helpottamisesta liikenneturvallisuuden alalla (9) ja osallistui 29 artiklan mukaisen työryhmän työskentelyyn sen käsitellessä eCall-aloitetta koskevaa valmisteluasiakirjaa (10). |
| --- | --- |

7.

Tietosuojavaltuutettu suhtautuu myönteisesti siihen, että häntä kuullaan komission ehdottamasta ITS-toimintasuunnitelmasta. Tämä ei ole ensimmäinen kerta, kun tietosuojavaltuutettu käsittelee ITS-toimintasuunnitelmassa esiin tulevia kysymyksiä. Tietosuojavaltuutettu antoi lausunnon komission ehdotuksesta rajatylittävän lainvalvonnan helpottamisesta liikenneturvallisuuden alalla (9) ja osallistui 29 artiklan mukaisen työryhmän työskentelyyn sen käsitellessä eCall-aloitetta koskevaa valmisteluasiakirjaa (10).

| 8. | Älykkäät liikennejärjestelmät perustuvat monien erilaisten, julkisista ja yksityisistä lähteistä peräisin olevien tietojen keräämiseen, käsittelyyn ja vaihtamiseen: ne ovat näin ollen dataintensiivisiä. ITS:n käyttöönotto perustuu laajalti paikannusteknologioihin, kuten satelliittipaikannukseen ja kontaktittomiin teknologioihin, esim. RFID-tekniikkaan, jotka helpottavat erilaisten julkisten ja/tai kaupallisten sijaintisidonnaisten palvelujen (esim. tosiaikainen liikennetieto, eFreight, eCall, eToll, pysäköinnin varaus jne.) tarjontaa. Jotkin ITS:n käsittelemistä tiedoista ovat yhdistettyjä, kuten liikennettä, onnettomuuksia ja mahdollisuuksia koskevat tiedot, eivätkä liity tiettyyn yksilöön, kun taas toiset tiedot liittyvät tunnistettuihin tai tunnistettavissa oleviin henkilöihin ja ovat näin ollen direktiivin 95/46/EY 2 artiklan a alakohdassa tarkoitettuja henkilötietoja. |
| --- | --- |

8.

Älykkäät liikennejärjestelmät perustuvat monien erilaisten, julkisista ja yksityisistä lähteistä peräisin olevien tietojen keräämiseen, käsittelyyn ja vaihtamiseen: ne ovat näin ollen dataintensiivisiä. ITS:n käyttöönotto perustuu laajalti paikannusteknologioihin, kuten satelliittipaikannukseen ja kontaktittomiin teknologioihin, esim. RFID-tekniikkaan, jotka helpottavat erilaisten julkisten ja/tai kaupallisten sijaintisidonnaisten palvelujen (esim. tosiaikainen liikennetieto, eFreight, eCall, eToll, pysäköinnin varaus jne.) tarjontaa. Jotkin ITS:n käsittelemistä tiedoista ovat yhdistettyjä, kuten liikennettä, onnettomuuksia ja mahdollisuuksia koskevat tiedot, eivätkä liity tiettyyn yksilöön, kun taas toiset tiedot liittyvät tunnistettuihin tai tunnistettavissa oleviin henkilöihin ja ovat näin ollen direktiivin 95/46/EY 2 artiklan a alakohdassa tarkoitettuja henkilötietoja.

| 9. | Tietosuojavaltuutettu pitää tärkeänä, että ITS:n käyttöönottamiseksi suunnitellut toimet ovat ehdotuksessa mainitun olemassa olevan oikeudellisen kehyksen mukaisia, erityisesti henkilötietojen suojasta annetun direktiivin 95/46/EY (11) ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla annetun direktiivin 2002/58/EY (12) mukaisia. |
| --- | --- |

9.

Tietosuojavaltuutettu pitää tärkeänä, että ITS:n käyttöönottamiseksi suunnitellut toimet ovat ehdotuksessa mainitun olemassa olevan oikeudellisen kehyksen mukaisia, erityisesti henkilötietojen suojasta annetun direktiivin 95/46/EY (11) ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla annetun direktiivin 2002/58/EY (12) mukaisia.

| 10. | Yksityisyyden ja henkilötietojen suojaan liittyvät ratkaisemattomat kysymykset on komissiossa todettu yhdeksi suurimmista esteistä ITS:n edistämiselle. Näitä seikkoja käsitellään lausunnossa seuraavalla tavalla:






  — | Luvussa II analysoidaan ITS:n käyttöönottoa koskevaa komission säädösehdotusta tietosuojanäkökulmasta, |
| --- | --- | --- |

10.

Yksityisyyden ja henkilötietojen suojaan liittyvät ratkaisemattomat kysymykset on komissiossa todettu yhdeksi suurimmista esteistä ITS:n edistämiselle. Näitä seikkoja käsitellään lausunnossa seuraavalla tavalla:

—

Luvussa II analysoidaan ITS:n käyttöönottoa koskevaa komission säädösehdotusta tietosuojanäkökulmasta,

| — | Luvussa III esitetään tietosuojanäkökohdat, jotka on otettava huomioon ITS:n moitteettomassa käyttöönotossa:






  — | ensiksikin lausunnossa korostetaan tarvetta ottaa ITS:n kehittelyssä huomioon ”sisäänrakennettu yksityisyyden suoja” ja esitetään tärkeät kysymykset, joita on käsiteltävä ITS-sovellusten ja tietojenkäsittelyjärjestelmien suunnittelussa |
| --- | --- | --- |

—

Luvussa III esitetään tietosuojanäkökohdat, jotka on otettava huomioon ITS:n moitteettomassa käyttöönotossa:

—

ensiksikin lausunnossa korostetaan tarvetta ottaa ITS:n kehittelyssä huomioon ”sisäänrakennettu yksityisyyden suoja” ja esitetään tärkeät kysymykset, joita on käsiteltävä ITS-sovellusten ja tietojenkäsittelyjärjestelmien suunnittelussa

| — | toiseksi paneudutaan joihinkin yksityisyysnäkökohtiin, joita on käsiteltävä edelleen ITS-palvelujen tarjonnassa. |
| --- | --- |

—

toiseksi paneudutaan joihinkin yksityisyysnäkökohtiin, joita on käsiteltävä edelleen ITS-palvelujen tarjonnassa.

II   ITS:N KÄYTTÖÖNOTTOA KOSKEVAN SÄÄDÖSEHDOTUKSEN ANALYYSI

| 11. | Komission direktiiviehdotus sisältää kaksi säännöstä (johdanto-osan 9 kappale ja 6 artikla), jotka käsittelevät yksityisyyttä, tietoturvaa ja tietojen uudelleenkäyttöä. Komission ehdotuksen 6 artiklan 1 kohdassa edellytetään, että ITS:n toiminnan yhteydessä noudatetaan tietosuojaa koskevia yhteisön sääntöjä, muun muassa direktiiviä 95/46/EY ja direktiiviä 2002/58/EY. Komission ehdotuksen 6 artiklan 2 kohdassa edellytetään lähinnä tietoturvanäkökulmaan liittyviä konkreettisia tietosuojatoimenpiteitä: Mainitussa kohdassa todetaan, että ”Jäsenvaltioiden on varmistettava, että ITS-tiedot ja -tallenteet suojataan väärinkäytöksiltä, kuten luvattomalta käytöltä ja muokkaamiselta tai häviämiseltä”. Lopuksi komission ehdotuksen 6 artiklan 3 kohdassa säädetään, että ”Direktiiviä 2003/98/EY sovelletaan”. |
| --- | --- |

11.

Komission direktiiviehdotus sisältää kaksi säännöstä (johdanto-osan 9 kappale ja 6 artikla), jotka käsittelevät yksityisyyttä, tietoturvaa ja tietojen uudelleenkäyttöä. Komission ehdotuksen 6 artiklan 1 kohdassa edellytetään, että ITS:n toiminnan yhteydessä noudatetaan tietosuojaa koskevia yhteisön sääntöjä, muun muassa direktiiviä 95/46/EY ja direktiiviä 2002/58/EY. Komission ehdotuksen 6 artiklan 2 kohdassa edellytetään lähinnä tietoturvanäkökulmaan liittyviä konkreettisia tietosuojatoimenpiteitä: Mainitussa kohdassa todetaan, että ”Jäsenvaltioiden on varmistettava, että ITS-tiedot ja -tallenteet suojataan väärinkäytöksiltä, kuten luvattomalta käytöltä ja muokkaamiselta tai häviämiseltä”. Lopuksi komission ehdotuksen 6 artiklan 3 kohdassa säädetään, että ”Direktiiviä 2003/98/EY sovelletaan”.

| 12. | Euroopan parlamentti ehdotti ensimmäisessä käsittelyssään 6 artiklaan tarkistuksia. 6 artiklan 1 kohtaan lisättiin kolme uutta alakohtaa, jotka liittyvät anonyymien tietojen käyttöön milloin mahdollista, arkaluonteisten tietojen käsittelyyn vain siinä tapauksessa, että rekisteröity on antanut nimenomaisen tietoisen suostumuksensa sekä henkilötietojen käsittelyyn ”vain siltä osin kuin niiden käsittely on tarpeen ITS-sovelluksen ja/tai -palvelun toiminnan kannalta”. Lisäksi 6 artiklan 2 kohtaa on muutettu lisäämällä, että ITS-tietoja ja -tallenteita ”ei voida käyttää muihin kuin tämän direktiivin mukaisiin tarkoituksiin”. |
| --- | --- |

12.

Euroopan parlamentti ehdotti ensimmäisessä käsittelyssään 6 artiklaan tarkistuksia. 6 artiklan 1 kohtaan lisättiin kolme uutta alakohtaa, jotka liittyvät anonyymien tietojen käyttöön milloin mahdollista, arkaluonteisten tietojen käsittelyyn vain siinä tapauksessa, että rekisteröity on antanut nimenomaisen tietoisen suostumuksensa sekä henkilötietojen käsittelyyn ”vain siltä osin kuin niiden käsittely on tarpeen ITS-sovelluksen ja/tai -palvelun toiminnan kannalta”. Lisäksi 6 artiklan 2 kohtaa on muutettu lisäämällä, että ITS-tietoja ja -tallenteita ”ei voida käyttää muihin kuin tämän direktiivin mukaisiin tarkoituksiin”.

| 13. | Tietosuojavaltuutettu on tyytyväinen siihen, että tietosuoja on otettu huomioon ehdotusta laadittaessa ja että se on asetettu edellytykseksi ITS:n moitteettomalle käyttöönotolle Euroopassa. Tietosuojavaltuutettu tunnustaa, että tietojenkäsittelyn johdonmukainen yhdenmukaistaminen EU:n tasolla on tarpeen, jotta varmistetaan ITS-sovellusten ja -palvelujen toimivuus. |
| --- | --- |

13.

Tietosuojavaltuutettu on tyytyväinen siihen, että tietosuoja on otettu huomioon ehdotusta laadittaessa ja että se on asetettu edellytykseksi ITS:n moitteettomalle käyttöönotolle Euroopassa. Tietosuojavaltuutettu tunnustaa, että tietojenkäsittelyn johdonmukainen yhdenmukaistaminen EU:n tasolla on tarpeen, jotta varmistetaan ITS-sovellusten ja -palvelujen toimivuus.

| 14. | Tietosuojavaltuutettu panee kuitenkin merkille, että ehdotettu oikeudellinen kehys on liian lavea ja yleisluonteinen hälventääkseen yksityisyyttä ja tietosuojaa koskevat huolet, joita ITS:n käyttöönotto jäsenvaltioissa aiheuttaa. Ei ole selvää, milloin ITS-palvelujen suorittaminen johtaa henkilötietojen keräämiseen ja käsittelyyn, mitkä ovat tietojenkäsittelyn nimenomaiset tarkoitukset ja mikä oikeusperusta oikeuttaa käsittelyn. Paikannusteknologioiden käyttö ITS:n käyttöönotossa lisää myös riskiä, että kehitetään yksityisyyttä loukkaavia palveluita, jos niihin liittyy henkilötietojen keruuta ja vaihtoa. Lisäksi ehdotuksessa ei selkeästi eritellä ITS:n käyttöönottoketjussa mukana olevien eri toimijoiden rooleja ja vastuuta, ja siten on vaikea tietää, mitkä toimijat ovat rekisterinpitäjiä ja näin ollen vastuussa (13) tietosuojavelvoitteiden noudattamisesta. ITS-toimijat kohtaavat merkittäviä ongelmia, jollei kaikkia näitä kysymyksiä selvennetä lainsäädännössä, sillä he joutuvat viime kädessä huolehtimaan ehdotetussa direktiivissä säädettyjen toimenpiteiden soveltamisesta. |
| --- | --- |

14.

Tietosuojavaltuutettu panee kuitenkin merkille, että ehdotettu oikeudellinen kehys on liian lavea ja yleisluonteinen hälventääkseen yksityisyyttä ja tietosuojaa koskevat huolet, joita ITS:n käyttöönotto jäsenvaltioissa aiheuttaa. Ei ole selvää, milloin ITS-palvelujen suorittaminen johtaa henkilötietojen keräämiseen ja käsittelyyn, mitkä ovat tietojenkäsittelyn nimenomaiset tarkoitukset ja mikä oikeusperusta oikeuttaa käsittelyn. Paikannusteknologioiden käyttö ITS:n käyttöönotossa lisää myös riskiä, että kehitetään yksityisyyttä loukkaavia palveluita, jos niihin liittyy henkilötietojen keruuta ja vaihtoa. Lisäksi ehdotuksessa ei selkeästi eritellä ITS:n käyttöönottoketjussa mukana olevien eri toimijoiden rooleja ja vastuuta, ja siten on vaikea tietää, mitkä toimijat ovat rekisterinpitäjiä ja näin ollen vastuussa (13) tietosuojavelvoitteiden noudattamisesta. ITS-toimijat kohtaavat merkittäviä ongelmia, jollei kaikkia näitä kysymyksiä selvennetä lainsäädännössä, sillä he joutuvat viime kädessä huolehtimaan ehdotetussa direktiivissä säädettyjen toimenpiteiden soveltamisesta.

| 15. | Sen vuoksi on olemassa riski, että säädösehdotuksen selkeyden puute aiheuttaa vaihtelevuutta ITS:n täytäntöönpanossa Euroopassa ja että jäsenvaltioiden välisten eroavuuksien vähentämisen sijaan se päinvastoin johtaa huomattavaan epävarmuuteen, pirstoutumiseen ja epäjohdonmukaisuuksiin Euroopan vaihtelevan tietosuojatason vuoksi. Tämä voi johtaa myös tietosuojaan liittyvien olennaisten suojatoimien noudattamatta jättämiseen. Tietosuojavaltuutettu korostaa, että näitä kysymyksiä on EU:n tasolla edelleen yhdenmukaistettava. Tietosuojavaltuutettu ehdottaa tässä yhteydessä muutoksia ehdotettuun säädökseen tietosuojaan liittyvistä syistä. Hän suosittelee voimakkaasti, että parlamentti ja neuvosto lisäisivät ehdotukseen ehdotetut muutokset sekä mahdollisuuksien mukaan muitakin säännöksiä avoinna olevien kysymysten selventämiseksi (eli ITS-toimijoiden määrittely ja vastuut, yhdenmukaistettujen sopimusten kehittäminen ITS-palvelujen tarjontaa varten jne.). Hän tähdentää lisäksi, että myös jäsenvaltiot kantavat vastuuta direktiivin moitteettomasta täytäntöönpanosta, jotta toimijat voivat kehittää järjestelmiä ja palveluja, jotka ovat kaikkialla Euroopassa tietosuojatasoltaan asianmukaisia. |
| --- | --- |

15.

Sen vuoksi on olemassa riski, että säädösehdotuksen selkeyden puute aiheuttaa vaihtelevuutta ITS:n täytäntöönpanossa Euroopassa ja että jäsenvaltioiden välisten eroavuuksien vähentämisen sijaan se päinvastoin johtaa huomattavaan epävarmuuteen, pirstoutumiseen ja epäjohdonmukaisuuksiin Euroopan vaihtelevan tietosuojatason vuoksi. Tämä voi johtaa myös tietosuojaan liittyvien olennaisten suojatoimien noudattamatta jättämiseen. Tietosuojavaltuutettu korostaa, että näitä kysymyksiä on EU:n tasolla edelleen yhdenmukaistettava. Tietosuojavaltuutettu ehdottaa tässä yhteydessä muutoksia ehdotettuun säädökseen tietosuojaan liittyvistä syistä. Hän suosittelee voimakkaasti, että parlamentti ja neuvosto lisäisivät ehdotukseen ehdotetut muutokset sekä mahdollisuuksien mukaan muitakin säännöksiä avoinna olevien kysymysten selventämiseksi (eli ITS-toimijoiden määrittely ja vastuut, yhdenmukaistettujen sopimusten kehittäminen ITS-palvelujen tarjontaa varten jne.). Hän tähdentää lisäksi, että myös jäsenvaltiot kantavat vastuuta direktiivin moitteettomasta täytäntöönpanosta, jotta toimijat voivat kehittää järjestelmiä ja palveluja, jotka ovat kaikkialla Euroopassa tietosuojatasoltaan asianmukaisia.

II.1   Tietojenkäsittelyn on nojauduttava asianmukaiseen oikeusperustaan

| 16. | On epäselvää, milloin henkilötietojen käsittely alkaa sen jälkeen, kun ITS-laitteisto on asennettu ajoneuvoon, ja miltä oikeudelliselta perustalta käsittely suoritetaan. Toimijat voivat käyttää tietojenkäsittelyssä erilaisia oikeusperustoja, muun muassa käyttäjien yksiselitteistä suostumusta, sopimusta tai oikeudellista velvoitetta, jota rekisterinpitäjän on noudatettava. On tarpeen yhdenmukaistaa oikeusperusta, jonka pohjalta ITS:n puitteissa suoritetaan tietojenkäsittelyä, jotta varmistetaan, että järjestelmät toimivat kaikkialla Euroopassa eivätkä käyttäjät joudu kärsimään eroista eri Euroopan maiden tietojenkäsittelyssä. |
| --- | --- |

16.

On epäselvää, milloin henkilötietojen käsittely alkaa sen jälkeen, kun ITS-laitteisto on asennettu ajoneuvoon, ja miltä oikeudelliselta perustalta käsittely suoritetaan. Toimijat voivat käyttää tietojenkäsittelyssä erilaisia oikeusperustoja, muun muassa käyttäjien yksiselitteistä suostumusta, sopimusta tai oikeudellista velvoitetta, jota rekisterinpitäjän on noudatettava. On tarpeen yhdenmukaistaa oikeusperusta, jonka pohjalta ITS:n puitteissa suoritetaan tietojenkäsittelyä, jotta varmistetaan, että järjestelmät toimivat kaikkialla Euroopassa eivätkä käyttäjät joudu kärsimään eroista eri Euroopan maiden tietojenkäsittelyssä.

| 17. | Monissa tapauksissa ITS-järjestelmä asennetaan ajoneuvoihin valmiiksi. Näin tapahtuu erityisesti turvallisuuteen liittyvien ITS-järjestelmien kohdalla, joiden on ehdotuksen mukaan oltava ajoneuvoihin upotettuina. Ehdotuksessa ei kuitenkaan määritellä, mitä ”turvallisuuteen liittyvät ITS-järjestelmät” ovat, ja sen vuoksi olisi tarkemmin määritettävä ne ITS-sovellukset ja -järjestelmät, joiden on oltava ajoneuvoihin upotettuina. Olisi lisäksi selvennettävä, onko laitteen käynnistäminen ja käyttö käyttäjille vapaaehtoista vai pakollista. Pakollisuuteen pohjautuvan tietojenkäsittelyn pitäisi olla mahdollista vain tiettyjä tarkoituksia varten ja pakottavista syistä (esim. tavaroiden paikannus rahtitoimintojen hallinnan puitteissa) ja toteuttaen asianmukaiset suojatoimet yksilöihin liittyvässä tietojenkäsittelyssä. Jos ITS:n käyttö perustuu vapaaehtoisuuteen, olisi toteutettava asianmukaiset suojatoimet sen estämiseksi, että järjestelmän olemassaolon ajoneuvossa katsottaisiin jo sinällään merkitsevän käyttäjien samalla suostuneen sen käyttöön. |
| --- | --- |

17.

Monissa tapauksissa ITS-järjestelmä asennetaan ajoneuvoihin valmiiksi. Näin tapahtuu erityisesti turvallisuuteen liittyvien ITS-järjestelmien kohdalla, joiden on ehdotuksen mukaan oltava ajoneuvoihin upotettuina. Ehdotuksessa ei kuitenkaan määritellä, mitä ”turvallisuuteen liittyvät ITS-järjestelmät” ovat, ja sen vuoksi olisi tarkemmin määritettävä ne ITS-sovellukset ja -järjestelmät, joiden on oltava ajoneuvoihin upotettuina. Olisi lisäksi selvennettävä, onko laitteen käynnistäminen ja käyttö käyttäjille vapaaehtoista vai pakollista. Pakollisuuteen pohjautuvan tietojenkäsittelyn pitäisi olla mahdollista vain tiettyjä tarkoituksia varten ja pakottavista syistä (esim. tavaroiden paikannus rahtitoimintojen hallinnan puitteissa) ja toteuttaen asianmukaiset suojatoimet yksilöihin liittyvässä tietojenkäsittelyssä. Jos ITS:n käyttö perustuu vapaaehtoisuuteen, olisi toteutettava asianmukaiset suojatoimet sen estämiseksi, että järjestelmän olemassaolon ajoneuvossa katsottaisiin jo sinällään merkitsevän käyttäjien samalla suostuneen sen käyttöön.

| 18. | Tietosuojavaltuutettu suosii ratkaisua, jossa ITS-palveluja tarjotaan vapaaehtoiselta pohjalta. Tämä tarkoittaa, että käyttäjien on voitava vapaasti suostua järjestelmän käyttöön ja niihin erityisiin tarkoituksiin, joiden vuoksi sitä käytetään. Palvelun perustuessa sijaintitietoihin käyttäjälle on tarjottava asianmukaiset (erityisesti direktiivin 2002/58/EY 9 artiklan mukaiset) tiedot ja hänen on voitava peruuttaa suostumuksensa. Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että laitteen ja/tai ominaisuuden on oltava helposti deaktivoitavissa ilman käyttäjälle koituvia teknisiä tai taloudellisia rasitteita (14), jos käyttäjä ei enää suostu järjestelmän ja/tai jonkin erityisen ominaisuuden käyttöön. Muitakin takeita on otettava käyttöön, jotta käyttäjiä ei syrjitä heidän kieltäytyessään käyttämästä jotakin palvelua. |
| --- | --- |

18.

Tietosuojavaltuutettu suosii ratkaisua, jossa ITS-palveluja tarjotaan vapaaehtoiselta pohjalta. Tämä tarkoittaa, että käyttäjien on voitava vapaasti suostua järjestelmän käyttöön ja niihin erityisiin tarkoituksiin, joiden vuoksi sitä käytetään. Palvelun perustuessa sijaintitietoihin käyttäjälle on tarjottava asianmukaiset (erityisesti direktiivin 2002/58/EY 9 artiklan mukaiset) tiedot ja hänen on voitava peruuttaa suostumuksensa. Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että laitteen ja/tai ominaisuuden on oltava helposti deaktivoitavissa ilman käyttäjälle koituvia teknisiä tai taloudellisia rasitteita (14), jos käyttäjä ei enää suostu järjestelmän ja/tai jonkin erityisen ominaisuuden käyttöön. Muitakin takeita on otettava käyttöön, jotta käyttäjiä ei syrjitä heidän kieltäytyessään käyttämästä jotakin palvelua.

| 19. | Silloin kun tietyt käsittelytoimet ovat pakollisia ja toiset riippuvat käyttäjän suostumuksesta, on taattava eri käsittelytoimien läpinäkyvyys, niin että käyttäjät saavat riittävät tiedot kunkin käsittelytoimen pakollisuudesta ja/tai vapaaehtoisuudesta ja sen laajuudesta. On myös keskeisen tärkeää toteuttaa asianmukaiset turvatakeet, niin ettei tietoja kerätä ja käsitellä laillisesti määritellyn ja/tai vapaaehtoisesti sovitun laajuuden ulkopuolella. |
| --- | --- |

19.

Silloin kun tietyt käsittelytoimet ovat pakollisia ja toiset riippuvat käyttäjän suostumuksesta, on taattava eri käsittelytoimien läpinäkyvyys, niin että käyttäjät saavat riittävät tiedot kunkin käsittelytoimen pakollisuudesta ja/tai vapaaehtoisuudesta ja sen laajuudesta. On myös keskeisen tärkeää toteuttaa asianmukaiset turvatakeet, niin ettei tietoja kerätä ja käsitellä laillisesti määritellyn ja/tai vapaaehtoisesti sovitun laajuuden ulkopuolella.

| 20. | Ottaen huomioon ITS-palvelujen ylikansallisen vaikutuksen tietosuojavaltuutettu suosittaa myös yleiseurooppalaisten vakiosopimusten kehittämistä sen varmistamiseksi, että ITS:n kautta tarjotut palvelut tarjoavat samat suojatakeet kaikkialla Euroopassa ja erityisesti että käyttäjille tarjottu tieto kattaa riittävän selkeästi käytetyt erityisominaisuudet, erityisteknologioiden käytön vaikutukset käyttäjien tietosuojaan ja sitä, kuinka nämä voivat käyttää oikeuksiaan. Uusia ominaisuuksia lisätessä palveluntarjoajien olisi toteutettava lisätoimia ja tarjottava käyttäjille selkeät ja tarkat tiedot näistä uusista ominaisuuksista ja saatava heiltä asianmukainen suostumus uusien ominaisuuksien käytölle. |
| --- | --- |

20.

Ottaen huomioon ITS-palvelujen ylikansallisen vaikutuksen tietosuojavaltuutettu suosittaa myös yleiseurooppalaisten vakiosopimusten kehittämistä sen varmistamiseksi, että ITS:n kautta tarjotut palvelut tarjoavat samat suojatakeet kaikkialla Euroopassa ja erityisesti että käyttäjille tarjottu tieto kattaa riittävän selkeästi käytetyt erityisominaisuudet, erityisteknologioiden käytön vaikutukset käyttäjien tietosuojaan ja sitä, kuinka nämä voivat käyttää oikeuksiaan. Uusia ominaisuuksia lisätessä palveluntarjoajien olisi toteutettava lisätoimia ja tarjottava käyttäjille selkeät ja tarkat tiedot näistä uusista ominaisuuksista ja saatava heiltä asianmukainen suostumus uusien ominaisuuksien käytölle.

II.2   Tietojen käsittelyn tarkoitukset ja tavat määriteltävä tarkemmin

| 21. | Tietosuojavaltuutettu panee merkille, ettei ehdotuksessa määritellä tarkkaan niitä erityisiä palveluja ja tarkoituksia, joihin ITS-sovelluksia voitaisiin käyttää ja jotka jäävät näin ollen avoimiksi. Tämä tuo mukanaan joustavuutta käytännössä, mutta se tarkoittaa, että yksityisyyttä ja tietosuojaa koskevat ratkaisemattomat kysymykset – jotka komissio mainitsee yhdeksi suurimmista esteistä ITS:n edistämisessä (ks. kohta 10) – voivat jäädä ratkaisemattomiksi ja voisivat estää ehdotettujen toimenpiteiden tasapainoisen täytäntöönpanon. |
| --- | --- |

21.

Tietosuojavaltuutettu panee merkille, ettei ehdotuksessa määritellä tarkkaan niitä erityisiä palveluja ja tarkoituksia, joihin ITS-sovelluksia voitaisiin käyttää ja jotka jäävät näin ollen avoimiksi. Tämä tuo mukanaan joustavuutta käytännössä, mutta se tarkoittaa, että yksityisyyttä ja tietosuojaa koskevat ratkaisemattomat kysymykset – jotka komissio mainitsee yhdeksi suurimmista esteistä ITS:n edistämisessä (ks. kohta 10) – voivat jäädä ratkaisemattomiksi ja voisivat estää ehdotettujen toimenpiteiden tasapainoisen täytäntöönpanon.

| 22. | Tietosuojavaltuutettu painottaa, että on erityisen tärkeää, että tiettyjen ITS-palvelujen tarjonnan edellyttämät käsittelytoimet suoritetaan paitsi asianmukaiseen oikeusperustaan nojautuen myös tiettyä, nimenomaista ja laillista tarkoitusta varten ja että suunniteltu käsittely on kyseisiin tarkoituksiin nähden suhteutettua ja välttämätöntä (direktiivin 95/46/EY 6 artikla). Sen vuoksi olisi pohdittava, onko EU:n tasolla tarpeen antaa ITS:n erityiskäytön osalta lisää lainsäädäntöä, jotta varmistetaan oikeusperustan yhdenmukaisuus ja riittävyys suoritettavien käsittelytoimien osalta ja jotta vältetään jäsenvaltioiden väliset eroavuudet ITS-palvelujen käyttöönotossa. |
| --- | --- |

22.

Tietosuojavaltuutettu painottaa, että on erityisen tärkeää, että tiettyjen ITS-palvelujen tarjonnan edellyttämät käsittelytoimet suoritetaan paitsi asianmukaiseen oikeusperustaan nojautuen myös tiettyä, nimenomaista ja laillista tarkoitusta varten ja että suunniteltu käsittely on kyseisiin tarkoituksiin nähden suhteutettua ja välttämätöntä (direktiivin 95/46/EY 6 artikla). Sen vuoksi olisi pohdittava, onko EU:n tasolla tarpeen antaa ITS:n erityiskäytön osalta lisää lainsäädäntöä, jotta varmistetaan oikeusperustan yhdenmukaisuus ja riittävyys suoritettavien käsittelytoimien osalta ja jotta vältetään jäsenvaltioiden väliset eroavuudet ITS-palvelujen käyttöönotossa.

| 23. | Ehdotetussa säädöksessä ei ole vielä päätetty ITS:n käyttöön tulevien tietojen käsittelyn ja vaihdon tavoista. Monista teknisistä parametreistä, joiden valitsemisella on erilaisia vaikutuksia yksityisyyden ja tietosuojan kannalta, päätetään vasta myöhemmässä vaiheessa komiteamenettelyssä. Ottaen huomioon yksityisyydelle ja tietosuojalle, jotka ovat perusoikeuksia, myönnetyn erityisen suojan, josta määrätään ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn eurooppalaisen yleissopimuksen 8 artiklassa sekä Euroopan unionin perusoikeuskirjan 7 ja 8 artiklassa, on syytä kysyä, voidaanko ja missä määrin tietojenkäsittelytoimien määrittely jättää komiteamenettelyssä päätettäväksi. |
| --- | --- |

23.

Ehdotetussa säädöksessä ei ole vielä päätetty ITS:n käyttöön tulevien tietojen käsittelyn ja vaihdon tavoista. Monista teknisistä parametreistä, joiden valitsemisella on erilaisia vaikutuksia yksityisyyden ja tietosuojan kannalta, päätetään vasta myöhemmässä vaiheessa komiteamenettelyssä. Ottaen huomioon yksityisyydelle ja tietosuojalle, jotka ovat perusoikeuksia, myönnetyn erityisen suojan, josta määrätään ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn eurooppalaisen yleissopimuksen 8 artiklassa sekä Euroopan unionin perusoikeuskirjan 7 ja 8 artiklassa, on syytä kysyä, voidaanko ja missä määrin tietojenkäsittelytoimien määrittely jättää komiteamenettelyssä päätettäväksi.

| 24. | Demokraattisessa yhteiskunnassa päätökset keskeisistä periaatteista ja toimintatavoista, jotka vaikuttavat perusoikeuksiin, olisi tehtävä täysimääräisessä lainsäädäntömenettelyssä, johon sisältyvät asianmukaiset tarkistukset ja tasapainokysymykset. Tässä tapauksessa tämä tarkoittaa, että komiteamenettelyn sijasta Euroopan parlamentin ja neuvoston olisi tehtävä yksilöiden yksityisyyteen ja tietosuojaan ratkaisevalla tavalla vaikuttavat päätökset, kuten pakollisten tietojenkäsittelytoimien tarkoitukset ja suorittamistavat sekä ITS:n käyttöönottoa uusilla aloilla koskevien sääntöjen määrittely. |
| --- | --- |

24.

Demokraattisessa yhteiskunnassa päätökset keskeisistä periaatteista ja toimintatavoista, jotka vaikuttavat perusoikeuksiin, olisi tehtävä täysimääräisessä lainsäädäntömenettelyssä, johon sisältyvät asianmukaiset tarkistukset ja tasapainokysymykset. Tässä tapauksessa tämä tarkoittaa, että komiteamenettelyn sijasta Euroopan parlamentin ja neuvoston olisi tehtävä yksilöiden yksityisyyteen ja tietosuojaan ratkaisevalla tavalla vaikuttavat päätökset, kuten pakollisten tietojenkäsittelytoimien tarkoitukset ja suorittamistavat sekä ITS:n käyttöönottoa uusilla aloilla koskevien sääntöjen määrittely.

| 25. | Tämän vuoksi tietosuojavaltuutettu suosittelee painokkaasti, että 29 artiklan mukainen työryhmä sekä tietosuojavaltuutettu otetaan tarvittaessa mukaan ehdotuksen 8 artiklan mukaisesti perustetun komitean työskentelyyn ja ITS:n käyttöönottoon liittyviin tuleviin toimiin kuulemalla mainittuja tahoja riittävän aikaisessa vaiheessa ennen asiaan liittyvien toimenpiteiden kehittämistä. |
| --- | --- |

25.

Tämän vuoksi tietosuojavaltuutettu suosittelee painokkaasti, että 29 artiklan mukainen työryhmä sekä tietosuojavaltuutettu otetaan tarvittaessa mukaan ehdotuksen 8 artiklan mukaisesti perustetun komitean työskentelyyn ja ITS:n käyttöönottoon liittyviin tuleviin toimiin kuulemalla mainittuja tahoja riittävän aikaisessa vaiheessa ennen asiaan liittyvien toimenpiteiden kehittämistä.

| 26. | Tietosuojavaltuutettu panee myös merkille Euroopan parlamentin tekemät tarkistukset ehdotuksen 6 artiklaan. Tietosuojavaltuutettu toteaa ensinnäkin, että tarkistus, joka koskee anonyymien tietojen käytön suosimista, vaikka se onkin periaatteessa tervetullutta, ei ratkaise kaikkia tietosuojaongelmia, sillä monia ITS:n kautta kerättyjä ja vaihdettuja tietoja voidaan pitää henkilötietoina. Jotta henkilötietojen käsittely tapahtuisi anonyymisti, kenelläkään ei saa olla missään käsittelyn vaiheessa mahdollisuutta – kun otetaan huomioon kaikki rekisterinpitäjän tai kenen tahansa muun henkilön kohtuullisesti toteutettavissa olevat keinot – yhdistää tietoja tunnistetun henkilön tietoihin. Muussa tapauksessa nämä tiedot ovat henkilötietoja direktiivin 95/46/EY 2 artiklan a alakohdan mukaisessa merkityksessä (15). Tietosuojavaltuutettu suosittelee lisäksi, että Euroopan parlamentin ehdottamien tarkistusten pohjalta ehdotuksen 6 artikla muutettaisiin seuraavasti:






  — | Henkilötietojen käsittelyn tarpeellisuutta ITS:n kautta olisi arvioitava ottaen huomioon lailliset ja nimenomaiset tarkoitukset, joita varten tietoja käsitellään (direktiivin 95/46/EY 6 ja 7 artiklan mukaisesti). Itse ITS-sovelluksen (16) toiminta ei voi olla tietojenkäsittelyn oikeuttava laillinen tarkoitus, sillä sovellus on vain keino tietojen keräämiseksi ja vaihtamiseksi ja sen käytön olisi välttämättä suuntauduttava erityisiin tarkoituksiin. |
| --- | --- | --- |

26.

Tietosuojavaltuutettu panee myös merkille Euroopan parlamentin tekemät tarkistukset ehdotuksen 6 artiklaan. Tietosuojavaltuutettu toteaa ensinnäkin, että tarkistus, joka koskee anonyymien tietojen käytön suosimista, vaikka se onkin periaatteessa tervetullutta, ei ratkaise kaikkia tietosuojaongelmia, sillä monia ITS:n kautta kerättyjä ja vaihdettuja tietoja voidaan pitää henkilötietoina. Jotta henkilötietojen käsittely tapahtuisi anonyymisti, kenelläkään ei saa olla missään käsittelyn vaiheessa mahdollisuutta – kun otetaan huomioon kaikki rekisterinpitäjän tai kenen tahansa muun henkilön kohtuullisesti toteutettavissa olevat keinot – yhdistää tietoja tunnistetun henkilön tietoihin. Muussa tapauksessa nämä tiedot ovat henkilötietoja direktiivin 95/46/EY 2 artiklan a alakohdan mukaisessa merkityksessä (15). Tietosuojavaltuutettu suosittelee lisäksi, että Euroopan parlamentin ehdottamien tarkistusten pohjalta ehdotuksen 6 artikla muutettaisiin seuraavasti:

—

Henkilötietojen käsittelyn tarpeellisuutta ITS:n kautta olisi arvioitava ottaen huomioon lailliset ja nimenomaiset tarkoitukset, joita varten tietoja käsitellään (direktiivin 95/46/EY 6 ja 7 artiklan mukaisesti). Itse ITS-sovelluksen (16) toiminta ei voi olla tietojenkäsittelyn oikeuttava laillinen tarkoitus, sillä sovellus on vain keino tietojen keräämiseksi ja vaihtamiseksi ja sen käytön olisi välttämättä suuntauduttava erityisiin tarkoituksiin.

| — | Tarkistus (17), jossa kielletään ITS-tietojen ja -tallenteiden käyttö ”muihin kuin tämän direktiivin mukaisiin tarkoituksiin”, ei tarjoa riittäviä takeita, varsinkin kun direktiivissä ei määritetä selkeästi ja tyhjentävästi niitä tarkoituksia ja palveluja, joihin ITS:ää käytetään. Ottaen huomioon, että ITS:n avulla suoritetaan useita erilaisia tietojenkäsittelytoimia hyvin erilaisiin tarkoituksiin, olisi varmistettava, että yhteen tiettyyn tarkoitukseen tapahtuvan käsittelyn kuluessa kerättyjä tietoja ei käytetä muihin tarkoituksiin tavalla, joka on yhteensopimaton, kuten direktiivin 95/46/EY 6 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetään. Tietosuojavaltuutettu suosittelee sen vuoksi, että 6 artiklan 2 kohtaa muutettaisiin vielä, jotta varmistetaan, että ITS-tietoja ja -tallenteita ei käytetä ”muihin kuin tämän direktiivin mukaisiin tarkoituksiin niiden tarkoitusten kanssa yhteensopimattomalla tavalla”. |
| --- | --- |

—

Tarkistus (17), jossa kielletään ITS-tietojen ja -tallenteiden käyttö ”muihin kuin tämän direktiivin mukaisiin tarkoituksiin”, ei tarjoa riittäviä takeita, varsinkin kun direktiivissä ei määritetä selkeästi ja tyhjentävästi niitä tarkoituksia ja palveluja, joihin ITS:ää käytetään. Ottaen huomioon, että ITS:n avulla suoritetaan useita erilaisia tietojenkäsittelytoimia hyvin erilaisiin tarkoituksiin, olisi varmistettava, että yhteen tiettyyn tarkoitukseen tapahtuvan käsittelyn kuluessa kerättyjä tietoja ei käytetä muihin tarkoituksiin tavalla, joka on yhteensopimaton, kuten direktiivin 95/46/EY 6 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetään. Tietosuojavaltuutettu suosittelee sen vuoksi, että 6 artiklan 2 kohtaa muutettaisiin vielä, jotta varmistetaan, että ITS-tietoja ja -tallenteita ei käytetä ”muihin kuin tämän direktiivin mukaisiin tarkoituksiin niiden tarkoitusten kanssa yhteensopimattomalla tavalla”.

III   TIETOSUOJA ÄLYKKÄISSÄ LIIKENNEJÄRJESTELMISSÄ

| 27. | On ratkaisevan tärkeää, että eri ITS-toimijat ovat selvillä, jotta voidaan määrittää, kuka kantaa vastuun siitä, että järjestelmät toimivat tietosuojan kannalta moitteettomasti. Olisi sen vuoksi selvennettävä tarkemmin sitä, kenen pitäisi olla vastuussa komiteamenettelyssä päätettävien sovellusten ja järjestelmien toteuttamisesta ja kuka toimijoiden ketjussa vastaa siitä, että tietojenkäsittelyssä noudatetaan tietosuojalakia (eli rekisterinpitäjät). Tietosuojavaltuutettu selvittää jäljempänä joitakin yksityisyyteen ja tietosuojaan liittyviä näkökohtia, joita olisi otettava esille komiteamenettelyssä ja rekisterinpitäjien toimesta sovelluksia ja järjestelmäarkkitehtuuria suunniteltaessa. Hän selvittää lisäksi joitakin tietosuojakysymyksiä, joita lainsäätäjän ja rekisterinpitäjien on käsiteltävä ITS-palvelujen tarjonnan osalta. |
| --- | --- |

27.

On ratkaisevan tärkeää, että eri ITS-toimijat ovat selvillä, jotta voidaan määrittää, kuka kantaa vastuun siitä, että järjestelmät toimivat tietosuojan kannalta moitteettomasti. Olisi sen vuoksi selvennettävä tarkemmin sitä, kenen pitäisi olla vastuussa komiteamenettelyssä päätettävien sovellusten ja järjestelmien toteuttamisesta ja kuka toimijoiden ketjussa vastaa siitä, että tietojenkäsittelyssä noudatetaan tietosuojalakia (eli rekisterinpitäjät). Tietosuojavaltuutettu selvittää jäljempänä joitakin yksityisyyteen ja tietosuojaan liittyviä näkökohtia, joita olisi otettava esille komiteamenettelyssä ja rekisterinpitäjien toimesta sovelluksia ja järjestelmäarkkitehtuuria suunniteltaessa. Hän selvittää lisäksi joitakin tietosuojakysymyksiä, joita lainsäätäjän ja rekisterinpitäjien on käsiteltävä ITS-palvelujen tarjonnan osalta.

III.1   ”Sisäänrakennettu yksityisyyden suoja”

| 28. | Direktiivissä 95/46/EY esitettyjen tietosuojaperiaatteiden moitteeton soveltaminen on keskeinen edellytys ITS:n onnistuneelle käyttöönotolle yhteisössä. Nämä periaatteet vaikuttavat järjestelmäarkkitehtuurin ja sovellusten suunnitteluun. Tietosuojavaltuutettu suosittelee, että ”sisäänrakennettu yksityisyyden suoja” otettaisiin varhaisessa vaiheessa lähestymistavaksi ITS:n suunnittelussa sovellusten ja järjestelmien arkkitehtuurin, toiminnan ja hallinnoinnin määrittämiseksi. Tätä lähestymistapaa painotettiin erityisesti direktiivissä 1999/5/EY (18) radio- ja telepäätelaitteiden suunnittelun osalta. |
| --- | --- |

28.

Direktiivissä 95/46/EY esitettyjen tietosuojaperiaatteiden moitteeton soveltaminen on keskeinen edellytys ITS:n onnistuneelle käyttöönotolle yhteisössä. Nämä periaatteet vaikuttavat järjestelmäarkkitehtuurin ja sovellusten suunnitteluun. Tietosuojavaltuutettu suosittelee, että ”sisäänrakennettu yksityisyyden suoja” otettaisiin varhaisessa vaiheessa lähestymistavaksi ITS:n suunnittelussa sovellusten ja järjestelmien arkkitehtuurin, toiminnan ja hallinnoinnin määrittämiseksi. Tätä lähestymistapaa painotettiin erityisesti direktiivissä 1999/5/EY (18) radio- ja telepäätelaitteiden suunnittelun osalta.

| 29. | ITS-sovellusten ja järjestelmien suunnittelu tapahtuu useissa vaiheissa eri toimijoiden toimesta, joiden pitäisi kaikkien ottaa huomioon yksityisyys ja tietosuoja. Komissiolla ja ITS-komitealla on alkuvaiheessa erityisvastuuna määritellä komiteamenettelyn kautta toimenpiteet, standardointialoitteet, menettelyt ja parhaat käytänteet, joilla edistetään ”sisäänrakennettua yksityisyyden suojaa”. |
| --- | --- |

29.

ITS-sovellusten ja järjestelmien suunnittelu tapahtuu useissa vaiheissa eri toimijoiden toimesta, joiden pitäisi kaikkien ottaa huomioon yksityisyys ja tietosuoja. Komissiolla ja ITS-komitealla on alkuvaiheessa erityisvastuuna määritellä komiteamenettelyn kautta toimenpiteet, standardointialoitteet, menettelyt ja parhaat käytänteet, joilla edistetään ”sisäänrakennettua yksityisyyden suojaa”.

| 30. | ”Sisäänrakennettua yksityisyyden suojaa” olisi edistettävä prosessien kaikissa vaiheissa ja prosessien kaikissa muodoissa:






  — | Organisatorisella tasolla yksityisyyden suoja olisi otettava huomioon määriteltäessä niitä menettelyjä, joita tarvitaan tietojen vaihtamiseksi kaikkien asianmukaisten vaihtopisteiden välillä. Se voi vaikuttaa suoraan siihen, millä tavalla ja missä laajuudessa tietoja vaihdetaan. |
| --- | --- | --- |

30.

”Sisäänrakennettua yksityisyyden suojaa” olisi edistettävä prosessien kaikissa vaiheissa ja prosessien kaikissa muodoissa:

—

Organisatorisella tasolla yksityisyyden suoja olisi otettava huomioon määriteltäessä niitä menettelyjä, joita tarvitaan tietojen vaihtamiseksi kaikkien asianmukaisten vaihtopisteiden välillä. Se voi vaikuttaa suoraan siihen, millä tavalla ja missä laajuudessa tietoja vaihdetaan.

| — | Yksityisyyttä ja turvallisuutta koskevat vaatimukset olisi sisällytettävä standardeihin, käytänteisiin, teknisiin eritelmiin ja järjestelmiin. |
| --- | --- |

—

Yksityisyyttä ja turvallisuutta koskevat vaatimukset olisi sisällytettävä standardeihin, käytänteisiin, teknisiin eritelmiin ja järjestelmiin.

| — | Teknisellä tasolla tietosuojavaltuutettu suosittelee, että esim. komiteamenettelyn avulla kehitettäisiin yksityisyyden suojaa, tietosuojaa ja turvallisuutta koskevat parhaat käytettävissä olevat tekniikat (19) (BAT) tiettyjä aloja ja/tai tiettyjä tarkoituksia varten, joiden osalta määriteltäisiin eri turvallisuusparametrit, joita on käytettävä järjestelmän koko elinkaaren aikana sen takaamiseksi, että EU:n sääntelykehystä noudatetaan. |
| --- | --- |

—

Teknisellä tasolla tietosuojavaltuutettu suosittelee, että esim. komiteamenettelyn avulla kehitettäisiin yksityisyyden suojaa, tietosuojaa ja turvallisuutta koskevat parhaat käytettävissä olevat tekniikat (19) (BAT) tiettyjä aloja ja/tai tiettyjä tarkoituksia varten, joiden osalta määriteltäisiin eri turvallisuusparametrit, joita on käytettävä järjestelmän koko elinkaaren aikana sen takaamiseksi, että EU:n sääntelykehystä noudatetaan.

| 31. | Tietosuojavaltuutettu esittelee jäljempänä eräitä kysymyksiä, joita on erityisesti käsiteltävä sovellusten ja järjestelmäarkkitehtuurin suunnittelussa. Ne liittyvät kerättyihin tietoihin, järjestelmien yhteentoimivuuteen sekä tietoturvaan. |
| --- | --- |

31.

Tietosuojavaltuutettu esittelee jäljempänä eräitä kysymyksiä, joita on erityisesti käsiteltävä sovellusten ja järjestelmäarkkitehtuurin suunnittelussa. Ne liittyvät kerättyihin tietoihin, järjestelmien yhteentoimivuuteen sekä tietoturvaan.

III.1.a)   Tietojen minimointi ja anonymiteetti

| 32. | Direktiivin 95/46/EY 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaan ainoastaan tiettyjä tarkoituksia varten tarpeellisia ja olennaisia henkilötietoja saadaan kerätä ja käsitellä. |
| --- | --- |

32.

Direktiivin 95/46/EY 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaan ainoastaan tiettyjä tarkoituksia varten tarpeellisia ja olennaisia henkilötietoja saadaan kerätä ja käsitellä.

| 33. | Tietosuojavaltuutettu tähdentää, että ITS:n avulla käsitellyt tiedot on luokiteltava asianmukaisesti ennen sovellusten ja järjestelmien suunnittelua, jotta vältetään laajamittainen tarpeeton henkilötietojen kerääminen. Tässä yhteydessä olisi kiinnitettävä huomiota seuraaviin:






  — | tietojen lähde (peräisin julkisesta lähteestä, matkaviestintäoperaattorilta, ITS-palveluntarjoajalta, muilta toimijoilta, ajoneuvosta, ajoneuvon käyttäjältä tai muilta rekisteröidyiltä) |
| --- | --- | --- |

33.

Tietosuojavaltuutettu tähdentää, että ITS:n avulla käsitellyt tiedot on luokiteltava asianmukaisesti ennen sovellusten ja järjestelmien suunnittelua, jotta vältetään laajamittainen tarpeeton henkilötietojen kerääminen. Tässä yhteydessä olisi kiinnitettävä huomiota seuraaviin:

—

tietojen lähde (peräisin julkisesta lähteestä, matkaviestintäoperaattorilta, ITS-palveluntarjoajalta, muilta toimijoilta, ajoneuvosta, ajoneuvon käyttäjältä tai muilta rekisteröidyiltä)

| — | tietojen luonne (esim. yhdistetyt tiedot, anonyymit tiedot, henkilötiedot, arkaluonteiset tiedot) |
| --- | --- |

—

tietojen luonne (esim. yhdistetyt tiedot, anonyymit tiedot, henkilötiedot, arkaluonteiset tiedot)

| — | tietojen käyttötarkoitus (-tarkoitukset), ja |
| --- | --- |

—

tietojen käyttötarkoitus (-tarkoitukset), ja

| — | vuorovaikutteisten järjestelmien osalta olisi selvennettävä, mitä tietoja lähetetään/otetaan ajoneuvosta, vaihdetaan toisen ajoneuvon ja/tai infrastruktuurin kanssa ja infrastruktuurista infrastruktuuriin ja mihin tarkoituksiin. |
| --- | --- |

—

vuorovaikutteisten järjestelmien osalta olisi selvennettävä, mitä tietoja lähetetään/otetaan ajoneuvosta, vaihdetaan toisen ajoneuvon ja/tai infrastruktuurin kanssa ja infrastruktuurista infrastruktuuriin ja mihin tarkoituksiin.

| 34. | Yksittäisiä ominaisuuksia olisi analysoitava huolellisesti tavoiteltujen tarkoitusten mukaan, jotta voidaan arvioida henkilötietojen keräämisen tarpeellisuutta. Tietosuojavaltuutettu tähdentää, että on tärkeää löytää asianmukainen tasapaino rekisteröityjen perusoikeuksien ja eri toimijoiden etujen välillä, mikä merkitsee, että henkilötietoja käsitellään mahdollisimman pieni määrä. Sovellusten ja järjestelmien arkkitehtuuri olisi mahdollisimman pitkälti suunniteltava siten, että vain tavoiteltujen tarkoitusten täyttämiselle välttämättömät henkilötiedot kerätään. |
| --- | --- |

34.

Yksittäisiä ominaisuuksia olisi analysoitava huolellisesti tavoiteltujen tarkoitusten mukaan, jotta voidaan arvioida henkilötietojen keräämisen tarpeellisuutta. Tietosuojavaltuutettu tähdentää, että on tärkeää löytää asianmukainen tasapaino rekisteröityjen perusoikeuksien ja eri toimijoiden etujen välillä, mikä merkitsee, että henkilötietoja käsitellään mahdollisimman pieni määrä. Sovellusten ja järjestelmien arkkitehtuuri olisi mahdollisimman pitkälti suunniteltava siten, että vain tavoiteltujen tarkoitusten täyttämiselle välttämättömät henkilötiedot kerätään.

| 35. | Jos henkilötiedot eivät ole tarpeellisia tai ne ovat tarpeellisia ainoastaan käsittelyn varhaisessa vaiheessa, niitä ei pitäisi kerätä tai niistä pitäisi tehdä anonyymejä mahdollisimman pian. Siten on erityisen tärkeää, että sen lisäksi että arvioidaan tietojen keräämisen tarpeellisuutta arvioidaan myös niiden eri järjestelmissä säilyttämisen tarpeellisuutta. Palveluketjun kaikkien eri toimijoiden osalta olisi määriteltävä tietyt aikarajat henkilötietojen tallentamiselle, ja näiden aikarajojen pitäisi vaihdella sen mukaan, minkä tyyppisistä tiedoista on kyse ja mihin tarkoitukseen ne on kerätty (20). Näin ollen kun henkilötietoja ei enää tarvitse säilyttää sen tarkoituksen saavuttamiseksi, jota varten ne kerättiin tai niitä myöhemmin käsiteltiin, niistä pitäisi tehdä anonyymejä eli ne eivät saa enää liittyä tunnistettuun tai tunnistettavissa olevaan henkilöön. |
| --- | --- |

35.

Jos henkilötiedot eivät ole tarpeellisia tai ne ovat tarpeellisia ainoastaan käsittelyn varhaisessa vaiheessa, niitä ei pitäisi kerätä tai niistä pitäisi tehdä anonyymejä mahdollisimman pian. Siten on erityisen tärkeää, että sen lisäksi että arvioidaan tietojen keräämisen tarpeellisuutta arvioidaan myös niiden eri järjestelmissä säilyttämisen tarpeellisuutta. Palveluketjun kaikkien eri toimijoiden osalta olisi määriteltävä tietyt aikarajat henkilötietojen tallentamiselle, ja näiden aikarajojen pitäisi vaihdella sen mukaan, minkä tyyppisistä tiedoista on kyse ja mihin tarkoitukseen ne on kerätty (20). Näin ollen kun henkilötietoja ei enää tarvitse säilyttää sen tarkoituksen saavuttamiseksi, jota varten ne kerättiin tai niitä myöhemmin käsiteltiin, niistä pitäisi tehdä anonyymejä eli ne eivät saa enää liittyä tunnistettuun tai tunnistettavissa olevaan henkilöön.

| 36. | Järjestelmäarkkitehtuurin suunnittelun ja tietojenvaihtomenettelyiden olisi tuettava mahdollisimman pienen henkilötietomäärän käsittelyä. Tältä osin olisi otettava huomioon kaikki käsittelyn vaiheet ja kaikki ITS-palvelujen tarjontaketjussa mukana olevat toimijat. Siinä missä joitain tietoja voidaan vaihtaa ja käsitellä anonyymisti, eräitä muita tietoja voidaan tunnistamattomasti vaihdettuinakin yhdistää tunnistettuihin henkilöihin, ja sen vuoksi ne ovat henkilötietoja direktiivin 95/46/EY 2 artiklan a alakohdan mukaisessa merkityksessä (21). Ottaen huomioon ITS:n käyttötarkoitukset lienee vaikea varmistaa, että suuri osa ITS:n avulla kerätyistä tiedoista käsitellään anonyymisti, sillä jossain vaiheessa henkilötietoja tarvitaan tiettyihin tarkoituksiin, kuten laskuttamista varten. Anonymiteetin varmistaminen tietyillä aloilla edellyttäisi sen vuoksi vähintään teknisiä, organisatorisia ja oikeudellisia erityistoimenpiteitä. |
| --- | --- |

36.

Järjestelmäarkkitehtuurin suunnittelun ja tietojenvaihtomenettelyiden olisi tuettava mahdollisimman pienen henkilötietomäärän käsittelyä. Tältä osin olisi otettava huomioon kaikki käsittelyn vaiheet ja kaikki ITS-palvelujen tarjontaketjussa mukana olevat toimijat. Siinä missä joitain tietoja voidaan vaihtaa ja käsitellä anonyymisti, eräitä muita tietoja voidaan tunnistamattomasti vaihdettuinakin yhdistää tunnistettuihin henkilöihin, ja sen vuoksi ne ovat henkilötietoja direktiivin 95/46/EY 2 artiklan a alakohdan mukaisessa merkityksessä (21). Ottaen huomioon ITS:n käyttötarkoitukset lienee vaikea varmistaa, että suuri osa ITS:n avulla kerätyistä tiedoista käsitellään anonyymisti, sillä jossain vaiheessa henkilötietoja tarvitaan tiettyihin tarkoituksiin, kuten laskuttamista varten. Anonymiteetin varmistaminen tietyillä aloilla edellyttäisi sen vuoksi vähintään teknisiä, organisatorisia ja oikeudellisia erityistoimenpiteitä.

III.1.b)   Yhteentoimivuus, tietojen laatu ja käyttötarkoituksen rajoittaminen

| 37. | Sovellusten ja järjestelmien yhteentoimivuus on ITS:n onnistuneen käyttöönoton kannalta keskeistä. Yhdenmukaistamisella pyritään siihen, että määritellään sovelluksiin ja järjestelmiin integroitavien rajapintojen tekniset eritelmät, jotta ne voivat toimia yhteen muihin liikennemuotoihin ja/tai -järjestelmiin upotettujen sovellusten kanssa. Järjestelmien yhteentoimivuus helpottaa erilaisten palvelujen tarjontaa ja edistää osaltaan niiden jatkuvuuden varmistamista Euroopassa, mutta siihen liittyy myös tietty määrä riskejä tietosuojan kannalta, kuten tietojen väärinkäyttöä. Tietokantojen yhteenliittäminen pitäisi tehdä noudattaen asianmukaisesti tietosuojaperiaatteita (22) ja käytännön suojatoimia (ks. myös jakso III.1.c). |
| --- | --- |

37.

Sovellusten ja järjestelmien yhteentoimivuus on ITS:n onnistuneen käyttöönoton kannalta keskeistä. Yhdenmukaistamisella pyritään siihen, että määritellään sovelluksiin ja järjestelmiin integroitavien rajapintojen tekniset eritelmät, jotta ne voivat toimia yhteen muihin liikennemuotoihin ja/tai -järjestelmiin upotettujen sovellusten kanssa. Järjestelmien yhteentoimivuus helpottaa erilaisten palvelujen tarjontaa ja edistää osaltaan niiden jatkuvuuden varmistamista Euroopassa, mutta siihen liittyy myös tietty määrä riskejä tietosuojan kannalta, kuten tietojen väärinkäyttöä. Tietokantojen yhteenliittäminen pitäisi tehdä noudattaen asianmukaisesti tietosuojaperiaatteita (22) ja käytännön suojatoimia (ks. myös jakso III.1.c).

| 38. | Direktiivin 95/46/EY 6 artiklan d alakohdassa mainittu tietojen laadun periaate on erityisen keskeinen sovellusten ja järjestelmien yhteentoimivuuden yhteydessä. Rajapintojen suunnittelua varten määriteltävissä teknisissä eritelmissä olisi varmistettava sovellusten ja järjestelmien yhteenliittämisellä saatavien tietojen täsmällisyys. |
| --- | --- |

38.

Direktiivin 95/46/EY 6 artiklan d alakohdassa mainittu tietojen laadun periaate on erityisen keskeinen sovellusten ja järjestelmien yhteentoimivuuden yhteydessä. Rajapintojen suunnittelua varten määriteltävissä teknisissä eritelmissä olisi varmistettava sovellusten ja järjestelmien yhteenliittämisellä saatavien tietojen täsmällisyys.

| 39. | Koska järjestelmien yhteentoimivuus helpottaa tietokantojen yhteenliitettävyyttä ja tietojen myöhempää vertailtavuutta, tietosuojavaltuutettu korostaa, että yhteenliittämisen osalta olisi tarkkaan otettava huomioon käyttötarkoituksen rajoittamisperiaate, joka esitetään direktiivin 95/46/EY 6 artiklan 1 kohdan b alakohdassa. On erityisen tärkeää, että ITS:n järjestelmäarkkitehtuurin suunnittelulla estetään tietojen myöhempi käyttö muihin tarkoituksiin kuin niihin, joita varten ne kerättiin. Järjestelmään on rakennettava asianmukaiset turvajärjestelmät, joilla estetään väärinkäyttö, luvaton luovuttaminen tai pääsy sekä laitteiden oheisvaikutukset. Olisi esimerkiksi toteutettava riittävät suojajärjestelmät estämään sivullisten luvaton pääsy mukana kulkeviin laitteisiin ja se, että näitä laitteita ei käytetä ihmisten tunnistamiseen ja jäljittämiseen vastoin järjestelmän tarkoituksia. |
| --- | --- |

39.

Koska järjestelmien yhteentoimivuus helpottaa tietokantojen yhteenliitettävyyttä ja tietojen myöhempää vertailtavuutta, tietosuojavaltuutettu korostaa, että yhteenliittämisen osalta olisi tarkkaan otettava huomioon käyttötarkoituksen rajoittamisperiaate, joka esitetään direktiivin 95/46/EY 6 artiklan 1 kohdan b alakohdassa. On erityisen tärkeää, että ITS:n järjestelmäarkkitehtuurin suunnittelulla estetään tietojen myöhempi käyttö muihin tarkoituksiin kuin niihin, joita varten ne kerättiin. Järjestelmään on rakennettava asianmukaiset turvajärjestelmät, joilla estetään väärinkäyttö, luvaton luovuttaminen tai pääsy sekä laitteiden oheisvaikutukset. Olisi esimerkiksi toteutettava riittävät suojajärjestelmät estämään sivullisten luvaton pääsy mukana kulkeviin laitteisiin ja se, että näitä laitteita ei käytetä ihmisten tunnistamiseen ja jäljittämiseen vastoin järjestelmän tarkoituksia.

| 40. | Itse yhteenliittämisen laillisuutta on punnittava tapauskohtaisesti ottaen huomioon järjestelmien avulla saataville asetettujen ja vaihdettujen tietojen luonne ja niiden alkuperäinen käyttötarkoitus. |
| --- | --- |

40.

Itse yhteenliittämisen laillisuutta on punnittava tapauskohtaisesti ottaen huomioon järjestelmien avulla saataville asetettujen ja vaihdettujen tietojen luonne ja niiden alkuperäinen käyttötarkoitus.

III.1.c)   Tietoturva

| 41. | Henkilötietojen turvallisuus on ITS:n käyttöönotossa avaintekijä. Tietosuojavaltuutettu on tyytyväinen tietoturvan nimenomaiseen mainitsemiseen toimintasuunnitelmassa ja direktiiviehdotuksessa. Tietoturva pitäisi ottaa huomioon paitsi ITS-laitteen ollessa toiminnassa (ajoneuvon sisäisessä järjestelmässä ja liikennepöytäkirjassa) myös muulloin eli tietokannoissa, joissa tietoja käsitellään ja/tai tallennetaan. Käsittelyn kaikkia vaiheita varten olisi määriteltävä asianmukaiset tekniset, hallinnolliset ja organisatoriset vaatimukset, joilla voidaan varmistaa riittävä turvallisuustaso direktiivin 95/46/EY 16 ja 17 artiklan mukaisesti (ja tarvittaessa direktiivin 2002/58/EY 4 ja 5 artiklan mukaisesti). |
| --- | --- |

41.

Henkilötietojen turvallisuus on ITS:n käyttöönotossa avaintekijä. Tietosuojavaltuutettu on tyytyväinen tietoturvan nimenomaiseen mainitsemiseen toimintasuunnitelmassa ja direktiiviehdotuksessa. Tietoturva pitäisi ottaa huomioon paitsi ITS-laitteen ollessa toiminnassa (ajoneuvon sisäisessä järjestelmässä ja liikennepöytäkirjassa) myös muulloin eli tietokannoissa, joissa tietoja käsitellään ja/tai tallennetaan. Käsittelyn kaikkia vaiheita varten olisi määriteltävä asianmukaiset tekniset, hallinnolliset ja organisatoriset vaatimukset, joilla voidaan varmistaa riittävä turvallisuustaso direktiivin 95/46/EY 16 ja 17 artiklan mukaisesti (ja tarvittaessa direktiivin 2002/58/EY 4 ja 5 artiklan mukaisesti).

| 42. | Asianmukaisten tietoturvatoimenpiteiden määrittely olisi tehtävä vasta, kun on huolellisesti arvioitu ITS:n erityisiä käyttötarkoituksia ja käsittelyn tapoja. Tältä osin tietosuojavaltuutettu suosittelee, että yksityisyyttä ja tietosuojaa koskevat vaikutustenarvioinnit tehdään alakohtaisesti ja/tai käyttötarkoitusten mukaan (esim. turvallisuuteen liittyvien ITS-järjestelmien osalta, rahtitoimintojen hallinnan osalta jne.) Yksityisyyttä ja tietosuojaa koskevien vaikutustenarviointien suorittaminen ja BAT:ien käyttäminen yksityisyyden ja tietojen suojaamiseksi auttaa osaltaan määrittelemään tiettyä käsittelyä koskevat asianmukaisimmat turvallisuustoimenpiteet. |
| --- | --- |

42.

Asianmukaisten tietoturvatoimenpiteiden määrittely olisi tehtävä vasta, kun on huolellisesti arvioitu ITS:n erityisiä käyttötarkoituksia ja käsittelyn tapoja. Tältä osin tietosuojavaltuutettu suosittelee, että yksityisyyttä ja tietosuojaa koskevat vaikutustenarvioinnit tehdään alakohtaisesti ja/tai käyttötarkoitusten mukaan (esim. turvallisuuteen liittyvien ITS-järjestelmien osalta, rahtitoimintojen hallinnan osalta jne.) Yksityisyyttä ja tietosuojaa koskevien vaikutustenarviointien suorittaminen ja BAT:ien käyttäminen yksityisyyden ja tietojen suojaamiseksi auttaa osaltaan määrittelemään tiettyä käsittelyä koskevat asianmukaisimmat turvallisuustoimenpiteet.

III.2   Muita tietosuojaan ja yksityisyyteen liittyviä näkökohtia ITS-palvelujen tarjonnassa

| 43. | ITS-palvelujen käyttöönottotapoja on tarpeen yhdenmukaistaa EU:n tasolla edelleen, jotta estetään vaihtelevuus ITS-palvelujen käyttöönotossa. Tältä osin tietosuojavaltuutettu haluaa ottaa esille kaksi kysymystä, joiden pohtimista yksityisyyden ja tietosuojan kannalta on jatkettava:






  — | Paikannuslaitteiden käyttäminen sijaintisidonnaisten julkisten ja kaupallisten palvelujen tarjonnassa edellyttää lisäsuojatoimien toteuttamista. Tässä yhteydessä olisi kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, käytetäänkö ja milloin sijaintisidonnaisia ITS-palveluja yksityisiin vai ammatillisiin tarkoituksiin sekä kuinka tällaisen järjestelmän käyttö saattaa vaikuttaa ammatin harjoittamisen yhteydessä ajoneuvoa käyttäviin yksilöihin. |
| --- | --- | --- |

43.

ITS-palvelujen käyttöönottotapoja on tarpeen yhdenmukaistaa EU:n tasolla edelleen, jotta estetään vaihtelevuus ITS-palvelujen käyttöönotossa. Tältä osin tietosuojavaltuutettu haluaa ottaa esille kaksi kysymystä, joiden pohtimista yksityisyyden ja tietosuojan kannalta on jatkettava:

—

Paikannuslaitteiden käyttäminen sijaintisidonnaisten julkisten ja kaupallisten palvelujen tarjonnassa edellyttää lisäsuojatoimien toteuttamista. Tässä yhteydessä olisi kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, käytetäänkö ja milloin sijaintisidonnaisia ITS-palveluja yksityisiin vai ammatillisiin tarkoituksiin sekä kuinka tällaisen järjestelmän käyttö saattaa vaikuttaa ammatin harjoittamisen yhteydessä ajoneuvoa käyttäviin yksilöihin.

| — | Integroiduissa järjestelmissä on erityisen tärkeää selventää ITS:n käytössä mukana olevien eri osapuolten roolit ja vastuut. |
| --- | --- |

—

Integroiduissa järjestelmissä on erityisen tärkeää selventää ITS:n käytössä mukana olevien eri osapuolten roolit ja vastuut.

III.2.a)   Paikannuslaitteita koskevat suojatoimet tarjottaessa sijaintisidonnaisia ITS-palveluja

| 44. | ITS:n käyttöönotto tukee tavaroiden paikannus- ja seurantasovellusten kehittämistä ja mahdollistaa sijaintisidonnaiset kaupalliset ja julkiset palvelut. Tällaiset palvelut perustuvat teknologioiden käyttöön, kuten satelliittipohjaiseen paikannukseen ja RFID-tunnisteisiin (23). Navigointi-, paikannus- ja seurantajärjestelmät on tarkoitettu käytettäviksi moniin eri tarkoituksiin, kuten ajoneuvojen ja niiden lastien kaukoseurantaan (esim. vaarallisten aineiden tai elävien eläinten kuljetuksissa), ajoneuvojen veloittamiseen erilaisten parametrien, kuten kuljetun etäisyyden ja vuorokaudenajan mukaan (esim. tiemaksut, sähköiset tiemaksujärjestelmät), kuljettajien seurantaan lainvalvontatarkoituksessa, kuten ajoaikojen tarkistaminen (digitaalisten ajopiirtureiden avulla), sekä seuraamusten määräämiseen (ajoneuvojen sähköisen tunnistamisen avulla). |
| --- | --- |

44.

ITS:n käyttöönotto tukee tavaroiden paikannus- ja seurantasovellusten kehittämistä ja mahdollistaa sijaintisidonnaiset kaupalliset ja julkiset palvelut. Tällaiset palvelut perustuvat teknologioiden käyttöön, kuten satelliittipohjaiseen paikannukseen ja RFID-tunnisteisiin (23). Navigointi-, paikannus- ja seurantajärjestelmät on tarkoitettu käytettäviksi moniin eri tarkoituksiin, kuten ajoneuvojen ja niiden lastien kaukoseurantaan (esim. vaarallisten aineiden tai elävien eläinten kuljetuksissa), ajoneuvojen veloittamiseen erilaisten parametrien, kuten kuljetun etäisyyden ja vuorokaudenajan mukaan (esim. tiemaksut, sähköiset tiemaksujärjestelmät), kuljettajien seurantaan lainvalvontatarkoituksessa, kuten ajoaikojen tarkistaminen (digitaalisten ajopiirtureiden avulla), sekä seuraamusten määräämiseen (ajoneuvojen sähköisen tunnistamisen avulla).

| 45. | Paikannusteknologioiden käyttö on yksityisyyttä erityisesti loukkaavaa, sillä se mahdollistaa kuljettajien paikantamisen sekä heidän ajotapoihinsa liittyvien monien erilaisten tietojen keräämisen. Kuten 29 artiklan mukainen työryhmä painotti (24), sijaintitietojen käsittely on hyvin kiistelty asia, johon liittyy tärkeä kysymys anonyyminä liikkumisen vapaudesta ja joka edellyttää erityisten suojatoimien toteuttamista, jotta estetään yksittäisten henkilöiden tarkkailu ja tietojen väärinkäyttö. |
| --- | --- |

45.

Paikannusteknologioiden käyttö on yksityisyyttä erityisesti loukkaavaa, sillä se mahdollistaa kuljettajien paikantamisen sekä heidän ajotapoihinsa liittyvien monien erilaisten tietojen keräämisen. Kuten 29 artiklan mukainen työryhmä painotti (24), sijaintitietojen käsittely on hyvin kiistelty asia, johon liittyy tärkeä kysymys anonyyminä liikkumisen vapaudesta ja joka edellyttää erityisten suojatoimien toteuttamista, jotta estetään yksittäisten henkilöiden tarkkailu ja tietojen väärinkäyttö.

| 46. | Tietosuojavaltuutettu tähdentää, että paikannuslaitteiden käytön on oltava laillista eli asianmukaiseen oikeusperustaan perustuvaa, sen on tapahduttava nimenomaisessa ja laillisessa tarkoituksessa sekä oltava tarkoitukseensa suhteutettua. Suoritetun tietojenkäsittelyn laillisuus riippuu suurelta osin paikannuslaitteiden käyttötavasta ja -tarkoituksista. Kuten 29 artiklan mukainen työryhmä korosti eCallia koskevassa lausunnossaan ”laitteiden yhdistämistä pysyvästi verkkoon, jolloin ajoneuvot olisivat jatkuvassa seurannassa eCall-laitteiden mahdollista aktivointia varten, ei voitaisi hyväksyä tietosuojaan liittyvistä syistä” (25). Sen vuoksi on tärkeää selventää edelleen, missä erityisolosuhteissa ajoneuvoa voidaan seurata sekä tämän vaikutuksia käyttäjään. Joka tapauksessa paikannuslaitteiden käyttö olisi perusteltava laillisella tarpeella (esim. tavarakuljetusten seuraaminen), ja se olisi rajoitettava siihen, mikä on siinä tarkoituksessa tarpeen. Siten on tärkeää tarkkaan määritellä, mitä sijaintitietoja kerätään, mihin ne tallennetaan ja kuinka kauan niitä säilytetään sekä kenen kanssa ja missä tarkoituksessa niitä vaihdetaan, ja toteuttaa kaikki tarpeelliset toimet tietojen väärinkäytön estämiseksi. |
| --- | --- |

46.

Tietosuojavaltuutettu tähdentää, että paikannuslaitteiden käytön on oltava laillista eli asianmukaiseen oikeusperustaan perustuvaa, sen on tapahduttava nimenomaisessa ja laillisessa tarkoituksessa sekä oltava tarkoitukseensa suhteutettua. Suoritetun tietojenkäsittelyn laillisuus riippuu suurelta osin paikannuslaitteiden käyttötavasta ja -tarkoituksista. Kuten 29 artiklan mukainen työryhmä korosti eCallia koskevassa lausunnossaan ”laitteiden yhdistämistä pysyvästi verkkoon, jolloin ajoneuvot olisivat jatkuvassa seurannassa eCall-laitteiden mahdollista aktivointia varten, ei voitaisi hyväksyä tietosuojaan liittyvistä syistä” (25). Sen vuoksi on tärkeää selventää edelleen, missä erityisolosuhteissa ajoneuvoa voidaan seurata sekä tämän vaikutuksia käyttäjään. Joka tapauksessa paikannuslaitteiden käyttö olisi perusteltava laillisella tarpeella (esim. tavarakuljetusten seuraaminen), ja se olisi rajoitettava siihen, mikä on siinä tarkoituksessa tarpeen. Siten on tärkeää tarkkaan määritellä, mitä sijaintitietoja kerätään, mihin ne tallennetaan ja kuinka kauan niitä säilytetään sekä kenen kanssa ja missä tarkoituksessa niitä vaihdetaan, ja toteuttaa kaikki tarpeelliset toimet tietojen väärinkäytön estämiseksi.

| 47. | Yleisten viestintäverkkojen tai yleisesti saatavilla olevien sähköisten viestintäpalvelujen käyttäjiin liittyvien sijaintitietojen käsittelyä säännellään lisäksi tiukasti direktiivin 2002/58/EY 9 artiklassa. Siinä erityisesti edellytetään, että sijaintitietojen käsittely on suoritettava anonyymisti tai muussa tapauksessa käyttäjän tietoisella suostumuksella. Tämä merkitsee, että käyttäjien on ennen suostumistaan paikannuslaitteen käyttöön saatava asianmukaista tietoa, mukaan luettuna käsiteltyjen sijaintitietojen tyyppi, käsittelyn tarkoitukset ja kesto, sekä se, välitetäänkö tietoja sivulliselle lisäarvopalvelun tarjoamista varten. Käyttäjille on tarjottava yksinkertainen, maksuton keino kieltää sijaintitietojen käsittely yksittäisen verkkoyhteyden tai yksittäisen viestinnän välittämisen osalta. Sijaintitietojen käsittely olisi rajoitettava tiukasti niiden henkilöiden tehtäväksi, jotka toimivat yleisten viestintäverkkojen tarjoajien tai yleisesti saatavilla olevien viestintäpalvelujen tarjoajien valtuuttamina tai lisäarvopalvelua tarjoavan sivullisen valtuuttamina. |
| --- | --- |

47.

Yleisten viestintäverkkojen tai yleisesti saatavilla olevien sähköisten viestintäpalvelujen käyttäjiin liittyvien sijaintitietojen käsittelyä säännellään lisäksi tiukasti direktiivin 2002/58/EY 9 artiklassa. Siinä erityisesti edellytetään, että sijaintitietojen käsittely on suoritettava anonyymisti tai muussa tapauksessa käyttäjän tietoisella suostumuksella. Tämä merkitsee, että käyttäjien on ennen suostumistaan paikannuslaitteen käyttöön saatava asianmukaista tietoa, mukaan luettuna käsiteltyjen sijaintitietojen tyyppi, käsittelyn tarkoitukset ja kesto, sekä se, välitetäänkö tietoja sivulliselle lisäarvopalvelun tarjoamista varten. Käyttäjille on tarjottava yksinkertainen, maksuton keino kieltää sijaintitietojen käsittely yksittäisen verkkoyhteyden tai yksittäisen viestinnän välittämisen osalta. Sijaintitietojen käsittely olisi rajoitettava tiukasti niiden henkilöiden tehtäväksi, jotka toimivat yleisten viestintäverkkojen tarjoajien tai yleisesti saatavilla olevien viestintäpalvelujen tarjoajien valtuuttamina tai lisäarvopalvelua tarjoavan sivullisen valtuuttamina.

| 48. | On toteutettava lisäsuojatoimia silloin, kun sijaintitietoja kerätään ammattitoiminnan aikana käytetyistä ajoneuvoista, jotta estetään paikannusteknologian käyttö työntekijöiden asiattomaan seurantaan. Käsittely olisi joka tapauksessa rajoitettava työaikana kerättyihin sijaintitietoihin; näin työntekijät voivat sulkea paikannustoiminnon työajan ulkopuolella ja/tai kun ajoneuvoa käytetään yksityisiin tarkoituksiin. |
| --- | --- |

48.

On toteutettava lisäsuojatoimia silloin, kun sijaintitietoja kerätään ammattitoiminnan aikana käytetyistä ajoneuvoista, jotta estetään paikannusteknologian käyttö työntekijöiden asiattomaan seurantaan. Käsittely olisi joka tapauksessa rajoitettava työaikana kerättyihin sijaintitietoihin; näin työntekijät voivat sulkea paikannustoiminnon työajan ulkopuolella ja/tai kun ajoneuvoa käytetään yksityisiin tarkoituksiin.

| 49. | On olemassa riski, että sivulliset (kuten vakuutusyhtiöt, työnantajat ja lainvalvontaviranomaiset) vaativat pääsyä tietoihin, jotka on kerätty navigointi- ja paikannusjärjestelmien avulla laillisia ja erityisiä tarkoituksia varten (kuten tavaroiden paikannusta ja tiemaksujen sähköistä maksamista varten jne.), käyttääkseen niitä toissijaisiin tarkoituksiin, kuten ajo- ja lepoaikojen tarkistamiseen tai liikennesääntöjen noudattamisen tarkistamiseen ja seuraamusten määräämiseen. Periaatteessa pääsy tietoihin toissijaisia tarkoituksia varten ei ole sallittua, jos tämä pääsy palvelee tarkoituksia, jotka ovat ristiriidassa niiden tarkoitusten kanssa, joita varten tiedot kerättiin. Pääsy voidaan tästä periaatteesta poiketen sallia vain, jos pääsy täyttää direktiivin 95/46/EY 13 artiklassa säädetyt tiukat vaatimukset. Näin ollen sivullisilla tulisi olla pääsy sijaintitietoihin vain lainsäädännön puitteissa ja avoimella tavalla sellaisen oikeudellisen toimenpiteen perusteella, jossa määritetään asianmukaiset menettelyt ja toimintatavat tietoihin pääsylle erityistarkoituksissa ja joka tarjoaa yksilöille riittävät takeet, jotka vastaavat niitä myöhempiä tarkoituksia, joita varten heidän tietojaan voidaan käyttää. |
| --- | --- |

49.

On olemassa riski, että sivulliset (kuten vakuutusyhtiöt, työnantajat ja lainvalvontaviranomaiset) vaativat pääsyä tietoihin, jotka on kerätty navigointi- ja paikannusjärjestelmien avulla laillisia ja erityisiä tarkoituksia varten (kuten tavaroiden paikannusta ja tiemaksujen sähköistä maksamista varten jne.), käyttääkseen niitä toissijaisiin tarkoituksiin, kuten ajo- ja lepoaikojen tarkistamiseen tai liikennesääntöjen noudattamisen tarkistamiseen ja seuraamusten määräämiseen. Periaatteessa pääsy tietoihin toissijaisia tarkoituksia varten ei ole sallittua, jos tämä pääsy palvelee tarkoituksia, jotka ovat ristiriidassa niiden tarkoitusten kanssa, joita varten tiedot kerättiin. Pääsy voidaan tästä periaatteesta poiketen sallia vain, jos pääsy täyttää direktiivin 95/46/EY 13 artiklassa säädetyt tiukat vaatimukset. Näin ollen sivullisilla tulisi olla pääsy sijaintitietoihin vain lainsäädännön puitteissa ja avoimella tavalla sellaisen oikeudellisen toimenpiteen perusteella, jossa määritetään asianmukaiset menettelyt ja toimintatavat tietoihin pääsylle erityistarkoituksissa ja joka tarjoaa yksilöille riittävät takeet, jotka vastaavat niitä myöhempiä tarkoituksia, joita varten heidän tietojaan voidaan käyttää.

III.2.b)   ITS-toimijoiden roolit ja vastuut

| 50. | Ei ole vielä selvää, kuka on rekisterinpitäjä kussakin käsittelyn osassa. Monissa tapauksissa todennäköisiä rekisterinpitäjiä ovat ITS-palveluntarjoajat, joko yksin, silloin kun on kyse niiden omien ITS-palvelujen tarjontaa varten käsitellyistä henkilötiedoista, tai yhdessä muiden rekisterinpitäjien kanssa, silloin kun käsittelykin suoritetaan näiden muiden kanssa. Eri ominaisuudessa mukana olevien ITS-toimijoiden rooli ja vastuut rekisterinpitäjänä ja tietojenkäsittelijänä on määriteltävä selkeästi käsittelyn kunkin osan osalta (esim. matkaviestintäoperaattorit, jotka tarjoavat sekä viestintäpalveluja että ITS-palveluja). |
| --- | --- |

50.

Ei ole vielä selvää, kuka on rekisterinpitäjä kussakin käsittelyn osassa. Monissa tapauksissa todennäköisiä rekisterinpitäjiä ovat ITS-palveluntarjoajat, joko yksin, silloin kun on kyse niiden omien ITS-palvelujen tarjontaa varten käsitellyistä henkilötiedoista, tai yhdessä muiden rekisterinpitäjien kanssa, silloin kun käsittelykin suoritetaan näiden muiden kanssa. Eri ominaisuudessa mukana olevien ITS-toimijoiden rooli ja vastuut rekisterinpitäjänä ja tietojenkäsittelijänä on määriteltävä selkeästi käsittelyn kunkin osan osalta (esim. matkaviestintäoperaattorit, jotka tarjoavat sekä viestintäpalveluja että ITS-palveluja).

| 51. | Rekisterinpitäjinä toimivat henkilöt ovat vastuussa (26) siitä, että järjestelmät ja palvelut ovat kaikkien tietosuojavelvoitteiden mukaisia, ja erityisesti sellaisten järjestelmien täytäntöönpanosta, joissa on ”sisäänrakennettu yksityisyyden suoja”, jotka ovat tietojen laadun periaatteen ja käyttötarkoituksen rajoittamisperiaatteen mukaisia ja jotka takaavat asianmukaisen tietoturvatason, kuten kohdassa III.1 on esitetty. |
| --- | --- |

51.

Rekisterinpitäjinä toimivat henkilöt ovat vastuussa (26) siitä, että järjestelmät ja palvelut ovat kaikkien tietosuojavelvoitteiden mukaisia, ja erityisesti sellaisten järjestelmien täytäntöönpanosta, joissa on ”sisäänrakennettu yksityisyyden suoja”, jotka ovat tietojen laadun periaatteen ja käyttötarkoituksen rajoittamisperiaatteen mukaisia ja jotka takaavat asianmukaisen tietoturvatason, kuten kohdassa III.1 on esitetty.

| 52. | Rekisterinpitäjien on varmistettava, että ITS:n käytössä mukana olevien toimijoiden ketjun kaikilla tasoilla otetaan käyttöön asianmukaiset suojatoimet. Tämä edellyttää erityisesti, että ne ryhtyvät asianmukaisiin sopimusjärjestelyihin kaikkien tietojenkäsittelyssä ja -vaihdossa mukana olevien sidosryhmien kanssa, minkä tulisi tarjota riittävät tietosuojatakeet (erityisesti direktiivin 95/46/EY 16 ja 17 artiklaan ja direktiivin 2002/58/EY 4 ja 5 artiklaan liittyen). On tärkeä huomata, että tietosuojan kannalta rekisterinpitäjät, joiden on varmistettava tietosuoja käsittelyn kaikissa vaiheissa, ovat vastuussa käsittelystä, eivätkä he voi sopimusteitse siirtää vastuuta pois itseltään. |
| --- | --- |

52.

Rekisterinpitäjien on varmistettava, että ITS:n käytössä mukana olevien toimijoiden ketjun kaikilla tasoilla otetaan käyttöön asianmukaiset suojatoimet. Tämä edellyttää erityisesti, että ne ryhtyvät asianmukaisiin sopimusjärjestelyihin kaikkien tietojenkäsittelyssä ja -vaihdossa mukana olevien sidosryhmien kanssa, minkä tulisi tarjota riittävät tietosuojatakeet (erityisesti direktiivin 95/46/EY 16 ja 17 artiklaan ja direktiivin 2002/58/EY 4 ja 5 artiklaan liittyen). On tärkeä huomata, että tietosuojan kannalta rekisterinpitäjät, joiden on varmistettava tietosuoja käsittelyn kaikissa vaiheissa, ovat vastuussa käsittelystä, eivätkä he voi sopimusteitse siirtää vastuuta pois itseltään.

IV   YHTEENVETO

| 53. | Tietosuojavaltuutettu suhtautuu myönteisesti komission esittämään ITS:n käyttöönottoa koskevaan toimintasuunnitelmaan, jolla pyritään yhdenmukaistamaan tietojenkäsittelyä Euroopassa ITS-palvelujen tarjoamisen helpottamiseksi ja jossa tietosuoja asetetaan ITS:n moitteettoman käytön perusedellytykseksi Euroopassa. |
| --- | --- |

53.

Tietosuojavaltuutettu suhtautuu myönteisesti komission esittämään ITS:n käyttöönottoa koskevaan toimintasuunnitelmaan, jolla pyritään yhdenmukaistamaan tietojenkäsittelyä Euroopassa ITS-palvelujen tarjoamisen helpottamiseksi ja jossa tietosuoja asetetaan ITS:n moitteettoman käytön perusedellytykseksi Euroopassa.

| 54. | Tietosuojavaltuutettu panee merkille, että ehdotetussa direktiivissä esitetään yleistä kehystä, joka herättää useita yksityisyyteen ja tietosuojaan liittyviä kysymyksiä, joiden käsittelyä on jatkettava EU:n ja kansallisella tasolla:






  — | On olemassa riski, että ehdotetun oikeudellisen kehyksen selkeyden puute aiheuttaa vaihtelevuutta ITS:n käytössä Euroopassa, mikä johtaa eritasoiseen tietosuojaan Euroopassa. Tietosuojavaltuutettu painottaa, että näissä kysymyksissä on jatkettava yhdenmukaistamista EU:n tasolla ratkaisemattomien kysymysten selventämiseksi (kuten ITS-toimijoiden roolien ja vastuiden määrittely, mitkä erityiset ITS-sovellukset ja -järjestelmät on upotettava ajoneuvoihin, yhdenmukaistettujen sopimusten laatiminen ITS-palvelujen tarjontaa varten, ITS:n käytön erityiset tarkoitukset ja toteutustavat jne.). On erityisen tärkeää määrittää, ketkä ovat rekisterinpitäjiä suoritetun tietojenkäsittelyn osalta, sillä heidän vastuullaan on varmistaa, että yksityisyys- ja tietosuojanäkökohdat pannaan täytäntöön käsittelyketjun kaikilla tasoilla. |
| --- | --- | --- |

54.

Tietosuojavaltuutettu panee merkille, että ehdotetussa direktiivissä esitetään yleistä kehystä, joka herättää useita yksityisyyteen ja tietosuojaan liittyviä kysymyksiä, joiden käsittelyä on jatkettava EU:n ja kansallisella tasolla:

—

On olemassa riski, että ehdotetun oikeudellisen kehyksen selkeyden puute aiheuttaa vaihtelevuutta ITS:n käytössä Euroopassa, mikä johtaa eritasoiseen tietosuojaan Euroopassa. Tietosuojavaltuutettu painottaa, että näissä kysymyksissä on jatkettava yhdenmukaistamista EU:n tasolla ratkaisemattomien kysymysten selventämiseksi (kuten ITS-toimijoiden roolien ja vastuiden määrittely, mitkä erityiset ITS-sovellukset ja -järjestelmät on upotettava ajoneuvoihin, yhdenmukaistettujen sopimusten laatiminen ITS-palvelujen tarjontaa varten, ITS:n käytön erityiset tarkoitukset ja toteutustavat jne.). On erityisen tärkeää määrittää, ketkä ovat rekisterinpitäjiä suoritetun tietojenkäsittelyn osalta, sillä heidän vastuullaan on varmistaa, että yksityisyys- ja tietosuojanäkökohdat pannaan täytäntöön käsittelyketjun kaikilla tasoilla.

| — | Päätökset, jotka koskevat henkilöiden yksityisyyteen ja tietosuojaan vakavasti vaikuttavan käsittelyn tiettyjä suoritustapoja, olisi tehtävä Euroopan parlamentin ja neuvoston toimesta, ei komiteamenettelyssä. |
| --- | --- |

—

Päätökset, jotka koskevat henkilöiden yksityisyyteen ja tietosuojaan vakavasti vaikuttavan käsittelyn tiettyjä suoritustapoja, olisi tehtävä Euroopan parlamentin ja neuvoston toimesta, ei komiteamenettelyssä.

| — | On olennaisen tärkeää ottaa huomioon yksityisyys- ja tietosuojakysymykset käsittelyn varhaisesta vaiheesta alkaen ja sen kaikissa vaiheissa. ”Sisäänrakennetun yksityisyyden suojan” toteuttamista olisi edistettävä ITS-sovellusten ja -järjestelmien suunnittelussa, ja se olisi sisällytettävä standardeihin, parhaisiin käytänteisiin, teknisiin eritelmiin ja järjestelmiin. |
| --- | --- |

—

On olennaisen tärkeää ottaa huomioon yksityisyys- ja tietosuojakysymykset käsittelyn varhaisesta vaiheesta alkaen ja sen kaikissa vaiheissa. ”Sisäänrakennetun yksityisyyden suojan” toteuttamista olisi edistettävä ITS-sovellusten ja -järjestelmien suunnittelussa, ja se olisi sisällytettävä standardeihin, parhaisiin käytänteisiin, teknisiin eritelmiin ja järjestelmiin.

| — | Sovellusten ja järjestelmien yhteenliittäminen pitäisi tehdä noudattaen asianmukaisesti tietosuojaperiaatteita ja käytännön turvatakeita (ks. myös jakso III.1.c). |
| --- | --- |

—

Sovellusten ja järjestelmien yhteenliittäminen pitäisi tehdä noudattaen asianmukaisesti tietosuojaperiaatteita ja käytännön turvatakeita (ks. myös jakso III.1.c).

| — | Tässä vaiheessa jäljellä olevien, ITS:n käyttöönottoa koskevien epävarmuustekijöiden osalta tietosuojavaltuutettu suhtautuu erityisen myönteisesti komission tiedonannossaan esittämään aloitteeseen, joka koskee yksityisyyden suojan arviointia vuoteen 2011 mennessä. Lisäksi hän suosittelee voimakkaasti, että yksityisyyttä ja tietosuojaa koskevat vaikutustenarvioinnit suoritetaan tiettyihin aloihin ja/tai käyttötarkoituksiin liittyen, jotta voidaan määritellä asianmukaiset tietoturvatoimenpiteet, ja että kehitetään parhaat käytettävissä olevat tekniikat ITS:n yksityisyyden suojaa, tietosuojaa ja turvallisuutta varten. |
| --- | --- |

—

Tässä vaiheessa jäljellä olevien, ITS:n käyttöönottoa koskevien epävarmuustekijöiden osalta tietosuojavaltuutettu suhtautuu erityisen myönteisesti komission tiedonannossaan esittämään aloitteeseen, joka koskee yksityisyyden suojan arviointia vuoteen 2011 mennessä. Lisäksi hän suosittelee voimakkaasti, että yksityisyyttä ja tietosuojaa koskevat vaikutustenarvioinnit suoritetaan tiettyihin aloihin ja/tai käyttötarkoituksiin liittyen, jotta voidaan määritellä asianmukaiset tietoturvatoimenpiteet, ja että kehitetään parhaat käytettävissä olevat tekniikat ITS:n yksityisyyden suojaa, tietosuojaa ja turvallisuutta varten.

| — | Hän tähdentää lisäksi, että myös jäsenvaltioiden on huolehdittava direktiivin moitteettomasta täytäntöönpanosta, niin että toimijat voivat kehittää järjestelmiä ja palveluja, jotka ovat kaikkialla Euroopassa tietosuojatasoltaan asianmukaisia. |
| --- | --- |

—

Hän tähdentää lisäksi, että myös jäsenvaltioiden on huolehdittava direktiivin moitteettomasta täytäntöönpanosta, niin että toimijat voivat kehittää järjestelmiä ja palveluja, jotka ovat kaikkialla Euroopassa tietosuojatasoltaan asianmukaisia.

| — | ITS-palveluja tarjoavien rekisterinpitäjien olisi toteutettava asianmukaiset suojatoimet, niin että paikannusteknologioiden, kuten satelliittipaikannuksen ja RFID-tunnisteiden, käyttö ei loukkaa niiden henkilöiden yksityisyyttä, jotka käyttävät ajoneuvoja puhtaasti yksityiseen tarkoitukseen tai ammatillisesti. Tämä edellyttää erityisesti, että käsittely rajoitetaan tietoihin, jotka ovat ehdottoman välttämättömiä kyseiseen tarkoitukseen, jolloin on varmistettava, että järjestelmiin sisällytetään asianmukaiset turvatoimet, jotta sijaintitietoja ei luovuteta luvattomille vastaanottajille, ja tarjottava käyttäjille tehokkaat keinot deaktivoida paikannuslaite tai -ominaisuus. |
| --- | --- |

—

ITS-palveluja tarjoavien rekisterinpitäjien olisi toteutettava asianmukaiset suojatoimet, niin että paikannusteknologioiden, kuten satelliittipaikannuksen ja RFID-tunnisteiden, käyttö ei loukkaa niiden henkilöiden yksityisyyttä, jotka käyttävät ajoneuvoja puhtaasti yksityiseen tarkoitukseen tai ammatillisesti. Tämä edellyttää erityisesti, että käsittely rajoitetaan tietoihin, jotka ovat ehdottoman välttämättömiä kyseiseen tarkoitukseen, jolloin on varmistettava, että järjestelmiin sisällytetään asianmukaiset turvatoimet, jotta sijaintitietoja ei luovuteta luvattomille vastaanottajille, ja tarjottava käyttäjille tehokkaat keinot deaktivoida paikannuslaite tai -ominaisuus.

| 55. | Tietosuojavaltuutettu suosittelee, että ehdotuksen 6 artikla muutettaisiin direktiivin 95/46/EY mukaiseksi seuraavasti:






  — | ITS:n avulla suoritetussa tietojenkäsittelyssä on suosittava tietojen minimointia. Tämän huomioon ottaen suositellaan, että ehdotuksen 6 artiklan 1 kohdan b alakohta muutetaan seuraavasti: ”Henkilötietoja käsitellään vain siltä osin kuin niiden käsittely on tarpeen sitä erityistä tarkoitusta varten, johon ITS:ää käytetään, ja asianmukaisen oikeusperustan nojalla”. |
| --- | --- | --- |

55.

Tietosuojavaltuutettu suosittelee, että ehdotuksen 6 artikla muutettaisiin direktiivin 95/46/EY mukaiseksi seuraavasti:

—

ITS:n avulla suoritetussa tietojenkäsittelyssä on suosittava tietojen minimointia. Tämän huomioon ottaen suositellaan, että ehdotuksen 6 artiklan 1 kohdan b alakohta muutetaan seuraavasti: ”Henkilötietoja käsitellään vain siltä osin kuin niiden käsittely on tarpeen sitä erityistä tarkoitusta varten, johon ITS:ää käytetään, ja asianmukaisen oikeusperustan nojalla”.

| — | On tärkeää, että yhteentoimivien järjestelmien avulla käsiteltyjä henkilötietoja ei käytetä tarkoituksiin, jotka ovat ristiriidassa niiden tarkoitusten kanssa, joihin ne on kerätty. Sen vuoksi suositellaan, että 6 artiklan 2 kohta muutetaan seuraavasti: ”ja että niitä ei voida käyttää muihin tarkoituksiin kuin niihin, joita varten ne kerättiin, kyseisten tarkoitusten kanssa yhteensopimattomalla tavalla”. |
| --- | --- |

—

On tärkeää, että yhteentoimivien järjestelmien avulla käsiteltyjä henkilötietoja ei käytetä tarkoituksiin, jotka ovat ristiriidassa niiden tarkoitusten kanssa, joihin ne on kerätty. Sen vuoksi suositellaan, että 6 artiklan 2 kohta muutetaan seuraavasti: ”ja että niitä ei voida käyttää muihin tarkoituksiin kuin niihin, joita varten ne kerättiin, kyseisten tarkoitusten kanssa yhteensopimattomalla tavalla”.

| — | Hän suosittelee, että ehdotuksen 6 artiklaan lisättäisiin ITS-sovellusten ja järjestelmien suunnittelun osalta nimenomainen viittaus käsitteeseen ”sisäänrakennettu yksityisyyden suoja”. Lisäksi hän suosittelee, että komiteamenettelyn avulla 29 artiklan mukainen työryhmä ja tietosuojavaltuutettu pidetään selvillä ja niitä kuullaan tämän kysymyksen osalta toteutetuista myöhemmistä toimista. |
| --- | --- |

—

Hän suosittelee, että ehdotuksen 6 artiklaan lisättäisiin ITS-sovellusten ja järjestelmien suunnittelun osalta nimenomainen viittaus käsitteeseen ”sisäänrakennettu yksityisyyden suoja”. Lisäksi hän suosittelee, että komiteamenettelyn avulla 29 artiklan mukainen työryhmä ja tietosuojavaltuutettu pidetään selvillä ja niitä kuullaan tämän kysymyksen osalta toteutetuista myöhemmistä toimista.

| 56. | Tietosuojavaltuutettu suosittelee lisäksi, että tähän kuulemiseen viitataan ehdotuksen johdanto-osassa. |
| --- | --- |

56.

Tietosuojavaltuutettu suosittelee lisäksi, että tähän kuulemiseen viitataan ehdotuksen johdanto-osassa.

| 57. | Edellä mainittu huomioon ottaen tietosuojavaltuutettu suosittelee, että tietosuojaviranomaiset, erityisesti 29 artiklan mukaisen työryhmän kautta, ja tietosuojavaltuutettu otetaan tiiviisti mukaan ITS:n käyttöönottoon liittyviin aloitteisiin kuulemalla niitä riittävän aikaisessa vaiheessa ennen asianomaisten toimenpiteiden kehittämistä. |
| --- | --- |

57.

Edellä mainittu huomioon ottaen tietosuojavaltuutettu suosittelee, että tietosuojaviranomaiset, erityisesti 29 artiklan mukaisen työryhmän kautta, ja tietosuojavaltuutettu otetaan tiiviisti mukaan ITS:n käyttöönottoon liittyviin aloitteisiin kuulemalla niitä riittävän aikaisessa vaiheessa ennen asianomaisten toimenpiteiden kehittämistä.

Tehty Brysselissä 22 päivänä heinäkuuta 2009.

Peter HUSTINX

Euroopan tietosuojavaltuutettu

---

(1)  KOM(2008) 886 lopullinen. Neuvosto antoi tiedonantoa koskevat päätelmät liikenne-, televiestintä- ja energianeuvoston 2935. istunnossa 30.–31 paivänä maaliskuuta 2009.

1

(2)  KOM(2008) 887 lopullinen.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 45/2001, annettu 18 päivänä joulukuuta 2000, yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta (EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1).

3

(4)  EU:n tasolla on monia eri aloitteita, jotka koskevat ITS:n käyttöönottoa eri liikennemuodoissa, mm. lentoliikenteessä (SESAR), vesiliikenteessä (RIS), rautateillä (ERTMS, TAF-TSI), meriliikenteessä (VTMIS, AIS, LRIT) ja tieliikenteessä (eToll, eCall), ks. KOM(2008) 886 lopullinen, s. 3.

4

(5)  Ehdotuksen 4 artiklassa edellytetään teknisten eritelmien määrittelyä seuraavilla aloilla: i) tie-, liikenne- ja matkatietojen optimaalinen käyttö; ii) liikenteen ja rahtitoimintojen hallintaan liittyvien ITS-palvelujen jatkuvuus eurooppalaisilla liikennekäytävillä ja kaupunkikokonaisuuksissa; iii) tieliikenteen turvallisuus ja turvatoimet; iv) ajoneuvon yhteydet liikenneinfrastruktuuriin.

5

(6)  Ehdotuksessa säädetään valvonnan käsittävästä sääntelymenettelystä päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan a alakohdan 1–4 alakohdan sekä 7 artiklan mukaisesti.

6

(7)  Euroopan parlamentin 23 paivänä huhtikuuta 2009 antama lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi tieliikennealan älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönoton sekä tieliikenteen ja muiden liikennemuotojen rajapintojen puitteista, T6-0283/2009.

7

(8)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi tieliikennealan älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönoton sekä tieliikenteen ja muiden liikennemuotojen rajapintojen puitteista, TEN/382, 13 paivänä toukokuuta 2009.

8

(9)  Euroopan tietosuojavaltuutetun lausunto ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi rajatylittävän lainvalvonnan helpottamisesta liikenneturvallisuuden alalla, EUVL C 310, 5.12.2008, s. 9.

9

(10)  29 artiklan mukaisen työryhmän valmisteluasiakirja eCall-aloitteen vaikutuksista tietosuojaan ja yksityisyyteen, WP 125, 26 paivänä syyskuuta 2006 http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/privacy/docs/wpdocs/2006/wp58_fi.pdf

10

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 95/46/EY, annettu 24 päivänä lokakuuta 1995, yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta, EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31.

11

(12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/58/EY, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2002, henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla (sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivi), EYVL L 201, 31.7.2002, s. 37.

12

(13)  Alaviitteessä 11 mainitun direktiivin 95/46/EY 2 artiklan d alakohdan, 6 artiklan 2 kohdan ja 23 artiklan mukaisesti.

13

(14)  Ks. WP 125 (eCall), s. 4, maininta alaviitteessä 10.

14

(15)  Kuten direktiivin 95/46/EY johdanto-osan 26 kappaleessa todetaan, ”sen määrittämiseksi, onko henkilö tunnistettavissa, olisi otettava huomioon kaikki kohtuullisesti toteutettavissa olevat keinot, joita joko rekisterinpitäjä tai joku muu voi kyseisen henkilön tunnistamiseksi käyttää”.

15

(16)  Tarkistuksessa 34 ehdotetaan uutta 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaa seuraavasti: ”Henkilötietoja käsitellään vain siltä osin kuin niiden käsittely on tarpeen ITS-sovelluksen ja/tai -palvelun toiminnan kannalta.”.

16

(17)  Tarkistus 36 lisää 6 artiklan 2 kohtaan seuraavan tekstin: ”ja että niitä ei voida käyttää muihin kuin tämän direktiivin mukaisiin tarkoituksiin.”.

17

(18)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 1999/5/EY, annettu 9 päivänä maaliskuuta 1999, radio- ja telepäätelaitteista ja niiden vaatimustenmukaisuuden vastavuoroisesta tunnustamisesta (erityisesti 3 artiklan 3 kohdan c alakohta).

18

(19)  Parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla tarkoitetaan tietyn toiminnan ja siinä käytettävien menettelytapojen tehokkainta ja edistyneintä astetta, joka osoittaa tiettyjen tekniikoiden käytännön soveltuvuuden käytettäviksi periaatteessa pohjana tietotekniikka- ja tietoturvallisuussovelluksille ja -järjestelmille, joiden on oltava EU:n sääntelykehyksen yksityisyys-, tietosuoja- ja turvallisuusvaatimusten mukaisia.

19

(20)  Esim. yleisesti saatavilla olevien sähköisten viestintäpalvelujen tai yleisten viestintäverkkojen yhteydessä tuotettavien tai käsiteltävien liikenne- ja paikkatietojen säilyttämistä säännellään Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2006/24/EY, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2006, yleisesti saatavilla olevien sähköisten viestintäpalvelujen tai yleisten viestintäverkkojen yhteydessä tuotettavien tai käsiteltävien tietojen säilyttämisestä ja direktiivin 2002/58/EY muuttamisesta.

20

(21)  Ks. alaviite 15.

21

(22)  Ks. myös tietosuojavaltuutetun huomautukset eurooppalaisten tietokantojen yhteentoimivuutta koskevasta komission tiedonannosta, Bryssel, 10 päivä maaliskuuta 2006 http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/EDPS/PressNews/News/06-03-10_EO_EDPS_MoU_EN.pdf

22

(23)  Ks. RFID-tekniikan käytön herättämät yksityisyyttä ja tietosuojaa koskevat kysymykset, jotka Euroopan tietosuojavaltuutettu esitti lausunnossaan komission tiedonannosta Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Radiotaajuustunnistus Euroopassa: asteittain kohti alan yhteisiä periaatteita” (KOM(2007) 96, EUVL C 101, 23.4.2008, s. 1 http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2007/07-12-20_RFID_FI.pdf

23

(24)  29 artiklan mukainen työryhmä, Lausunto sijaintitietojen käytöstä lisäarvopalvelujen tarjoamisen yhteydessä, WP 115, marraskuu 2005 http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/privacy/docs/wpdocs/2005/wp58_fi.pdf

24

(25)  Ks. WP 125 (eCall), s. 5, mainittu alaviitteessä 10.

25

(26)  Ks. alaviite 13.

26

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN JA LAITOSTEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

| 25.2.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 47/16 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 47/16

---

SEUT:n 107 ja 108 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen

Tapaukset, joita komissio ei vastusta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2010/C 47/03

| Päätöksen tekopäivä | 14.1.2010 |
| --- | --- |
| Valtion tuen viitenumero | NN 68/09 |
| Jäsenvaltio | Unkari |
| Alue | The whole territory of Hungary |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Liquidity scheme for Hungarian banks |
| Oikeusperusta | Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 8/B. §-a alapján. |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Tarkoitus | Vakavien taloushäiriöiden korjaaminen |
| Tuen muoto | Laina |
| Talousarvio | Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 4 000 milj. EUR |
| Tuen intensiteetti | — |
| Kesto | 30.6.2010 saakka |
| Toimiala | Rahoituksen välitys |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Pénzügyminisztérium |
| Budapest |
| József nádor tér 2–4. |
| 1051 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Päätöksen tekopäivä

14.1.2010

Valtion tuen viitenumero

NN 68/09

Jäsenvaltio

Unkari

Alue

The whole territory of Hungary

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Liquidity scheme for Hungarian banks

Oikeusperusta

Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 8/B. §-a alapján.

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Tarkoitus

Vakavien taloushäiriöiden korjaaminen

Tuen muoto

Laina

Talousarvio

Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 4 000 milj. EUR

Tuen intensiteetti

—

Kesto

30.6.2010 saakka

Toimiala

Rahoituksen välitys

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Pénzügyminisztérium

Budapest

József nádor tér 2–4.

1051

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_fi.htm

| Päätöksen tekopäivä | 22.12.2009 |
| --- | --- |
| Valtion tuen viitenumero | N 374/09 |
| Jäsenvaltio | Irlanti |
| Alue | — |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | National Development Plan 2007-2013. R&D&I aid scheme. |
| Oikeusperusta | Ireland National Development Plan 2007-2013 — Agriculture and Food Development Programme — Agriculture and Forestry Competitiveness Sub-Programme — Forestry element |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Tarkoitus | Tutkimus- ja kehitystyö, Ympäristönsuojelu |
| Tuen muoto | Avustus |
| Talousarvio | Suunnitellut vuosikustannukset:






  — | 2007: 2,79 milj. EUR; |

Päätöksen tekopäivä

22.12.2009

Valtion tuen viitenumero

N 374/09

Jäsenvaltio

Irlanti

Alue

—

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

National Development Plan 2007-2013. R&D&I aid scheme.

Oikeusperusta

Ireland National Development Plan 2007-2013 — Agriculture and Food Development Programme — Agriculture and Forestry Competitiveness Sub-Programme — Forestry element

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Tarkoitus

Tutkimus- ja kehitystyö, Ympäristönsuojelu

Tuen muoto

Avustus

Talousarvio

Suunnitellut vuosikustannukset:

—

2007: 2,79 milj. EUR;

| — | 2008: 3,02 milj. EUR; |
| --- | --- |

—

2008: 3,02 milj. EUR;

| — | 2009–2013: 4,0 milj. EUR; |
| --- | --- |

—

2009–2013: 4,0 milj. EUR;

Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 25,81 milj. EUR

Tuen intensiteetti

Toimenpide ei ole tukea

Kesto

1.1.2007–31.12.2013

Toimiala

Maatalous

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

| Department of Agriculture, Fisheries and Food |
| --- |
| Agriculture House |
| Kildare Street |
| Dublin 2 |
| IRELAND |

Department of Agriculture, Fisheries and Food

Agriculture House

Kildare Street

Dublin 2

IRELAND

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_fi.htm

| Päätöksen tekopäivä | 16.12.2009 |
| --- | --- |
| Valtion tuen viitenumero | N 470/09 |
| Jäsenvaltio | Tšekki |
| Alue | — |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Program bezpečnostního výzkumu ČR 2010–2015 |
| Oikeusperusta | Zákon č. 132/2002 Sb., o podpoře výzkumu, experimentálního vývoje a inovací z veřejných prostředků a o změně některých souvisejících zákonů. Usnesení vlády České republiky ze dne 12. ledna 2009 č. 50. |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Tarkoitus | Tutkimus- ja kehitystyö, Innovaatiotoiminta |
| Tuen muoto | Avustus |
| Talousarvio | Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 2 394 milj. CZK |
| Tuen intensiteetti | 100 % |
| Kesto | 31.12.2015 saakka |
| Toimiala | — |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Ministerstvo vnitra ČR |
| Nad Štolou 3 |
| 170 34 Praha 7 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |

Päätöksen tekopäivä

16.12.2009

Valtion tuen viitenumero

N 470/09

Jäsenvaltio

Tšekki

Alue

—

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Program bezpečnostního výzkumu ČR 2010–2015

Oikeusperusta

Zákon č. 132/2002 Sb., o podpoře výzkumu, experimentálního vývoje a inovací z veřejných prostředků a o změně některých souvisejících zákonů. Usnesení vlády České republiky ze dne 12. ledna 2009 č. 50.

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Tarkoitus

Tutkimus- ja kehitystyö, Innovaatiotoiminta

Tuen muoto

Avustus

Talousarvio

Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 2 394 milj. CZK

Tuen intensiteetti

100 %

Kesto

31.12.2015 saakka

Toimiala

—

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Ministerstvo vnitra ČR

Nad Štolou 3

170 34 Praha 7

ČESKÁ REPUBLIKA

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_fi.htm

| Päätöksen tekopäivä | 22.12.2009 |
| --- | --- |
| Valtion tuen viitenumero | N 502/09 |
| Jäsenvaltio | Saksa |
| Alue | Freie und Hansestadt Hamburg |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Richtlinie zur Förderung von Forschungs- und Entwicklungsvorhaben Hamburger Forschungsinstitute und zur Förderung von Netzwerken und Clustern |
| Oikeusperusta | §§ 23 und 44 der Haushaltsordnung der Freien und Hansestadt Hamburg und die dazu erlassenen Verwaltungsvorschriften sowie deren Anlagen. Hamburgisches Verwaltungsverfahrensgesetz (HmbVwVfG); Richtlinie zur Förderung von Forschungs- und Entwicklungsvorhaben Hamburger Forschungseinrichtungen, von Prozess- und Betriebsinnovationen im Dienstleistungssektor, von Innovationsberatungsdiensten und innovationsunterstützenden Dienstleistungen sowie von Netzwerken und Clustern. |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Tarkoitus | Tutkimus- ja kehitystyö |
| Tuen muoto | Avustus |
| Talousarvio | Suunnitellut vuosikustannukset: 18 milj. EUR
  Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 72 milj. EUR |
| Tuen intensiteetti | 80 % |
| Kesto | 31.12.2013 saakka |
| Toimiala | Kaikki toimialat |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | — |
| Muita tietoja | — |

Päätöksen tekopäivä

22.12.2009

Valtion tuen viitenumero

N 502/09

Jäsenvaltio

Saksa

Alue

Freie und Hansestadt Hamburg

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Richtlinie zur Förderung von Forschungs- und Entwicklungsvorhaben Hamburger Forschungsinstitute und zur Förderung von Netzwerken und Clustern

Oikeusperusta

§§ 23 und 44 der Haushaltsordnung der Freien und Hansestadt Hamburg und die dazu erlassenen Verwaltungsvorschriften sowie deren Anlagen. Hamburgisches Verwaltungsverfahrensgesetz (HmbVwVfG); Richtlinie zur Förderung von Forschungs- und Entwicklungsvorhaben Hamburger Forschungseinrichtungen, von Prozess- und Betriebsinnovationen im Dienstleistungssektor, von Innovationsberatungsdiensten und innovationsunterstützenden Dienstleistungen sowie von Netzwerken und Clustern.

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Tarkoitus

Tutkimus- ja kehitystyö

Tuen muoto

Avustus

Talousarvio

Suunnitellut vuosikustannukset: 18 milj. EUR

Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 72 milj. EUR

Tuen intensiteetti

80 %

Kesto

31.12.2013 saakka

Toimiala

Kaikki toimialat

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

—

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_fi.htm

| Päätöksen tekopäivä | 17.12.2009 |
| --- | --- |
| Valtion tuen viitenumero | N 680/09 |
| Jäsenvaltio | Romania |
| Alue | — |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Modification of N 478/09 Individual State Guarantee for Ford Romania S.A |
| Oikeusperusta | Ministry of Public Finance Order No 138/2009 for the approval of the procedures on Government public debt concentration by issuing of State Guarantees |
| Toimenpidetyyppi | Yksittäinen tuki |
| Tarkoitus | Vakavien taloushäiriöiden korjaaminen |
| Tuen muoto | Takaus |
| Talousarvio | Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 400 milj. EUR |
| Tuen intensiteetti | — |
| Kesto | 2009–2014 |
| Toimiala | Moottoriajoneuvot |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Ministry of Public Finance |
| Str. Apolodor nr. 17, sector 5 |
| București |
| ROMÂNIA |

Päätöksen tekopäivä

17.12.2009

Valtion tuen viitenumero

N 680/09

Jäsenvaltio

Romania

Alue

—

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Modification of N 478/09 Individual State Guarantee for Ford Romania S.A

Oikeusperusta

Ministry of Public Finance Order No 138/2009 for the approval of the procedures on Government public debt concentration by issuing of State Guarantees

Toimenpidetyyppi

Yksittäinen tuki

Tarkoitus

Vakavien taloushäiriöiden korjaaminen

Tuen muoto

Takaus

Talousarvio

Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 400 milj. EUR

Tuen intensiteetti

—

Kesto

2009–2014

Toimiala

Moottoriajoneuvot

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Ministry of Public Finance

Str. Apolodor nr. 17, sector 5

București

ROMÂNIA

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_fi.htm

---

| 25.2.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 47/20 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 47/20

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia COMP/M.5768 – Klöckner/Becker)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2010/C 47/04

Komissio päätti 19 päivänä helmikuuta 2010 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen yhteismarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavilla vain saksan ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla:

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) asiakirjanumerolla 32010M5768. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) asiakirjanumerolla 32010M5768. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta.

---

| 25.2.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 47/20 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 47/20

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia COMP/M.5771 – CSN/CIMPOR)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2010/C 47/05

Komissio päätti 15 päivänä helmikuuta 2010 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen yhteismarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavilla vain englannin ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla:

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) asiakirjanumerolla 32010M5771. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) asiakirjanumerolla 32010M5771. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta.

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN JA LAITOSTEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 25.2.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 47/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 47/21

---

Euron kurssi (1)

24. helmikuuta 2010

2010/C 47/06

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,3547 |
| JPY | Japanin jeniä | 122,16 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4427 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,87750 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,7850 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,4641 |
| ISK | Islannin kruunua | |
| NOK | Norjan kruunua | 8,0290 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 25,880 |
| EEK | Viron kruunua | 15,6466 |
| HUF | Unkarin forinttia | 270,50 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,7093 |
| PLN | Puolan zlotya | 3,9926 |
| RON | Romanian leuta | 4,1260 |
| TRY | Turkin liiraa | 2,0958 |
| AUD | Australian dollaria | 1,5191 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,4306 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 10,5185 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,9588 |
| SGD | Singaporin dollaria | 1,9099 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 559,43 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 10,5358 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 9,2485 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,2699 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 12 616,76 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,6107 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 62,532 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 40,6900 |
| THB | Thaimaan bahtia | 44,753 |
| BRL | Brasilian realia | 2,4680 |
| MXN | Meksikon pesoa | 17,4655 |
| INR | Intian rupiaa | 62,6990 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,3547

JPY

Japanin jeniä

122,16

DKK

Tanskan kruunua

7,4427

GBP

Englannin puntaa

0,87750

SEK

Ruotsin kruunua

9,7850

CHF

Sveitsin frangia

1,4641

ISK

Islannin kruunua

NOK

Norjan kruunua

8,0290

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

25,880

EEK

Viron kruunua

15,6466

HUF

Unkarin forinttia

270,50

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,7093

PLN

Puolan zlotya

3,9926

RON

Romanian leuta

4,1260

TRY

Turkin liiraa

2,0958

AUD

Australian dollaria

1,5191

CAD

Kanadan dollaria

1,4306

HKD

Hongkongin dollaria

10,5185

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,9588

SGD

Singaporin dollaria

1,9099

KRW

Etelä-Korean wonia

1 559,43

ZAR

Etelä-Afrikan randia

10,5358

CNY

Kiinan juan renminbiä

9,2485

HRK

Kroatian kunaa

7,2699

IDR

Indonesian rupiaa

12 616,76

MYR

Malesian ringgitiä

4,6107

PHP

Filippiinien pesoa

62,532

RUB

Venäjän ruplaa

40,6900

THB

Thaimaan bahtia

44,753

BRL

Brasilian realia

2,4680

MXN

Meksikon pesoa

17,4655

INR

Intian rupiaa

62,6990

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

| 25.2.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 47/22 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 47/22

---

Eurokolikoiden uusi kansallinen puoli

2010/C 47/07

Image

Espanjan liikkeeseen laskeman uuden 2 euron arvoisen erikoisrahan kansallinen puoli

Eurokolikoilla on laillisen maksuvälineen asema koko euroalueella. Komissio julkaisee kaikki eurokolikoiden uudet ulkoasut tiedoksi kolikoita työssään käsitteleville henkilöille sekä suurelle yleisölle (1). Erikoisrahoja voivat helmikuun 10 päivänä 2009 annettujen neuvoston päätelmien (2) mukaan laskea liikkeeseen euroalueen jäsenvaltiot ja maat, jotka saavat yhteisön kanssa valuuttasuhteista tekemänsä sopimuksen mukaan laskea liikkeeseen eurokolikoita. Tähän oikeuteen sovelletaan tiettyjä edellytyksiä, joista yksi on, että liikkeeseenlasketun kolikon on oltava yksikköarvoltaan kaksi euroa. Erikoiskolikoilla on tavanomaisten kahden euron kolikoiden tekniset ominaisuudet, mutta niissä on kansallisella puolella erityinen kuva-aihe, jolla on suuri kansallisen tai eurooppalaisen tason symboliarvo.

Liikkeeseenlaskun toteuttava maa: Espanja

Aihe: Unescon maailmanperintökohteisiin kuuluva Córdoban historiallinen keskusta

Kuvaus ulkoasusta: Kolikon keskellä on sisäkuva Córdoban tuomiokirkosta, joka on entinen moskeija. Vasemmalla on rahapajan leima. Alhaalla on liikkeeseenlaskun toteuttavan maan nimi ”ESPAÑA” ja vuosiluku ”2010”.

Kolikkoa reunustaa Euroopan unionin lipun 12 tähteä.

Liikkeeseen laskettavien rahojen määrä: 8 miljoonaa

Liikkeeseenlaskun ajankohta: Vuoden 2010 ensimmäinen neljännes.

---

(1)  Ks. EYVL C 373, 28.12.2001, s. 1, jossa esitellään kaikki vuonna 2002 liikkeeseen laskettujen kolikoiden kansalliset puolet.

(2)  Ks. talous- ja rahoitusasioiden neuvoston 10. helmikuuta 2009 antamat päätelmät ja komission 19. joulukuuta 2008 antama suositus liikkeeseen tarkoitettujen eurokolikoiden kansallisia puolia ja liikkeeseenlaskua koskeviksi yhteisiksi suuntaviivoiksi (EUVL L 9, 14.1.2009, s. 52).

---

EUROOPAN TALOUSALUEESEEN LIITTYVÄT TIEDOTTEET

EFTAn valvontaviranomainen

| 25.2.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 47/23 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 47/23

---

Toimenpide, joka ei ole ETA-sopimuksen 61 artiklassa tarkoitettua valtiontukea

2010/C 47/08

EFTAn valvontaviranomainen katsoo, ettei ilmoitettu toimenpide ole ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea

| Päätöksen tekopäivä | : | 7 päivänä lokakuuta 2009 |
| --- | --- | --- |
| Tuen numero | : | 55120 |
| EFTA-valtio | : | Norja |
| Nimike (ja/tai tuensaajan nimi) | : | Väitetty tuki on myönnetty Youngstorget 2 AS -yrityksen osakkeiden myynnin yhteydessä |
| Toimenpidetyyppi | : | Ei tukea |
| Toimialat | : | Liikehuoneistojen hallinnointi |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | : | Oslon kaupunki |
| Rådhuset |
| 0037 Oslo |
| NORWAY |

Päätöksen tekopäivä

:

7 päivänä lokakuuta 2009

Tuen numero

:

55120

EFTA-valtio

:

Norja

Nimike (ja/tai tuensaajan nimi)

:

Väitetty tuki on myönnetty Youngstorget 2 AS -yrityksen osakkeiden myynnin yhteydessä

Toimenpidetyyppi

:

Ei tukea

Toimialat

:

Liikehuoneistojen hallinnointi

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

:

Oslon kaupunki

Rådhuset

0037 Oslo

NORWAY

Muita tietoja

:

—

Päätöksen koko teksti, josta on poistettu luottamukselliset tiedot, on saatavissa todistusvoimaisella kielellä EFTAn valvontaviranomaisen internetsivuilta:

http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/

---

V Lausunnot

YHTEISEN KAUPPAPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

| 25.2.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 47/24 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 47/24

---

Ilmoitus muun muassa Korean tasavallasta peräisin olevan tietynlaisen polyeteenitereftalaatin tuontiin sovellettavia polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä koskevan osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanosta

2010/C 47/09

Komissio on vastaanottanut osittaista välivaiheen tarkastelua koskevan pyynnön, joka on esitetty polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, 11 artiklan 3 kohdan nojalla.

1.   Tarkastelua koskeva pyyntö

Pyynnön esitti Euroopan muoviteollisuutta edustavan PlasticsEurope-järjestön polyeteenitereftalaattikomitea (Polyethylene Terephthalate (PET) Committee of PlasticsEurope), jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, joka edustaa seitsemää unionin tuottajaa.

Pyyntö rajoittuu polkumyynnin tarkasteluun vientiä harjoittavan tuottajan KP Chemical Groupin, jonka muodostavat Honam Petrochemicals Corp. ja KP Chemical Corp., jäljempänä ’KP Chemical Group’, osalta, sekä tiettyjen vahinkoa koskevien näkökohtien tarkasteluun.

2.   Tuote

Tarkasteltavana oleva tuote on Korean tasavallasta peräisin oleva polyeteenitereftalaatti, jonka viskositeettiluku on ISO-standardin 1628-5 mukaan vähintään 78 ml/g ja joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin 3907 60 20, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.

3.   Voimassa olevat toimenpiteet

Tällä hetkellä voimassa oleva toimenpide on lopullinen polkumyyntitulli, joka on otettu käyttöön neuvoston asetuksella (EY) N:o 192/2007 (2) muun muassa Korean tasavallasta peräisin olevan tietynlaisen polyeteenitereftalaatin tuonnissa.

4.   Tarkastelun perusteet

Perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukainen pyyntö perustuu pyynnön esittäjän toimittamaan alustavaan näyttöön siitä, että olosuhteet, joiden perusteella voimassa olevat toimenpiteet otettiin käyttöön, ovat KP Chemical Groupin osalta muuttuneet ja että muutokset ovat pysyviä.

Pyynnön esittäjä toimitti alustavan näytön siitä, että KP Chemical Groupin osalta toimenpiteen soveltamisen jatkaminen nykyisellä nollatasollaan, joka on ollut voimassa helmikuusta 2007 lähtien yhdistetyn voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun ja osittaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen, ei ole enää riittävä korjaamaan nykyisen vahinkoa aiheuttavan polkumyynnin vaikutuksia. Vientiä harjoittavan tuottajan laskennallisen normaaliarvon ja sen unioniin suuntautuvien vientihintojen vertailu osoittaa polkumyynnin olevan merkittävää tasoa.

Pyynnön esittäjä toimitti myös alustavaa näyttöä siitä, että KP Chemical Groupin vienti unioniin alitti unionin tuotannonalan hinnat.

Nykytasoisten, aiemmin määritettyyn polkumyynnin tasoon perustuvien toimenpiteiden soveltamisen jatkaminen ei tästä syystä enää vaikuta riittävän vahingollisen polkumyynnin vaikutusten korjaamiseen.

5.   Menettely

Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa komissio on päättänyt, että on olemassa riittävä näyttö osittaisen välivaiheen tarkastelun vireille panemiseksi, mistä syystä komissio panee perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan nojalla vireille tarkastelun.

Tutkimuksessa selvitetään, olisiko voimassa olevan toimenpiteen soveltamista jatkettava vai olisiko se kumottava tai olisiko sitä muutettava asianomaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta. Osana kyseistä arviointia tutkitaan väite siitä, että KP Chemical Groupin vienti unioniin alitti unionin tuotannonalan hinnat.

Koska tässä menettelyssä on osallisina ilmeisen suuri määrä unionin tuottajia, komissio voi päättää soveltaa otantamenetelmää perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti.

Jos todetaan, että asianomaista vientiä harjoittavaa tuottajaa koskevia toimenpiteitä olisi muutettava, saattaa olla tarpeen muuttaa asetuksen (EY) N:o 192/2007 1 artiklassa erikseen mainitsemattomiin yrityksiin tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa tällä hetkellä sovellettavaa tullia.

a)   Kyselylomakkeet

Saadakseen tutkimuksessa tarvitsemansa tiedot komissio lähettää edellä mainitulle vientiä harjoittavalle tuottajalle, unionin tuotannonalalle ja asianomaisen viejämaan viranomaisille kyselylomakkeen. Nämä tiedot ja näyttö olisi toimitettava komissiolle 6 kohdan a alakohdassa asetetussa määräajassa.

b)   Tietojen kerääminen ja osapuolten kuuleminen

Kaikkia asianomaisia osapuolia pyydetään esittämään näkökantansa, toimittamaan kyselyvastauksia täydentäviä tietoja ja esittämään asiaa tukevaa näyttöä. Nämä tiedot ja asiaa tukeva näyttö on toimitettava komissiolle 6 kohdan a alakohdassa asetetussa määräajassa.

Komissio voi lisäksi kuulla asianomaisia osapuolia, jos ne pyytävät sitä ja osoittavat, että niiden kuulemiseen on olemassa erityisiä syitä. Tämä pyyntö on esitettävä 6 kohdan b alakohdassa asetetussa määräajassa.

6.   Määräajat

a)   Osapuolten ilmoittautuminen sekä kyselylomakkeiden palauttaminen ja muiden tietojen toimittaminen

Jotta asianomaisten osapuolten huomautukset voitaisiin ottaa tutkimuksessa huomioon, niiden on ilmoittauduttava komissiolle, esitettävä näkökantansa, palautettava kyselylomakkeet ja toimitettava mahdolliset muut tiedot 37 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä, ellei toisin ilmoiteta. Huomiota pyydetään kiinnittämään siihen, että useimpien perusasetuksessa säädettyjen menettelyä koskevien oikeuksien käyttö edellyttää asianomaisen osapuolen ilmoittautumista edellä mainitussa määräajassa.

b)   Osapuolten kuuleminen

Asianomaiset osapuolet voivat samassa 37 päivän määräajassa myös pyytää saada tulla komission kuulemiksi.

7.   Kirjalliset huomautukset, kyselyvastaukset ja kirjeenvaihto

Asianomaisten osapuolten on esitettävä kaikki huomautuksensa ja pyyntönsä kirjallisina (ei sähköisessä muodossa, ellei toisin ilmoiteta), ja niissä on oltava asianomaisen osapuolen nimi, osoite, sähköpostiosoite sekä puhelin- ja faksinumero. Kaikki asianomaisten osapuolten luottamuksellisina toimittamat kirjalliset näkökannat, mukaan luettuina tässä ilmoituksessa pyydetyt tiedot, kyselyvastaukset ja kirjeenvaihto, on varustettava merkinnällä ”Limited” (3), ja niihin on liitettävä perusasetuksen 19 artiklan 2 kohdan mukaisesti ei-luottamuksellinen toisinto, joka varustetaan merkinnällä ”For inspection by interested parties” (asianomaisten tarkasteltavaksi).

Komission osoite:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N105 04/92 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Faksi +32 22956505 |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: N105 04/92

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Faksi +32 22956505

8.   Yhteistyöstä kieltäytyminen

Jos asianomainen osapuoli kieltäytyy antamasta tai ei toimita tarvittavia tietoja määräajassa tai jos se vaikeuttaa tutkimusta huomattavasti, päätelmät, jotka voivat olla myönteisiä tai kielteisiä, voidaan tehdä käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti.

Jos asianomaisen osapuolen todetaan toimittaneen vääriä tai harhaanjohtavia tietoja, niitä ei oteta huomioon ja niiden sijasta voidaan käyttää saatavilla olevia tietoja perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Jos asianomainen osapuoli ei toimi yhteistyössä tai toimii vain osittain yhteistyössä ja tästä johtuen päätelmät tehdään käytettävissä olevien tietojen perusteella, lopputulos voi olla kyseisen osapuolen kannalta epäedullisempi kuin siinä tapauksessa, että se olisi toiminut yhteistyössä.

9.   Tutkimuksen aikataulu

Tutkimus saatetaan päätökseen perusasetuksen 11 artiklan 5 kohdan mukaisesti 15 kuukauden kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

10.   Henkilötietojen käsittely

Tässä tutkimuksessa kerättyjä henkilötietoja käsitellään yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 (4) mukaisesti.

11.   Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja

Jos puolustautumisoikeuksien käytössä ilmenee vaikeuksia, asianomainen osapuoli voi ottaa yhteyttä kuulemismenettelystä vastaavaan kauppapolitiikan pääosaston neuvonantajaan. Neuvonantaja on asianomaisten osapuolten ja komission yksiköiden välinen yhteyshenkilö ja toimii tarvittaessa sovittelijana menettelytapakysymyksissä, jotka vaikuttavat osapuolten etujen suojaamiseen kyseisessä menettelyssä; tällaisia kysymyksiä ovat lähinnä oikeus tutustua asiakirjoihin, salassapito, määräaikojen pidentäminen ja kirjallisesti ja/tai suullisesti esitettyjen näkökantojen käsittely. Asianomaiset osapuolet saavat lisätietoja sekä tarkempia yhteystietoja kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan verkkosivuilta kauppapolitiikan pääosaston sivustolta (http://ec.europa.eu/trade).

---

(1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51.

(2)  EUVL L 59, 27.2.2007, s. 1.

(3)  Tämä tarkoittaa asiakirjan olevan tarkoitettu ainoastaan sisäiseen käyttöön. Se on suojattu Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 (EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43) 4 artiklan nojalla. Se on perusasetuksen 19 artiklassa ja vuoden 1994 GATT-sopimuksen VI artiklan soveltamisesta tehdyn WTO-sopimuksen (polkumyynnin vastainen sopimus) 6 artiklassa tarkoitettu luottamuksellinen asiakirja.

(4)  EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1.

---

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

| 25.2.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 47/27 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 47/27

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.5554 – HAVI/KeyLux/STI Freight JV)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2010/C 47/10

| 1. | Komissio vastaanotti 17 päivänä helmikuuta 2010 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yhdysvaltalaiseen yhtymään HAVI Group LP kuuluva saksalainen yritys HAVI Global Logistics GmbH (HAVI) ja yhdysvaltalaiseen yhtymään Keystone Group kuuluva luxemburgilainen yritys McKey Luxembourg S.à.r.l (KeyLux) hankkivat EY:n sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan saksalaisessa yrityksessä STI Freight Management GmbH (STI Freight) ostamalla äskettäin perustetun yhteisyrityksen osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 17 päivänä helmikuuta 2010 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yhdysvaltalaiseen yhtymään HAVI Group LP kuuluva saksalainen yritys HAVI Global Logistics GmbH (HAVI) ja yhdysvaltalaiseen yhtymään Keystone Group kuuluva luxemburgilainen yritys McKey Luxembourg S.à.r.l (KeyLux) hankkivat EY:n sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan saksalaisessa yrityksessä STI Freight Management GmbH (STI Freight) ostamalla äskettäin perustetun yhteisyrityksen osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | HAVI: elintarvikkeiden ja muiden non-food-tuotteiden logistiikka ja jakelu, elintarvikkeiden jalostus, pakkaus, hallinto ja mainonta, |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

HAVI: elintarvikkeiden ja muiden non-food-tuotteiden logistiikka ja jakelu, elintarvikkeiden jalostus, pakkaus, hallinto ja mainonta,

| — | KeyLux: elintarvikealan huolinta, logistiikka ja jakelu, |
| --- | --- |

—

KeyLux: elintarvikealan huolinta, logistiikka ja jakelu,

| — | STI Freight: STI Global Network –verkostoon kuuluvien yritysten tarjoamien elintarvike- ja non-food-alan huolintapalvelut. |
| --- | --- |

—

STI Freight: STI Global Network –verkostoon kuuluvien yritysten tarjoamien elintarvike- ja non-food-alan huolintapalvelut.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua EY:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston EY:n sulautuma-asetuksen (2) nojalla. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua EY:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston EY:n sulautuma-asetuksen (2) nojalla.

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.5554 – HAVI/KeyLux/STI Freight JV seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.5554 – HAVI/KeyLux/STI Freight JV seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”EY:n sulautuma-asetus”).

(2)  EUVL C 56, 5.3.2005, s. 32 (”tiedonanto yksinkertaistetusta menettelystä”).

---

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

| 25.2.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 47/28 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 47/28

---

Ilmoitus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/17/EY 30 artiklan mukaisesta hakemuksesta

Hankintayksikön esittämä hakemus

2010/C 47/11

Komissio vastaanotti 15 päivänä helmikuuta 2010 vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden hankintamenettelyjen yhteensovittamisesta 31 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/17/EY 30 artiklan 5 kohdan mukaisen hakemuksen (1). Hakemuksen vastaanottoa seuraava työpäivä on 16 päivänä helmikuuta 2010.

Compagnia Valdostana delle Acque S.p.A -yhtiön hakemus koskee sähkön tuotantoa ja myyntiä Italiassa. Edellä mainitussa 30 artiklassa säädetään, että direktiiviä 2004/17/EY ei sovelleta, jos toiminta on suoraan avoin kilpailulle markkinoilla, joille pääsy on vapaa. Näiden edellytysten täyttymisen arviointi tapahtuu yksinomaan direktiivin 2004/17/EY mukaisesti, eikä se vaikuta kilpailusääntöjen soveltamiseen.

Komissiolla on tätä hakemusta koskevan päätöksen tekemiseksi käytössään kolmen kuukauden määräaika, joka alkaa edellä mainitusta työpäivästä. Määräaika päättyy siis 16 päivänä toukokuuta 2010.

Määräaikaa voidaan pidentää kolmella kuukaudella. Mahdollinen pidentämispäätös julkaistaan.

Kuten 30 artiklan 6 kohdan toisessa kappaleessa säädetään, ennen tätä hakemusta koskevan määräajan päättymistä tehtyjä uusia hakemuksia, jotka koskevat sähkön tuotantoa ja myyntiä Italiassa, ei pidetä uusina menettelyinä, vaan ne käsitellään yhdessä tämän hakemuksen kanssa.

---

(1)  EUVL L 134, 30.4.2004, s. 1.

---