# Europos Sąjungos C 68/2010

| | ISSN 1725-521X
  doi:10.3000/1725521X.C_2010.068.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 68 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 53 tomas2010m. kovo 18d. |

ISSN 1725-521X

doi:10.3000/1725521X.C_2010.068.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 68

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

53 tomas2010m. kovo 18d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | IV   Pranešimai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ORGANŲ, TARNYBŲ IR AGENTŪRŲ PRANEŠIMAI |
| | Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimo jungtinė parlamentinė asamblėja |
| 2010/C 068/01 | 2009 m. lapkričio 30 d., pirmadienio, posėdžio protokolas | 1 |
| Oficialus iškilmingas posėdis


  Jungtinės parlamentinės asamblėjos posėdis.


  Jungtinės parlamentinės asamblėjos sudėtis


  Ne parlamentų atstovų akreditavimas


  Pavaduotojai


  Darbotvarkės projekto tvirtinimas (AP/100.586)


  17-osios AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos posėdžių protokolų tvirtinimas (OL C 221, 2009 9 14).


  Pirmininkų pranešimai, įskaitant 2009 m. lapkričio 29 d. Biuro posėdyje priimtus sprendimus.


  Komisijos nario Karelo De Guchto, atsakingo už vystymą ir humanitarinę pagalbą, pranešimas


  Klausimų Komisijai valanda


  Veiksmai, kurių ėmėsi Komisija, įgyvendindama AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos 17-osios sesijos, vykusios Prahoje (Čekijos Respublika), rezoliucijas


  Diskusijos su Komisija


  Kotonu partnerystės susitarimo persvarstymas |
| 2010/C 068/02 | 2009 m. gruodžio 1 d., antradienio, posėdžio protokolas | 4 |
| Pavaduotojai


  Pasaulinė AIDS diena: — Pirmininkų pranešimai


  Lisabonos Sutartis


  Pabėgėliai, ypatingą dėmesį atkreipiant į klimato kaitos poveikį. — Diskusijos nepriimantrezoliucijos.


  Skubus klausimas Nr. 1: Klimato kaita


  Ekonominių ir socialinių partnerių pranešimas


  Finansų krizės poveikis AKR valstybėms — Ekonominio vystymosi, finansų ir prekybos komitetas.— Josephs Mugambės (Uganda) ir Hans-Peterio Mayerio pranešimas, |
| 2010/C 068/03 | 2009 m. gruodžio 2 d., trečiadienio, posėdžio protokolas | 6 |
| Pavaduotojai


  2009 m. lapkričio 30 d. posėdžio protokolo tvirtinimas


  Pasaulinis valdymas ir tarptautinių institucijų reforma — Politinių reikalų komitetas — Donaldo Ramotaro (Gajana) ir Miguelio Angelo Martínezo Martínezo pranešimas.


  Nelaimių mažinimas ir atkūrimas. Diskusijos nepriimant rezoliucijos


  PPO derybos ir Ekonominės partnerystės susitarimai (EPS). Dabartinė padėtis. Diskusijos nepriimant rezoliucijos


  Jaunimo socialinė ir kultūrinė integracija ir dalyvavimas, — Socialinių reikalų ir aplinkos komitetas. — Manuelio Jiménezo (Dominikos Respublika) ir Olles Schmidto pranešimas,


  Malavio pramonės ir prekybos ministrės, AKR tarybos pirmininkės pareigas einančios Eunice Kazembes pranešimas


  Švedijos vystymo ministrės, ES Tarybos pirmininkės pareigas einančios Gunillos Carlsson pranešimas


  Klausimų Tarybai valanda


  Diskusijos su Taryba pagal prašau žodžio principą (angl. catch-the-eye).


  Padėtis Nigeryje


  Skubus klausimas Nr. 2: Padėtis Madagaskare


  10-ojo EPF šalių ir regionų strateginiai dokumentai, įskaitant Angolos šalies strateginį dokumentą |
| 2010/C 068/04 | 2009 m. gruodžio 3 d., ketvirtadienio, posėdžio protokolas | 9 |
| Pavaduotojai


  2009 m. gruodžio 2 d. (ryto ir po pietų) posėdžių protokolų tvirtinimas


  Darbo grupių diskusijų rezultatų apžvalga


  Balsavimas dėl nuolatinių komitetų pranešimuose pateiktų pasiūlymų dėl rezoliucijų


  Balsavimas dėl skubių pasiūlymų dėl rezoliucijų


  Deklaracija


  Kiti klausimai


  19-osios AKR ir ES Jungtinės parlamentinės asamblėjos sesijos data ir vieta |
| I priedas —   Jungtinės parlamentinės asamblėjos dalyvių sąrašas abėcėlės tvarka | 11 |
| II priedas —   Dalyvių sąrašas posėdžiai vyko 2009 m. lapkričio 30 d. – gruodžio 3d. Luandoje (Angola) | 15 |
| III priedas —   2009 m. lapkričio 30 d., pirmadienio, posėdžio protokolas | 19 |
| IV priedas —   Patvirtintos rezoliucijos | 20 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ORGANŲ, TARNYBŲ IR AGENTŪRŲ PRANEŠIMAI

Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimo jungtinė parlamentinė asamblėja

2010/C 068/01

2009 m. lapkričio 30 d., pirmadienio, posėdžio protokolas

1

Oficialus iškilmingas posėdis

Jungtinės parlamentinės asamblėjos posėdis.

Jungtinės parlamentinės asamblėjos sudėtis

Ne parlamentų atstovų akreditavimas

Pavaduotojai

Darbotvarkės projekto tvirtinimas (AP/100.586)

17-osios AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos posėdžių protokolų tvirtinimas (OL C 221, 2009 9 14).

Pirmininkų pranešimai, įskaitant 2009 m. lapkričio 29 d. Biuro posėdyje priimtus sprendimus.

Komisijos nario Karelo De Guchto, atsakingo už vystymą ir humanitarinę pagalbą, pranešimas

Klausimų Komisijai valanda

Veiksmai, kurių ėmėsi Komisija, įgyvendindama AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos 17-osios sesijos, vykusios Prahoje (Čekijos Respublika), rezoliucijas

Diskusijos su Komisija

Kotonu partnerystės susitarimo persvarstymas

2010/C 068/02

2009 m. gruodžio 1 d., antradienio, posėdžio protokolas

4

Pavaduotojai

Pasaulinė AIDS diena: — Pirmininkų pranešimai

Lisabonos Sutartis

Pabėgėliai, ypatingą dėmesį atkreipiant į klimato kaitos poveikį. — Diskusijos nepriimantrezoliucijos.

Skubus klausimas Nr. 1: Klimato kaita

Ekonominių ir socialinių partnerių pranešimas

Finansų krizės poveikis AKR valstybėms — Ekonominio vystymosi, finansų ir prekybos komitetas.— Josephs Mugambės (Uganda) ir Hans-Peterio Mayerio pranešimas,

2010/C 068/03

2009 m. gruodžio 2 d., trečiadienio, posėdžio protokolas

6

Pavaduotojai

2009 m. lapkričio 30 d. posėdžio protokolo tvirtinimas

Pasaulinis valdymas ir tarptautinių institucijų reforma — Politinių reikalų komitetas — Donaldo Ramotaro (Gajana) ir Miguelio Angelo Martínezo Martínezo pranešimas.

Nelaimių mažinimas ir atkūrimas. Diskusijos nepriimant rezoliucijos

PPO derybos ir Ekonominės partnerystės susitarimai (EPS). Dabartinė padėtis. Diskusijos nepriimant rezoliucijos

Jaunimo socialinė ir kultūrinė integracija ir dalyvavimas, — Socialinių reikalų ir aplinkos komitetas. — Manuelio Jiménezo (Dominikos Respublika) ir Olles Schmidto pranešimas,

Malavio pramonės ir prekybos ministrės, AKR tarybos pirmininkės pareigas einančios Eunice Kazembes pranešimas

Švedijos vystymo ministrės, ES Tarybos pirmininkės pareigas einančios Gunillos Carlsson pranešimas

Klausimų Tarybai valanda

Diskusijos su Taryba pagal prašau žodžio principą (angl. catch-the-eye).

Padėtis Nigeryje

Skubus klausimas Nr. 2: Padėtis Madagaskare

10-ojo EPF šalių ir regionų strateginiai dokumentai, įskaitant Angolos šalies strateginį dokumentą

2010/C 068/04

2009 m. gruodžio 3 d., ketvirtadienio, posėdžio protokolas

9

Pavaduotojai

2009 m. gruodžio 2 d. (ryto ir po pietų) posėdžių protokolų tvirtinimas

Darbo grupių diskusijų rezultatų apžvalga

Balsavimas dėl nuolatinių komitetų pranešimuose pateiktų pasiūlymų dėl rezoliucijų

Balsavimas dėl skubių pasiūlymų dėl rezoliucijų

Deklaracija

Kiti klausimai

19-osios AKR ir ES Jungtinės parlamentinės asamblėjos sesijos data ir vieta

I priedas —   Jungtinės parlamentinės asamblėjos dalyvių sąrašas abėcėlės tvarka

11

II priedas —   Dalyvių sąrašas posėdžiai vyko 2009 m. lapkričio 30 d. – gruodžio 3d. Luandoje (Angola)

15

III priedas —   2009 m. lapkričio 30 d., pirmadienio, posėdžio protokolas

19

IV priedas —   Patvirtintos rezoliucijos

20

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ORGANŲ, TARNYBŲ IR AGENTŪRŲ PRANEŠIMAI

Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimo jungtinė parlamentinė asamblėja

| 18.3.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 68/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 68/1

---

2009 M. LAPKRIČIO 30 D., PIRMADIENIO, POSĖDŽIO PROTOKOLAS

(2010/C 68/01)

(Posėdis pradėtas 11.05 val.)

Oficialus iškilmingas posėdis

Į Asamblėją kreipėsi šie asmenys:

Angolos Nacionalinės Asamblėjos pirmininkas Fernando da Piedade Dias dos Santos, AKR ir ES Jungtinės parlamentinės asamblėjos pirmininkas Wilkie Rasmussen, AKR ir ES Jungtinės parlamentinės asamblėjos pirmininkas Louis Michel ir Angolos Respublikos Prezidentas José Eduardo dos Santos.

(Posėdis nutrauktas 12.15 val. ir pratęstas 15.05 val.)

PIRMININKAVO: W. RASMUSSEN

Pirmininkas

Jungtinės parlamentinės asamblėjos posėdis.

Pirmininkas pasveikino dalyvius.

1.   Jungtinės parlamentinės asamblėjos sudėtis

Pirmininkas pranešė, kad Jungtinės parlamentinės asamblėjos dalyvių sąrašas, kurį pateikė AKR šalių valdžios institucijos ir Europos Parlamento Pirmininkas, bus pridėtas prie protokolo.

2.   Ne parlamentų atstovų akreditavimas

Pirmininkas pranešė, kad AKR šalių valdžios institucijos atsiuntė ne parlamentų atstovų sąrašą. Jis pasiūlė, kad pagal Partnerystės susitarimo 17 straipsnio 1 dalį ir Jungtinės parlamentinės asamblėjos darbo taisyklių 1 straipsnį, būtų sudarytas šių atstovų sąrašas ir pridėtas prie posėdžio protokolo.

Jungtinė parlamentinė asamblėja pritarė.

Partnerystės susitarimo 17 straipsnio 1 dalies formuluotės „valstybė parlamento neturi“ ir Nigerio, Gvinėjos ir Madagaskaro atstovų akreditacijos tema pasisakė šie nariai: Ch. Lutundula (Kongo Demokratinė Respublika), M. Assarid (Malis), M. Sall (Senegalas), Jungtinės parlamentinės asamblėjos pirmininkas L. Michel, M. Striffler, F. Speroni ir M. Baldeh (Gambija).

Jungtinė parlamentinė asamblėja nutarė, kad Nigerio, Gvinėjos ir Madagaskaro atstovai šiame posėdyje turės stebėtojų teises.

3.   Pavaduotojai

Pirmininkas pranešė apie šiuos pavaduotojus: J. Attard-Montalto (už E. Scicluna), R. Bastos (už M. Carvalho), S. Binev (už E. McMillan-Scott), M. Cashman (už P. Toia), R. Czarnecki (už R. Legutko), A. Fox (už R. Sturdy), J. Girling (už V. Ford), R. Goebbels (už U. Bullmann), A. Gomes (už V. Moreira), Z. Gurmai (už V. De Keyser), A. Jäätteenmäki (už A. Jensen), M. Kastler (už D. Caspary), J. Leinen (už E. Ferreira), M. Migalski (už O. Vlasák), M. Ponga (už L. De Mita), N. Rinaldi (už N. Griesbeck), J. Sargentini (už Y. Jadot), E. Theocharous (už W. Kuhn) ir J. Włosowicz (už D. Hannan).

4.   Darbotvarkės projekto tvirtinimas (AP/100.586)

W. William (Seišeliai) paprašė žodžio kitais klausimais.

Patvirtintas toks darbotvarkės projektas, koks pateikiamas šiame protokole.

5.   17-osios AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos posėdžių protokolų tvirtinimas (OL C 221, 2009 9 14).

Protokolas patvirtintas.

6.   Pirmininkų pranešimai, įskaitant 2009 m. lapkričio 29 d. Biuro posėdyje priimtus sprendimus.

Pirmininkai pranešė apie 2009 m. lapkričio 29 d. biuro posėdžio rezultatus.

Pirmininkai L. Michel ir M. Tapsoba (Burkina Fasas) kalbėjo apie Jungtinės parlamentinės asamblėjos regioninį posėdį, vykusį Burkina Fase.

Pirmininkai pranešė apie šiuos terminus:

| — | nuolatinių komitetų pranešimuose pateiktų pasiūlymų dėl rezoliucijų pakeitimų pateikimo terminas: Kovo 30 d, pirmadienis, 18.00 val. |
| --- | --- |

—

nuolatinių komitetų pranešimuose pateiktų pasiūlymų dėl rezoliucijų pakeitimų pateikimo terminas: Kovo 30 d, pirmadienis, 18.00 val.

| — | pasiūlymų dėl kompromisinių rezoliucijų ir kitų skubių pasiūlymų dėl rezoliucijų pakeitimų pateikimo terminas: Kovo 1 d, antradienis, 15.00 val. |
| --- | --- |

—

pasiūlymų dėl kompromisinių rezoliucijų ir kitų skubių pasiūlymų dėl rezoliucijų pakeitimų pateikimo terminas: Kovo 1 d, antradienis, 15.00 val.

| — | klausimų, susijusių su balsavimo metodais: Kovo 2 d., trečiadienis, 18.00 val., raštu. |
| --- | --- |

—

klausimų, susijusių su balsavimo metodais: Kovo 2 d., trečiadienis, 18.00 val., raštu.

7.   Komisijos nario Karelo De Guchto, atsakingo už vystymą ir humanitarinę pagalbą, pranešimas

Pirmininkas pasveikino Komisijos narį ir padėkojo už įsipareigojimus Jungtinei parlamentinei asamblėjai.

Komisijos narys pasisakė.

8.   Klausimų Komisijai valanda

Pirmininkas pristatė temą.

Komisijai buvo pateikti 23 klausimai.

Komisija jau anksčiau atsakė į klausimus raštu, o Komisijos narys K. De Gucht žodžiu atsakė į papildomus klausimus, kuriuos pateikė šie asmenys:

Klausimas Nr. 2, pateikė E. Guerrero Salom dėl migracijos ir Kotonų susitarimo peržiūros.

Klausimas Nr. 9, kurį pateikė W. William (Seišeliai) dėl pažeidžiamumo FLEX sistemos.

Klausimas Nr. 10, kurį pateikė M. Assarid (Malis) dėl pažeidžiamumo FLEX sistemos.

Klausimas Nr. 11, kurį pateikė E. Joly dėl pažeidžiamumo FLEX sistemos.

Klausimas Nr. 12, kurį pateikė G. Zimmer dėl ES maisto priemonės.

Klausimas Nr. 4, kurį pateikė G. Mitchell dėl nuosavybės teisių.

Klausimas Nr. 4, kurį pateikė L. Ronzulli dėl gyvenamųjų būstų Afrikoje projekto.

Klausimas Nr. 17, kurį pateikė D. Martin dėl galimybės gauti vaistų.

Klausimas Nr. 19, kurį pateikė C. Bearder dėl neįgalių asmenų teisių.

Klausimas Nr. 23, kurį pateikė M. Cashman dėl homoseksualumo diskriminacijos.

Klausimas Nr. 6, kurį pateikė K. Arif dėl Ekonominės partnerystės susitarimų ir regioninės integracijos.

Klausimas Nr. 13, kurį pateikė M. Rivasi dėl pieno eksporto subsidijų.

Pirmininkas nusprendė, kad papildomas klausimas nepriimtinas.

Klausimas Nr. 21, kurį pateikė J. Sargentini dėl Somalio.

Dalyviai, pateikę klausimus 1, 7, 8, 14, 15, 18, 20 ir 22, neturėjo papildomų klausimų.

Klausimo Nr. 12 autorius nedalyvavo.

Klausimo Nr. 3 autorius, Ch. Goerens, kurį atstovavo A. Jäätteenmäki, taip pat pateikė papildomą klausimą.

9.   Veiksmai, kurių ėmėsi Komisija, įgyvendindama AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos 17-osios sesijos, vykusios Prahoje (Čekijos Respublika), rezoliucijas

Komisijos narys K. De Gucht atkreipė dėmesį į išdalytą dokumentą, kuriame pateikiama detali informacija apie veiksmus, kurių ėmėsi Komisija, įgyvendindama Prahoje (Čekijos Respublika) priimtas rezoliucijas.

10.   Diskusijos su Komisija

Kalbėjo: J. Leinen, M. A. Martínez Martínez, M. Assarid (Malis), Pirmininkas L. Michel, A. Gomes, I. Durant, D. Ramotar (Gajana), O. Schmidt, L. McAvan, G. Owona (Kamerūnas), J. Ferreira, F. Engel, W. William (Seišeliai), M. Sall (Senegalas), K. Mafura (Lesotas), J. Attard-Montalto, Ch. Lutundula (Kongo Demokratinė Respublika), M. Tapsoba (Burkina Fasas) ir K. Solamalemalo (Samoa).

Komisijos narys atsakė į visų narių pateiktas pastabas.

11.   Kotonu partnerystės susitarimo persvarstymas

Pirmininkas pranešė, kad Jungtinė parlamentinė asamblėja per šią sesiją šiuo klausimu priims deklaraciją.

Europos Komisijos Vystymosi generalinio direktorato direktorius Stefano Manservisi ir AKR ambasadorių komiteto pirmininkas bei AKR vyriausiasis derybininkas apibendrino Kotonu peržiūros derybų pažangą.

Kalbėjo: F. Kaczmarek, J. Mugambe (Uganda), K. Arif, J. Owona Kono (Kamerūnas), pirmininkas L. Michel, E. Joly, Ch. Lutundula (Kongo Demokratinė Respublika), G. Zimmer, W. William (Seišeliai), M. Nedelcheva, M. Assarid (Malis), L. McAvan ir M. Sall (Senegalas).

S. Manservisi ir B. Ndisale atsakė į narių pastabas ir klausimus.

(posėdis baigtas 19.00 val.)

Wilkie RASMUSSEN ir

Louis MICHEL

Pirmininka

Sir John KAPUTIN ir

Dietmar NICKEL

Generaliniai sekretoriai

---

| 18.3.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 68/4 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 68/4

---

2009 M. GRUODŽIO 1 D., ANTRADIENIO, POSĖDŽIO PROTOKOLAS

(2010/C 68/02)

(Posėdis pradėtas 9.10 val.)

PIRMININKAVO: L. MICHEL

Pirmininkas

1.   Pavaduotojai

Pirmininkas pranešė apie šiuos pavaduotojus: R. Bastos (už M. Carvalho), S. Binev (už E. McMillan-Scott), M. Cashman (už P. Toia), R. Czarnecki (už R. Legutko), A. Fox (už R. Sturdy), J. Girling (už V. Ford), R. Goebbels (už U. Bullmann), A. Gomes (už V. Moreira), Z. Gurmai (už V. De Keyser), A. Jäätteenmäki (už A. Jensen), M. Kastler (už D. Caspary), M. Migalski (už O. Vlasák), M. Ponga (už L. De Mita), N. Rinaldi (už N. Griesbeck), J. Sargentini (už Y. Jadot), E. Theocharous (už W. Kuhn) ir J. Włosowicz (už D. Hannan).

2.   Pasaulinė AIDS diena:

Pirmininkų pranešimai

Pirmininkas pranešė, kad tai buvo Pasaulinė AIDS diena ir pirmininkai padarė pareiškimus tos dienos paminėjimui.

Aukas visi pagerbė tylos minute.

Toliau kalbėjo: L. Ronzulli, M. Cashman, Ch. Milupi (Zambija), M. Sylla (Malis), C. Ogwal (Uganda) ir Jervase Yak (Sudanas).

3.   Lisabonos Sutartis

Pirmininkas paminėjo, kad Lisabonos sutartis įsigalioja gruodžio 1 d.

4.   Pabėgėliai, ypatingą dėmesį atkreipiant į klimato kaitos poveikį.

Diskusijos nepriimant rezoliucijos.

Jungtinių Tautų pabėgėlių reikalų vyriausiojo komisaro specialusis atstovas Sanda Kimbimbi padarė pranešimą.

Kalbėjo: S. Manservisi (Europos Komisija), Z. Roithová, M. Sylla (Malis), A. Gomes, H. Hamatoukour (Kamerūnas), A. Jäätteenmäki, J. Mugambe (Uganda), G. Zimmer, M. Kombo (Kenija), R. Neuser, W. William (Seišeliai) ir A. Manirakiza (Burundis).

S. Manservisi ir S. Kimbimbi atsakė į narių pastabas ir klausimus.

5.   Skubus klausimas Nr. 1: Klimato kaita

Kalbėjo: S. Manservisi (Europos Komisija), I. Zanicchi, L. McAvan, M. Sylla (Malis), C. Bearder, M. Sall (Senegalas), B. Manamelos (Pietų Afrika), J. Sargentini, I. Italeli (Tuvalu), M. Callanan, G. Roberts (Grenada), J. Ferreira, K. Darbo (Čadas), H. Schnellhardt, B. Bounkoulou (Kongo Respublika), F. Castex, H. Hamatoukour (Kamerūnas), T. Mushelenga (Namibija), M. Ponga ir T. Toga (Etiopija).

6.   Ekonominių ir socialinių partnerių pranešimas

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto ir regionų pilietinės visuomenės atstovų pranešimas.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto AKR ir ES tolesnius veiksmus įgyvendinančio komiteto pirmininkas L. Jahier ir Afrikos darbdavių asociacijos atstovas T. Makeka padarė pranešimus.

Kalbėjo: O. Schmidt ir N. Rinaldi.

L. Jahier ir T. Makeka atsakė į narių pastabas ir klausimus.

7.   Finansų krizės poveikis AKR valstybėms

Ekonominio vystymosi, finansų ir prekybos komitetas.

Josephs Mugambės (Uganda) ir Hans-Peterio Mayerio pranešimas,

Kalbėjo: J. Mugambe (Uganda), H.-P. Mayer, S. Manservisi (Europos Komisija), B. Manamela (Pietų Afrika), L. Mitchell, M. Assarid (Malis), R. Goebbels, A. Jäätteenmäki, T. Toga (Etiopija), E. Joly, H. Hamatoukour (Kamerūnas), R. Czarnecki, E. Hoarau, K. Mafura (Lesotas), F. Engel, L. Straker (Sent Vinsentas ir Grenadinai), K. Arif, A. Sithole (Mozambikas), E. Guerrero Salom, Ch. Lutundula (Kongo Demokratnė Respublika), A. Gomes ir O. Abdullahi (Nigerija).

S. Manservisi ir pranešėjas atsakė į narių pastabas ir klausimus.

(posėdis baigtas 12.55 val.)

Wilkie RASMUSSEN ir

Louis MICHEL

Pirmininka

Sir John KAPUTIN ir

Dietmar NICKEL

Generaliniai sekretoriai

---

| 18.3.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 68/6 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 68/6

---

2009 M. GRUODŽIO 2 D., TREČIADIENIO, POSĖDŽIO PROTOKOLAS

(2010/C 68/03)

(Posėdis pradėtas 9.10 val.)

PIRMININKAVO: L. MICHEL

Pirmininkas

1.   Pavaduotojai

Pirmininkas pranešė apie šiuos pavaduotojus:

R. Bastos (už M. Carvalho), M. Cashman (už P. Toia), R. Czarnecki (už R. Legutko), J. Girling (už V. Ford), R. Goebbels (už U. Bullmann), A. Gomes (už V. Moreira), Z. Gurmai (už V. De Keyser), A. Jäätteenmäki (už A. Jensen), M. Migalski (už O. Vlasák), M. Ponga (už L. De Mita), N. Rinaldi (už N. Griesbeck), J. Sargentini (už Y. Jadot), E. Theocharous (už W. Kuhn) ir J. Włosowicz (už D. Hannan).

2.   2009 m. lapkričio 30 d. posėdžio protokolo tvirtinimas

Protokolai patvirtintas.

3.   Pasaulinis valdymas ir tarptautinių institucijų reforma

Politinių reikalų komitetas

Donaldo Ramotaro (Gajana) ir Miguelio Angelo Martínezo Martínezo pranešimas.

D. Ramotar (Gajana) ir M. A. Martínez Martínez perskaitė pranešimą.

Kalbėjo: W. Vetter (Europos Komisija), F. Kaczmarek, M. Sylla (Malis), F. Castex, T. Toga (Etiopija), O. Schmidt, C. Ogwal (Uganda), G. Zimmer, A. Sithole (Mozambikas), L. Mitchell, H. Hamatoukour (Kamerūnas), I. Durant, W. William (Seišeliai), Z. Gurmai, M. Sall (Senegalas), M. Ponga, E. Jean Marie (Sent Lusija) ir A. Gomes.

D. Ramotar (Gajana) ir M. A. Martínez Martínez baigė diskusijas.

4.   Nelaimių mažinimas ir atkūrimas. Diskusijos nepriimant rezoliucijos

Pasaulio banko pasaulinės nelaimių mažinimo ir atkūrimo priemonės atstovas Saroj K. Jha padarė pranešimą.

Kalbėjo: L. Mitchell, M. Sylla (Malis), J. Ferreira, H. Hamatoukour (Kamerūnas), N. Rinaldi, W. William (Seišeliai) ir R. Goebbels.

S. K. Jha atsakė į diskusijų metu kilusius klausimus.

Klausimu dėl darbo tvarkos pirmininkas pranešė, kad 19.00–20.00 val. skelbiamas neeilinis biuro posėdis.

5.   PPO derybos ir Ekonominės partnerystės susitarimai (EPS). Dabartinė padėtis. Diskusijos nepriimant rezoliucijos

Peter Thompson (Europos Komisija) pristatė temą.

Kalbėjo: F. Engel, K. Arif, B. Manamela (Pietų Afrika), N. Rinaldi, M. Sylla (Malis), I. Durant, W. William (Seišeliai), H. Schnellhardt, H. Hamatoukour (Kamerūnas), K. Mporogomyi (Tanzanija), E. Hoarau, M. Amon-Ago (Dramblio Kaulo Krantas) ir P. Tirolien.

P. Thompson atsakė į pateiktus klausimus.

6.   Jaunimo socialinė ir kultūrinė integracija ir dalyvavimas,

Socialinių reikalų ir aplinkos komitetas.

Manuelio Jiménezo (Dominikos Respublika) ir Olles Schmidto pranešimas,

O. Schmidt ir O. Rodgers (Surinamas), kuris pakeitė M. Jiménezą (Dominikos Respublika), perskaitė pranešimą.

Kalbėjo: A. Janssen (Europos Komisija), M. Nedelcheva, M. Cashman, C. Bearder, Mohamed Ali (Etiopija), M. Rivasi, C. Ogwal (Uganda), J. Ferreira, H. Hamatoukour (Kamerūnas), M. Gahler, D. Ramotar (Gajana), J. Haug, W. William (Seišeliai), O. Motlhale (Botsvana) ir M. Amon-Ago (Dramblio Kaulo Krantas).

O. Rodgers (Surinamas) ir O. Schmidt baigė diskusijas.

(Posėdis nutrauktas 12.40 val. ir pratęstas 15.10 val.)

PIRMININKAVO: W. RASMUSSEN

Pirmininkas

Pirmininkas pasveikino AKR Tarybai ir ES Tarybos pirmininkių pareigas einančias Eunicę Kazembę ir Gunillą Carlsson.

7.   Malavio pramonės ir prekybos ministrės, AKR tarybos pirmininkės pareigas einančios Eunice Kazembes pranešimas

Eunice Kazembe padarė pranešimą AKR Tarybos vardu.

8.   Švedijos vystymo ministrės, ES Tarybos pirmininkės pareigas einančios Gunillos Carlsson pranešimas

Gunilla Carlsson padarė pranešimą ES Tarybos vardu.

9.   Klausimų Tarybai valanda

AKR Tarybai buvo pateikti 3 klausimai.

E. Kazembe atsakė į šiuos klausimus ir papildomą klausimą:

Klausimas Nr. 3, kurį pateikė O. Schmidt dėl Dawito Isaako.

Šie klausimai buvo pateikti be papildomų klausimų:

Klausimas Nr. 1, kurį pateikė K. Arif dėl AKR šalių požiūrio į ekonominės partnerystės susitarimus.

Klausimas Nr. 2, kurį pateikė W. William (Seišeliai) dėl žuvininkystės stebėsenos sistemos.

ES Tarybai buvo pateikta 19 klausimų.

G. Carlsson atsakė į šiuos klausimus ir papildomus klausimus:

Klausimas Nr. 21, kurį pateikė O. Schmidt dėl Dawito Isaako.

Klausimas Nr. 13, kurį pateikė F. Castex dėl tarptautinio krizės valdymo Afrikoje.

Klausimas Nr. 17, kurį pateikė M. Cashman dėl homoseksualumo diskriminacijos.

Klausimas Nr. 18, kurį pateikė M. Cashman (už P. Toia) dėl neįgalių asmenų.

Klausimas Nr. 7, kurį pateikė Sir Louis Straker (Sent Vinsentas ir Grenadinai) dėl pasaulinės finansų krizės.

Klausimas Nr. 8, kurį pateikė G. Zimmer dėl vystomojo bendradarbiavimo finansavimo.

Klausimas Nr. 9, kurį pateikė F. Kaczmarek dėl oficialios vystymosi pagalbos.

Klausimas Nr. 10, kurį pateikė E. Joly dėl neteisėtų finansinių srautų iš besivystančių šalių.

Klausimas Nr. 14, kurį pateikė P. Tirolien dėl finansavimo, skirto besivystančioms šalims prisitaikyti prie klimato kaitos.

Klausimas Nr. 15, kurį pateikė M. Assarid (Malis) dėl klimato kaitos ir pagalbos AKR šalims.

Klausimas Nr. 11, kurį pateikė W. William (Seišeliai) dėl ekonominės partnerystės susitarimų.

Klausimas Nr. 16, kurį pateikė J. Sargentini dėl Somalio.

Klausimas Nr. 22 kurį pateikė Ch. Goerens dėl padėties Darfūre oficialiai pasibaigus konfliktui.

Klausimas Nr. 4 kurį pateikė E. Jean Marie (Sent Lusija) dėl Lisabonos Sutarties ratifikavimo poveikio ES ir AKR partnerystei.

Klausimas Nr. 5 kurį pateikė S. Skerritt-Andrew (Sent Kitsas ir Nevis) dėl Kotonu susitarimo antrosios peržiūros.

Klausimas Nr. 6 kurį pateikė M. A. Martínez Martínez (už E. Guerrero Salom) dėl migracijos (Kotonu susitarimo peržiūra).

Klausimas Nr. 12 kurį pateikė H. Schnellhardt dėl bendros ES ir Afrikoc strategijos.

Klausimas Nr. 19 kurį pateikė L. Ronzulli dėl demokratinio etninių, kultūrinių ir religinių skirtumų derinimo AKR ir ES šalyse.

Klausimas Nr. 20 kurį pateikė I. Zanicchi dėl vaikų mirtingumo, kuris yra konkretus įsipareigojimas, susijęs su Tūkstantmečio vystymosi tikslų 4 tikslu.

E. Kazembe taip pat atsakė į 10, 11, 16 ir 19 klausimus.

10.   Diskusijos su Taryba pagal „prašau žodžio“ principą (angl. catch-the-eye).

Kalbėjo: D. Ramotar (Gajana), W. William (Seišeliai), M. Assarid (Malis), M. Sall (Senegalas), J. Ferreira, M. Naib (Eritrėja), I. Durant, J. Attard-Montalto, Ch. Milupi (Zambija), M. Callanan, M. Rivasi, A. Gomes and Ch. Lutundula (Kongo Demokratinė Respublika).

G. Carlsson ir E. Kazembe atsakė į pateiktus klausimus.

11.   Padėtis Nigeryje

Kalbėjo: M. Ali (Etiopija), A. Bundu (Siera Leonė), M. Gahler, G. Zimmer, F. Castex, Ch. Lutundula (Kongo Demokratinė Respublika), M. Amon Ago (Dramblio Kaulo Krantas), A. Hama (Nigeris), O. Abdullahi (Nigerija) ir pirmininkas W. Rasmussen.

12.   Skubus klausimas Nr. 2: Padėtis Madagaskare

Kalbėjo: W. Vetter (Europos Komisija), A. Sithole (Mozambikas), L. Ronzulli, M. Assarid (Malis), O. Schmidt, P. Tirolien, E. Hoarau, M. Rivasi, Ch. Lutundula (Kongo Demokratinė Respublika), W. William (Seišeliai), M. Striffler, C. Mahazaka (Madagaskaras), Randrianiatovo (Madagaskaras) ir pirmininkas W. Rasmussen.

13.   10-ojo EPF šalių ir regionų strateginiai dokumentai, įskaitant Angolos šalies strateginį dokumentą

Pareiškimus padarė Angolos Respublikos planavimo ministras Ana Dias Lourenço ir Angolos Nacionalinės Asamblėjos ekonomikos ir finansų komiteto pirmininkas Diógenes di Espírito Santo Oliveira.

Kalbėjo: J. Ferreira (Europos Komisija), A. Gomes, B. De Sousa (Angola), M. Gahler, M. Nedelcheva ir pirmininkas W. Rasmussen.

(posėdis baigtas 19.15 val.)

Wilkie RASMUSSEN ir

Louis MICHEL

Pirmininka

Sir John KAPUTIN ir

Dietmar NICKEL

Generaliniai sekretoriai

---

| 18.3.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 68/9 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 68/9

---

2009 M. GRUODŽIO 3 D., KETVIRTADIENIO, POSĖDŽIO PROTOKOLAS

(2010/C 68/04)

(Posėdis pradėtas 9.10 val.)

PIRMININKAVO: L. MICHEL

Pirmininkas

1.   Pavaduotojai

Pirmininkas pranešė apie šiuos pavaduotojus:

J. Attard-Montalto (už E. Scicluna), R. Bastos (už M. Carvalho), M. Cashman (už P. Toia), J. Girling (už V. Ford), R. Goebbels (už U. Bullmann), A. Gomes (už V. Moreira), Z. Gurmai (už V. De Keyser), A. Jäätteenmäki (už A. Jensen), M. Migalski (už O. Vlasák), M. Ponga (už L. De Mita), J. Sargentini (už Y. Jadot), E. Theocharous (už W. Kuhn) ir J. Włosowicz (už D. Hannan).

2.   2009 m. gruodžio 2 d. (ryto ir po pietų) posėdžių protokolų tvirtinimas

Protokolai patvirtintas.

3.   Darbo grupių diskusijų rezultatų apžvalga

Pateikti šie darbo grupių pranešimai:

| — | Marthe Amon-Ago (Dramblio Kaulo Krantas) dėl geresnio valdymo mokymo (vizitas į Nacionalinę administravimo mokyklą). |
| --- | --- |

—

Marthe Amon-Ago (Dramblio Kaulo Krantas) dėl geresnio valdymo mokymo (vizitas į Nacionalinę administravimo mokyklą).

| — | Amadou Ciré Sall (Senegalas) dėl „Atsiprašome, Angoloje vyksta statybos“ (angl. Sorry, Angola under Construction). Gyvenamųjų namų, futbolo stadiono, universiteto miestelio ir specialiosios ekonominės erdvės (ZEE) – statybos darbų pagal projektus, skirtus Luandai plėsti, lankymas. |
| --- | --- |

—

Amadou Ciré Sall (Senegalas) dėl „Atsiprašome, Angoloje vyksta statybos“ (angl. Sorry, Angola under Construction). Gyvenamųjų namų, futbolo stadiono, universiteto miestelio ir specialiosios ekonominės erdvės (ZEE) – statybos darbų pagal projektus, skirtus Luandai plėsti, lankymas.

| — | Mariya Nedelcheva dėl gyvenimo sąlygų gerinimo Musekeso (Angola) vietovėje. Miesto gyvenamųjų namų pertvarkymui skirto projekto darbų lankymas. |
| --- | --- |

—

Mariya Nedelcheva dėl gyvenimo sąlygų gerinimo Musekeso (Angola) vietovėje. Miesto gyvenamųjų namų pertvarkymui skirto projekto darbų lankymas.

4.   Balsavimas dėl nuolatinių komitetų pranešimuose pateiktų pasiūlymų dėl rezoliucijų

| — | Pasaulinis valdymas ir tarptautinių institucijų reforma.
  Donaldo Ramotaro (Gajana) ir Miguelio Angelo Martínezo Martínezo pranešimas.
  Politinių reikalų komitetas (ACP-EU/100.587/09/fin.).
  Šeši dalyviai paprašė, kad dėl šios rezoliucijos E konstatuojamosios dalies būtų balsuojama atskirai ir kad AKR šalių ir Europos Parlamento atstovai balsuotų atskirai; konstatuojamoji dalis priimta.
  Šeši dalyviai paprašė, kad dėl šios rezoliucijos 11 dalies būtų balsuojama atskirai ir kad AKR šalių ir Europos Parlamento atstovai balsuotų atskirai; 29 dalis atmesta.
  Šeši dalyviai paprašė, kad dėl šios rezoliucijos 29 dalies būtų balsuojama atskirai ir kad AKR šalių ir Europos Parlamento atstovai balsuotų atskirai; 29 dalis atmesta.
  Rezoliucija su pakeitimais patvirtinta vienbalsiai. |
| --- | --- |

—

Pasaulinis valdymas ir tarptautinių institucijų reforma.

Donaldo Ramotaro (Gajana) ir Miguelio Angelo Martínezo Martínezo pranešimas.

Politinių reikalų komitetas (ACP-EU/100.587/09/fin.).

Šeši dalyviai paprašė, kad dėl šios rezoliucijos E konstatuojamosios dalies būtų balsuojama atskirai ir kad AKR šalių ir Europos Parlamento atstovai balsuotų atskirai; konstatuojamoji dalis priimta.

Šeši dalyviai paprašė, kad dėl šios rezoliucijos 11 dalies būtų balsuojama atskirai ir kad AKR šalių ir Europos Parlamento atstovai balsuotų atskirai; 29 dalis atmesta.

Šeši dalyviai paprašė, kad dėl šios rezoliucijos 29 dalies būtų balsuojama atskirai ir kad AKR šalių ir Europos Parlamento atstovai balsuotų atskirai; 29 dalis atmesta.

Rezoliucija su pakeitimais patvirtinta vienbalsiai.

| — | Finansų krizės poveikis AKR valstybėms.
  Josephs Mugambės (Uganda) ir Hans-Peterio Mayerio pranešimas,
  Ekonominio vystymosi, finansų ir prekybos komitetas ACP-EU/100.510/09/fin.).
  J. Mugambės (Uganda) žodžiu pasiūlė pakeisti 4 pakeitimą; pakeistas pakeitimas patvirtintas.
  R. Goebbels žodžiu pasiūlė pakeisti 5 pakeitimą; pakeistas pakeitimas patvirtintas.
  GUE-NGL frakcija žodžiu pasiūlė pakeisti 13 dalį ir ji buvo patvirtinta su pakeitimu.
  S&D frakcija žodžiu pasiūlė pakeisti 17 dalį ir ji buvo patvirtinta su pakeitimu.
  GUE-NGL frakcija žodžiu pasiūlė pakeisti 21 dalį ir ji buvo patvirtinta su pakeitimu.
  Patvirtinti 1, 6 ir 8-9 pakeitimai.
  Rezoliucija su pakeitimais patvirtinta vienbalsiai. |
| --- | --- |

—

Finansų krizės poveikis AKR valstybėms.

Josephs Mugambės (Uganda) ir Hans-Peterio Mayerio pranešimas,

Ekonominio vystymosi, finansų ir prekybos komitetas ACP-EU/100.510/09/fin.).

J. Mugambės (Uganda) žodžiu pasiūlė pakeisti 4 pakeitimą; pakeistas pakeitimas patvirtintas.

R. Goebbels žodžiu pasiūlė pakeisti 5 pakeitimą; pakeistas pakeitimas patvirtintas.

GUE-NGL frakcija žodžiu pasiūlė pakeisti 13 dalį ir ji buvo patvirtinta su pakeitimu.

S&D frakcija žodžiu pasiūlė pakeisti 17 dalį ir ji buvo patvirtinta su pakeitimu.

GUE-NGL frakcija žodžiu pasiūlė pakeisti 21 dalį ir ji buvo patvirtinta su pakeitimu.

Patvirtinti 1, 6 ir 8-9 pakeitimai.

Rezoliucija su pakeitimais patvirtinta vienbalsiai.

| — | Jaunimo socialinė ir kultūrinė integracija ir dalyvavimas,
  Manuelio Jiménezo (Dominikos Respublika) ir Olles Schmidto pranešimas,
  Socialinių reikalų ir aplinkos komitetas (ACP-EU/100.504/09/fin).
  Dešimt dalyvių paprašė, kad dėl šios rezoliucijos 2 dalies būtų balsuojama atskirai ir kad AKR šalių ir Europos Parlamento atstovai balsuotų atskirai; 2 dalis atmesta.
  Penki dalyviai paprašė, kad dėl 2 pakeitimo AKR šalių ir Europos Parlamento atstovai balsuotų atskirai; 2 pakeitimas atmestas.
  Pakeitimai 1 ir 3-4 patvirtinti.
  Rezoliucija su pakeitimais patvirtinta vienbalsiai. |
| --- | --- |

—

Jaunimo socialinė ir kultūrinė integracija ir dalyvavimas,

Manuelio Jiménezo (Dominikos Respublika) ir Olles Schmidto pranešimas,

Socialinių reikalų ir aplinkos komitetas (ACP-EU/100.504/09/fin).

Dešimt dalyvių paprašė, kad dėl šios rezoliucijos 2 dalies būtų balsuojama atskirai ir kad AKR šalių ir Europos Parlamento atstovai balsuotų atskirai; 2 dalis atmesta.

Penki dalyviai paprašė, kad dėl 2 pakeitimo AKR šalių ir Europos Parlamento atstovai balsuotų atskirai; 2 pakeitimas atmestas.

Pakeitimai 1 ir 3-4 patvirtinti.

Rezoliucija su pakeitimais patvirtinta vienbalsiai.

5.   Balsavimas dėl skubių pasiūlymų dėl rezoliucijų

| — | Skubus pasiūlymas dėl rezoliucijos dėl klimato kaitos (ACP-EU/100.613/09/comp.),
  7 dalies 9 pakeitimas paskelbtas nepriimtinu pagal Darbo tvarkos taisyklių 18 straipsnio 1 dalį.
  Pakeitimai 1, 3, 6-8 ir 11-12 patvirtinti.
  Rezoliucija su pakeitimais patvirtinta; 80 balsavusiųjų jai pritarė, o 12 susilaikė. |
| --- | --- |

—

Skubus pasiūlymas dėl rezoliucijos dėl klimato kaitos (ACP-EU/100.613/09/comp.),

7 dalies 9 pakeitimas paskelbtas nepriimtinu pagal Darbo tvarkos taisyklių 18 straipsnio 1 dalį.

Pakeitimai 1, 3, 6-8 ir 11-12 patvirtinti.

Rezoliucija su pakeitimais patvirtinta; 80 balsavusiųjų jai pritarė, o 12 susilaikė.

| — | Skubus pasiūlymas dėl rezoliucijos dėl padėties Madagaskare (ACP-EU/100.624/09/comp.),
  Pakeitimų 1, 2 ir 4 atsisakyta.
  O. Schmidt pateikė kompromisinį pakeitimą žodžiu pridėti naują 6 a dalį; kompromisinis pakeitimas patvirtintas.
  Ch. Lutundula (Kongo Demokratinė Respublika) pateikė pakeitimą žodžiu pridėti naują 7a dalį; pakeitimas patvirtintas.
  Ch. Lutundula (Kongo Demokratinė Respublika) pateikė pakeitimą žodžiu pridėti naują 11 dalį; pakeitimas patvirtintas.
  Ch. Lutundula (Kongo Demokratinė Respublika) pateikė pakeitimą žodžiu pridėti naują 11 a dalį; pakeitimas patvirtintas.
  Pakeitimas 3 patvirtintas.
  Rezoliucija su pakeitimais patvirtinta vienbalsiai. |
| --- | --- |

—

Skubus pasiūlymas dėl rezoliucijos dėl padėties Madagaskare (ACP-EU/100.624/09/comp.),

Pakeitimų 1, 2 ir 4 atsisakyta.

O. Schmidt pateikė kompromisinį pakeitimą žodžiu pridėti naują 6 a dalį; kompromisinis pakeitimas patvirtintas.

Ch. Lutundula (Kongo Demokratinė Respublika) pateikė pakeitimą žodžiu pridėti naują 7a dalį; pakeitimas patvirtintas.

Ch. Lutundula (Kongo Demokratinė Respublika) pateikė pakeitimą žodžiu pridėti naują 11 dalį; pakeitimas patvirtintas.

Ch. Lutundula (Kongo Demokratinė Respublika) pateikė pakeitimą žodžiu pridėti naują 11 a dalį; pakeitimas patvirtintas.

Pakeitimas 3 patvirtintas.

Rezoliucija su pakeitimais patvirtinta vienbalsiai.

6.   Deklaracija

Luandos deklaracijai dėl AKR valstybių ir ES partnerystės susitarimo (Kotonu susitarimo) antrosios peržiūros buvo vieningai pritarta. Pirmininkas L. Michel pranešė dalyviams, kad pirmininkų deklaracija dėl padėties Nigeryje baigta ir išdalyta.

Kalbėjo: M. Gahler atkreipė dėmesį į pirmininkų deklaraciją dėl padėties Nigeryje, kuri vis dar pavadinta „Deklaracijos projektas“.

7.   Kiti klausimai

Kalbėjo: W. William (Seišeliai), M. Gahler, L. Straker (Sent Vinsentas ir Grenadinai), A. Bundu (Siera Leonė), Sithole (Mozambikas), M. Cashman, J. Ferreira, M. A. Martínez Martínez, Ch. Milupi (Zambija), B. De Sousa (Angola) ir O. Rodgers (Surinamas).

Pirmininkas L. Michel padėkojo B. De Sousa (Angola) už pagalbą organizuojant posėdį ir paprašė perduoti padėką Angolos Prezidentui, Ministrui Pirmininkui, ir Nacionalinės Asamblėjos Pirmininkui. Jis padėkojo išvykstantiems generaliniams sekretoriams ir Pirmininkui W. Rasmussenui, kuriam įteikė dovaną.

8.   19-osios AKR ir ES Jungtinės parlamentinės asamblėjos sesijos data ir vieta.

19-oji Jungtinės parlamentinės asamblėjos sesija vyks 2010 m. kovo 29 d. – balandžio 1 d. Tenerifėje (Ispanija).

(Posėdis pradėtas 11.00 val.)

Wilkie RASMUSSEN ir

Louis MICHEL

Pirmininka

Sir John KAPUTIN ir

Dietmar NICKEL

Generaliniai sekretoriai

---

I PRIEDAS

JUNGTINĖS PARLAMENTINĖS ASAMBLĖJOS DALYVIŲ SĄRAŠAS ABĖCĖLĖS TVARKA

| AKR atstovai | EP atstovai |
| --- | --- |
| RASMUSSEN (KUKO SALOS), Pirmininkas | L. MICHEL, Pirmininkas |
| ANGOLA (VP) | K. ARIF (pirmininko pavaduotojas) |
| BURKINA FASO (VP) | P. ŠŤASTNÝ (pirmininko pavaduotojas) |
| KONGO Respublika (VP) | HOARAU (VP) |
| KONGO Demokratinė Respublika (VP) | KLASS (VP) |
| ETIOPIJA (VP) | NICHOLSON (VP) |
| GAMBIJA (VP) | McAVAN (VP) |
| GAJANA (VP) | RONZULLI (VP) |
| PAPUA NAUJOJI GVINĖJA (VP) | GOERENS (VP) |
| RUANDA (VP) | SCOTTA' (VP)o |
| SALIAMONO SALOS (VP) | ROITHOVÁ (VP) |
| SURINAMAS (VP) | OUZKÝ (VP) |
| ZIMBABVĖ (VP) | RIVASI (VP) |
| ANTIGVA IR BARBUDA | ALFONSI |
| BAHAMOS | ALVES |
| BARBADOSAS | BAUER |
| BELIZĖ | BEARDER |
| BENINAS | BOVÉ |
| BOTSVANA | BULLMANN |
| BURUNDIS | CALLANAN |
| KAMERŪNAS | CARVALHO |
| ŽALIASIS KYŠULYS | CASA |
| CENTRINĖS AFRIKOS RESPUBLIKA | CASINI |
| ČADAS | CASPARY |
| KOMORAI | CASTEX |
| DRAMBLIO KAULO KRANTAS | CHRISTENSEN |
| DŽIBUTIS | COELHO |
| DOMINIKA | DE KEYSER |
| DOMINIKOS RESPUBLIKA | DELVAUX |
| PUSIAUJO GVINĖJA | DE MITA |
| ERITRĖJA | DE SARNEZ |
| FIDŽIS | DURANT |
| GABONAS | ENGEL |
| GANA | ESTARÀS FERRAGUT |
| GRENADA | FERREIRA, Elisa |
| GVINĖJA | FERREIRA, João |
| BISAU GVINĖJA | FORD |
| JAMAIKA | GAHLER |
| HAITIS | GRIESBECK |
| KENIJA | GUERRERO SALOM |
| KIRIBATIS | HALL |
| LESOTAS | HÄNDEL |
| LIBERIJA | HANNAN |
| MADAGASCARAS | HAUG |
| MALAVIS | JADOT |
| MALIS | JENSEN |
| MARŠALO SALOS (Respublika) | JOLY |
| MAURITANIJA | KACZMAREK |
| MAURICIJUS | KORHOLA |
| MIKRONEZIJA (Federalinės Valstijos) | KUHN |
| MOZAMBIKAS | LEGUTKO |
| NAMIBIJA | LE PEN |
| NAURU (Respublika) | LÓPEZ AGUILAR |
| NIGERIS | McMILLAN-SCOTT |
| NIGERIJA | MANDERS |
| NIUJĖ | MARTIN |
| PALAU | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| SENT KITSAS IR NEVIS | MATO ADROVER |
| SENT LUSIJA | MAYER |
| SENT VINSENTAS IR GRENADINAI | MITCHELL |
| SAMOA | MOREIRA |
| SAN TOMĖ IR PRINCIPĖ | NEDELCHEVA |
| SENEGALAS | NEUSER |
| SEIŠELIAI | ROSSI |
| SIERA LEONĖ | SCHLYTER |
| SOMALIS | SCHMIDT |
| PIETŲ AFRIKA | SCHNELLHARDT |
| SUDANAS | SCICLUNA |
| SVAZILANDAS | SENYSZYN |
| TANZANIJA | SPERONI |
| RYTŲ TIMORAS | STRIFFLER |
| TOGAS | STURDY |
| TONGA | TIROLIEN |
| TRINIDADAS IR TOBAGAS | TOIA |
| TUVALU | VLASÁK |
| UGANDA | WIELAND |
| VANUATU | ZANICCHI |
| ZAMBIJA | G. ZIMMER |

AKR atstovai

EP atstovai

RASMUSSEN (KUKO SALOS), Pirmininkas

L. MICHEL, Pirmininkas

ANGOLA (VP)

K. ARIF (pirmininko pavaduotojas)

BURKINA FASO (VP)

P. ŠŤASTNÝ (pirmininko pavaduotojas)

KONGO Respublika (VP)

HOARAU (VP)

KONGO Demokratinė Respublika (VP)

KLASS (VP)

ETIOPIJA (VP)

NICHOLSON (VP)

GAMBIJA (VP)

McAVAN (VP)

GAJANA (VP)

RONZULLI (VP)

PAPUA NAUJOJI GVINĖJA (VP)

GOERENS (VP)

RUANDA (VP)

SCOTTA' (VP)o

SALIAMONO SALOS (VP)

ROITHOVÁ (VP)

SURINAMAS (VP)

OUZKÝ (VP)

ZIMBABVĖ (VP)

RIVASI (VP)

ANTIGVA IR BARBUDA

ALFONSI

BAHAMOS

ALVES

BARBADOSAS

BAUER

BELIZĖ

BEARDER

BENINAS

BOVÉ

BOTSVANA

BULLMANN

BURUNDIS

CALLANAN

KAMERŪNAS

CARVALHO

ŽALIASIS KYŠULYS

CASA

CENTRINĖS AFRIKOS RESPUBLIKA

CASINI

ČADAS

CASPARY

KOMORAI

CASTEX

DRAMBLIO KAULO KRANTAS

CHRISTENSEN

DŽIBUTIS

COELHO

DOMINIKA

DE KEYSER

DOMINIKOS RESPUBLIKA

DELVAUX

PUSIAUJO GVINĖJA

DE MITA

ERITRĖJA

DE SARNEZ

FIDŽIS

DURANT

GABONAS

ENGEL

GANA

ESTARÀS FERRAGUT

GRENADA

FERREIRA, Elisa

GVINĖJA

FERREIRA, João

BISAU GVINĖJA

FORD

JAMAIKA

GAHLER

HAITIS

GRIESBECK

KENIJA

GUERRERO SALOM

KIRIBATIS

HALL

LESOTAS

HÄNDEL

LIBERIJA

HANNAN

MADAGASCARAS

HAUG

MALAVIS

JADOT

MALIS

JENSEN

MARŠALO SALOS (Respublika)

JOLY

MAURITANIJA

KACZMAREK

MAURICIJUS

KORHOLA

MIKRONEZIJA (Federalinės Valstijos)

KUHN

MOZAMBIKAS

LEGUTKO

NAMIBIJA

LE PEN

NAURU (Respublika)

LÓPEZ AGUILAR

NIGERIS

McMILLAN-SCOTT

NIGERIJA

MANDERS

NIUJĖ

MARTIN

PALAU

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

SENT KITSAS IR NEVIS

MATO ADROVER

SENT LUSIJA

MAYER

SENT VINSENTAS IR GRENADINAI

MITCHELL

SAMOA

MOREIRA

SAN TOMĖ IR PRINCIPĖ

NEDELCHEVA

SENEGALAS

NEUSER

SEIŠELIAI

ROSSI

SIERA LEONĖ

SCHLYTER

SOMALIS

SCHMIDT

PIETŲ AFRIKA

SCHNELLHARDT

SUDANAS

SCICLUNA

SVAZILANDAS

SENYSZYN

TANZANIJA

SPERONI

RYTŲ TIMORAS

STRIFFLER

TOGAS

STURDY

TONGA

TIROLIEN

TRINIDADAS IR TOBAGAS

TOIA

TUVALU

VLASÁK

UGANDA

WIELAND

VANUATU

ZANICCHI

ZAMBIJA

G. ZIMMER

POLITINIŲ REIKALŲ KOMITETAS

| AKR nariai | EP nariai |
| --- | --- |
| IBOVI (KONGO RESPUBLIKA), Pirmininkas | CASA, Pirmininkas |
| JOAZILE (HAITIS), VC | KORHOLA, pirmininko pavaduotoja |
| PAPUA NAUJOJI GVINĖJA (VC) | CASTEX, pirmininko pavaduotojas |
| DE SOUSA (ANGOLA) | ALFONSI |
| BELIZĖ | BEARDER |
| ALA (BENINAS) | CALLANAN |
| CENTRINĖS AFRIKOS RESPUBLIKA | C. CASINI |
| RASMUSSEN (KUKO SALOS) | V. DE KEYSER |
| AMON-AGO (DRAMBLIO KAULO KRANTAS) | L. C. DE MITA |
| NAIB (ERITRĖJA) | I. DURANT |
| TOGA (ETIOPIJA) | FERREIRA, Elisa |
| FIDŽIS | M. GAHLER |
| ROGOMBE (GABONAS) | N. GRIESBECK |
| FUSEINI (GANA) | D. HANNAN |
| ROBERTS (GRENADA) | HÄNDEL |
| GVINĖJA | KACZMAREK |
| RAMOTAR (GAJANA) | LE PEN |
| KAMAR (KENIJA) | T. MANDERS |
| LIBERIJA | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| NIUJĖ | V. MOREIRA |
| SENT VINSENTAS IR GRENADINAI | J. NICHOLSON |
| SIBHILDA (PIETŲ AFRIKA) | Z. ROITHOVA |
| MPOROGOMYI (TANZANIJA) | G. SCOTTA' |
| TOGAS | F. E. SPERONI |
| ITALELI (TUVALU) | M. STRIFFLER |
| MLOTSHWA (ZIMBABVE) | R. WIELAND |

AKR nariai

EP nariai

IBOVI (KONGO RESPUBLIKA), Pirmininkas

CASA, Pirmininkas

JOAZILE (HAITIS), VC

KORHOLA, pirmininko pavaduotoja

PAPUA NAUJOJI GVINĖJA (VC)

CASTEX, pirmininko pavaduotojas

DE SOUSA (ANGOLA)

ALFONSI

BELIZĖ

BEARDER

ALA (BENINAS)

CALLANAN

CENTRINĖS AFRIKOS RESPUBLIKA

C. CASINI

RASMUSSEN (KUKO SALOS)

V. DE KEYSER

AMON-AGO (DRAMBLIO KAULO KRANTAS)

L. C. DE MITA

NAIB (ERITRĖJA)

I. DURANT

TOGA (ETIOPIJA)

FERREIRA, Elisa

FIDŽIS

M. GAHLER

ROGOMBE (GABONAS)

N. GRIESBECK

FUSEINI (GANA)

D. HANNAN

ROBERTS (GRENADA)

HÄNDEL

GVINĖJA

KACZMAREK

RAMOTAR (GAJANA)

LE PEN

KAMAR (KENIJA)

T. MANDERS

LIBERIJA

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

NIUJĖ

V. MOREIRA

SENT VINSENTAS IR GRENADINAI

J. NICHOLSON

SIBHILDA (PIETŲ AFRIKA)

Z. ROITHOVA

MPOROGOMYI (TANZANIJA)

G. SCOTTA'

TOGAS

F. E. SPERONI

ITALELI (TUVALU)

M. STRIFFLER

MLOTSHWA (ZIMBABVE)

R. WIELAND

EKONOMINIO VYSTYMOSI, FINANSŲ IR PREKYBOS KOMITETAS

| AKR nariai | EP nariai |
| --- | --- |
| BOTSVANA, Pirmininkas | CARVALHO, Pirmininkė |
| LUTUNDULA (KONGO DEMOKRATINĖ RESPUBLIKA), VC | R. A. LEGUTKO, pirmininko pavaduotojas |
| NIGERIJA, VC | L. P. ALVES, pirmininko pavaduotojas |
| BARBADOSAS | K ARIF |
| MANIRAKIZA (BURUNDIS) | BOVÉ |
| PUSIAUJO GVINĖJA | U. BULLMANN |
| JAMAIKA | D. CASPARY |
| MAFURA (LESOTAS) | F. ENGEL |
| IMBARCAOUANE (MALIS) | V. FORD |
| MAURITANIJA | C. GOERENS |
| MIKRONEZIJA (Federalinės Valstijos) | E. GUERRERO SALOM |
| MUSHELENGA (NAMIBIJA) | E. HOARAU |
| PALAU | A. E. JENSEN |
| POLISI (RUANDA) | W. KUHN |
| SENT KITSAS IR NEVIS | G. MATO ADROVER |
| JEAN-MARIE (SENT LUSIJA) | H.-P. MAYER |
| SOLAMALEMALO KENETI (SAMOA) | D. MARTIN |
| SAN TOMĖ IR PRINCIPĖ | McMILLAN-SCOTT |
| SALL (SENEGALAS) | L. MICHEL |
| WILLIAM (SEIŠELIAI) | G. MITCHELL |
| BUNDU (SIERRA LEONĖ) | C. SCHLYTER |
| MUSA (SUDANAS) | P. ŠŤASTNÝ |
| TONGA | E. SCICLUNA |
| TRINIDADAS IR TOBAGAS | R. STURDY |
| MUGAMBE (UGANDA) | P. TIROLIEN |
| MILUPI (ZAMBIJA) | I. ZANICCHI |

AKR nariai

EP nariai

BOTSVANA, Pirmininkas

CARVALHO, Pirmininkė

LUTUNDULA (KONGO DEMOKRATINĖ RESPUBLIKA), VC

R. A. LEGUTKO, pirmininko pavaduotojas

NIGERIJA, VC

L. P. ALVES, pirmininko pavaduotojas

BARBADOSAS

K ARIF

MANIRAKIZA (BURUNDIS)

BOVÉ

PUSIAUJO GVINĖJA

U. BULLMANN

JAMAIKA

D. CASPARY

MAFURA (LESOTAS)

F. ENGEL

IMBARCAOUANE (MALIS)

V. FORD

MAURITANIJA

C. GOERENS

MIKRONEZIJA (Federalinės Valstijos)

E. GUERRERO SALOM

MUSHELENGA (NAMIBIJA)

E. HOARAU

PALAU

A. E. JENSEN

POLISI (RUANDA)

W. KUHN

SENT KITSAS IR NEVIS

G. MATO ADROVER

JEAN-MARIE (SENT LUSIJA)

H.-P. MAYER

SOLAMALEMALO KENETI (SAMOA)

D. MARTIN

SAN TOMĖ IR PRINCIPĖ

McMILLAN-SCOTT

SALL (SENEGALAS)

L. MICHEL

WILLIAM (SEIŠELIAI)

G. MITCHELL

BUNDU (SIERRA LEONĖ)

C. SCHLYTER

MUSA (SUDANAS)

P. ŠŤASTNÝ

TONGA

E. SCICLUNA

TRINIDADAS IR TOBAGAS

R. STURDY

MUGAMBE (UGANDA)

P. TIROLIEN

MILUPI (ZAMBIJA)

I. ZANICCHI

SOCIALINIŲ REIKALŲ IR APLINKOS KOMITETAS

| AKR nariai | EP nariai |
| --- | --- |
| VANUATU, Pirmininkas | M. RIVASI, Pirmininkė |
| SITHOLE (MOZAMBIKAS), VC | E. BAUER, pirmininko pavaduotoja |
| MAUTICIJUS, VC | M. NEDELCHEVA, pirmininko pavaduotoja |
| ANTIGVA IR BARBUDA | O. CHRISTENSEN |
| BAHAMOS | C. COELHO |
| TAPSOBA (BURKINA FASO) | A. DELVAUX |
| HAMATOUKOUR (KAMERŪNAS) | M. DE SARNEZ |
| ŽALIASIS KYŠULYS | R. ESTARAS FERRAGUT |
| DARBO (ČADAS) | FERREIRA, João |
| KOMORAI | F. HALL |
| ATTEYEH (DŽIBUTIS) | J. HAUG |
| DOMINIKA | Y. JADOT |
| DOMINIKOS RESPUBLIKA | E. JOLY |
| BALDEH (GAMBIJA) | C. KLASS |
| BISAU GVINĖJA | J. F. LÓPEZ AGUILAR |
| KIRIBATIS | L. McAVAN |
| NORBERT RICHARD (MADAGASKARAS) | N. NEUSER |
| AIPIRA (MALAVIS) | M. OUZKÝ |
| MARŠALO SALOS | L. RONZULLI |
| NAURU | O. ROSSI |
| HAMA (NIGERIS) | O. SCHMIDT |
| SALIAMONO SALOS | H. SCHNELLHARDT |
| SOMALIS | J. SENYSZYN |
| RODGERS (SURINAMAS) | P. TOIA |
| HLOPE (SVAZILANDAS) | VLASÁK |
| RYTŲ TIMORAS | G. ZIMMER |

AKR nariai

EP nariai

VANUATU, Pirmininkas

M. RIVASI, Pirmininkė

SITHOLE (MOZAMBIKAS), VC

E. BAUER, pirmininko pavaduotoja

MAUTICIJUS, VC

M. NEDELCHEVA, pirmininko pavaduotoja

ANTIGVA IR BARBUDA

O. CHRISTENSEN

BAHAMOS

C. COELHO

TAPSOBA (BURKINA FASO)

A. DELVAUX

HAMATOUKOUR (KAMERŪNAS)

M. DE SARNEZ

ŽALIASIS KYŠULYS

R. ESTARAS FERRAGUT

DARBO (ČADAS)

FERREIRA, João

KOMORAI

F. HALL

ATTEYEH (DŽIBUTIS)

J. HAUG

DOMINIKA

Y. JADOT

DOMINIKOS RESPUBLIKA

E. JOLY

BALDEH (GAMBIJA)

C. KLASS

BISAU GVINĖJA

J. F. LÓPEZ AGUILAR

KIRIBATIS

L. McAVAN

NORBERT RICHARD (MADAGASKARAS)

N. NEUSER

AIPIRA (MALAVIS)

M. OUZKÝ

MARŠALO SALOS

L. RONZULLI

NAURU

O. ROSSI

HAMA (NIGERIS)

O. SCHMIDT

SALIAMONO SALOS

H. SCHNELLHARDT

SOMALIS

J. SENYSZYN

RODGERS (SURINAMAS)

P. TOIA

HLOPE (SVAZILANDAS)

VLASÁK

RYTŲ TIMORAS

G. ZIMMER

---

II PRIEDAS

DALYVIŲ SĄRAŠAS. POSĖDŽIAI VYKO 2009 M. LAPKRIČIO 30 D. – GRUODŽIO 3 D. LUANDOJE (ANGOLA)

| RASMUSSEN (KUKO SALOS), Pirmininkas | L. MICHEL, Pirmininkas |
| --- | --- |
| DE SOUSA (Angola) (pirmininko pavaduotojas) | ALFONSI (3)
   (4)
   (5) |
| DAYORI (Beninas) | K. ARIF (pirmininko pavaduotojas) |
| MOTLHALE (Botsvana) (VP) | J. ATTARD MONTALTO (už E. SCICLUNA) (2)
   (4)
   (5) |
| TAPSOBA (Burkina Faso) (VP) | R. BASTOS (už M. D. G. CARVALHO) |
| MANIRAKIZA (Burundis) | BEARDER |
| HAMATOUKOUR (Kamerūnas) | S. BINEV (už E. McMILLAN) (2)
   (3) |
| DARBO (Čadas) | CALLANAN |
| IBOVI (Kongo Respublika) (VP) | CASTEX |
| LUTUNDULA (Kongo Demokratinė Respublika) (VP) | M. CASHMAN (už P. TOIA) |
| AMON-AGO (Dramblio Kaulo Krantas) | R. CZARNECKI (už R. A. LEGUTKO) (2)
   (3)
   (4) |
| ATTEYEH (Džibutis) | CHRISTENSEN |
| NAIB (Eritrėja) | DURANT |
| TOGA (Etiopija) (VP) | ENGEL |
| ROGOMBE (Gabonas) | FERREIRA, João |
| BALDEH (Gambija) | A. FOX (už R. STURDY) (2)
   (3) |
| FUSEINI (Gana) | GAHLER |
| ROBERTS (Grenada) | J. GIRLING (už V. FORD) |
| RAMOTAR (Gajana) (VP) | R. GOEBBELS (už U. BULLMANN) |
| JOAZILE (Haitis) | A. GOMES (už V. MOREIRA) |
| KAMAR (Kenija) | GUERRERO SALOM (2)
   (3) |
| MAFURA (Lesotas) | Z. GURMAI (už V. DE KEYSER) |
| AIPIRA (Malavis) | HAUG |
| ASSARID IMBARCAOUANE(Malis) | HOARAU (VP) |
| OULD GUELAYE (Mauritanija) | A. JÂÂTTEENMÂKI (už A. E. JENSEN) |
| SITHOLE (Mozambikas) | JOLY |
| MUSHELENGA (Namibija) | KACZMAREK |
| ABDULLAHI (Nigerija) | M. KASTLER (už D. CASPARY) (2)
   (3) |
| DEKENA (Papua Naujoji Gvinėja) | KORHOLA (2)
   (3)
   (4) |
| POLISI (Ruanda) (VP) | J. LEINEN (už FERREIRA, Elisa) (2) |
| SKERRITT-ANDREW (Sent Kitsas ir Nevis) (1) | McAVAN (VP) |
| JEAN-MARIE (Sent Lusija) | D. MARTIN (2) |
| STRAKER (Sent Vinsentas ir Grenadinai) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| SOLAMALEMALO (Samoa) | MAYER |
| SALL (Senegalas) | M. H. MIGALSKI (už VLASÁK) |
| WILLIAM (Seišeliai) | MITCHELL |
| BUNDU (Sierra Leonė) | NEDELCHEVA |
| MANAMELA (Pietų Afrika) | NEUSER |
| MUSA (Sudanas) | M. PONGA (už L. C. DE MITA) |
| RODGERS (Surinamas) (VP) | N. RINALDI (už N. GRIESBEK) (2)
   (3)
   (4) |
| HLOPE (Svazilandas) | RIVASI (VP) |
| MPOROGOMYI (Tanzanija) | ROITHOVÁ (VP) |
| ITALELI (Tuvalu) | RONZULLI (VP) |
| MUGAMBE (Uganda) | J. SARGENTINI (už Y. JADOT) |
| MILUPI (Zambija) | SCHMIDT |
| HLONGWANE (Zimbabvė) | SCHNELLHARDT |
| | J. SENYSZYN |
| | SPERONI (2)
   (3)
   (4) |
| | STRIFFLER |
| | E. THEOCHAROUS (už W. KUHN) |
| | P. TIROLIEN |
| | J. WŁOSOWICZ (už D. HANNAN) |
| | ZANICCHI (2)
   (3)
   (4) |
| | G. ZIMMER |

RASMUSSEN (KUKO SALOS), Pirmininkas

L. MICHEL, Pirmininkas

DE SOUSA (Angola) (pirmininko pavaduotojas)

ALFONSI (3)
   (4)
   (5)

DAYORI (Beninas)

K. ARIF (pirmininko pavaduotojas)

MOTLHALE (Botsvana) (VP)

J. ATTARD MONTALTO (už E. SCICLUNA) (2)
   (4)
   (5)

TAPSOBA (Burkina Faso) (VP)

R. BASTOS (už M. D. G. CARVALHO)

MANIRAKIZA (Burundis)

BEARDER

HAMATOUKOUR (Kamerūnas)

S. BINEV (už E. McMILLAN) (2)
   (3)

DARBO (Čadas)

CALLANAN

IBOVI (Kongo Respublika) (VP)

CASTEX

LUTUNDULA (Kongo Demokratinė Respublika) (VP)

M. CASHMAN (už P. TOIA)

AMON-AGO (Dramblio Kaulo Krantas)

R. CZARNECKI (už R. A. LEGUTKO) (2)
   (3)
   (4)

ATTEYEH (Džibutis)

CHRISTENSEN

NAIB (Eritrėja)

DURANT

TOGA (Etiopija) (VP)

ENGEL

ROGOMBE (Gabonas)

FERREIRA, João

BALDEH (Gambija)

A. FOX (už R. STURDY) (2)
   (3)

FUSEINI (Gana)

GAHLER

ROBERTS (Grenada)

J. GIRLING (už V. FORD)

RAMOTAR (Gajana) (VP)

R. GOEBBELS (už U. BULLMANN)

JOAZILE (Haitis)

A. GOMES (už V. MOREIRA)

KAMAR (Kenija)

GUERRERO SALOM (2)
   (3)

MAFURA (Lesotas)

Z. GURMAI (už V. DE KEYSER)

AIPIRA (Malavis)

HAUG

ASSARID IMBARCAOUANE(Malis)

HOARAU (VP)

OULD GUELAYE (Mauritanija)

A. JÂÂTTEENMÂKI (už A. E. JENSEN)

SITHOLE (Mozambikas)

JOLY

MUSHELENGA (Namibija)

KACZMAREK

ABDULLAHI (Nigerija)

M. KASTLER (už D. CASPARY) (2)
   (3)

DEKENA (Papua Naujoji Gvinėja)

KORHOLA (2)
   (3)
   (4)

POLISI (Ruanda) (VP)

J. LEINEN (už FERREIRA, Elisa) (2)

SKERRITT-ANDREW (Sent Kitsas ir Nevis) (1)

McAVAN (VP)

JEAN-MARIE (Sent Lusija)

D. MARTIN (2)

STRAKER (Sent Vinsentas ir Grenadinai)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

SOLAMALEMALO (Samoa)

MAYER

SALL (Senegalas)

M. H. MIGALSKI (už VLASÁK)

WILLIAM (Seišeliai)

MITCHELL

BUNDU (Sierra Leonė)

NEDELCHEVA

MANAMELA (Pietų Afrika)

NEUSER

MUSA (Sudanas)

M. PONGA (už L. C. DE MITA)

RODGERS (Surinamas) (VP)

N. RINALDI (už N. GRIESBEK) (2)
   (3)
   (4)

HLOPE (Svazilandas)

RIVASI (VP)

MPOROGOMYI (Tanzanija)

ROITHOVÁ (VP)

ITALELI (Tuvalu)

RONZULLI (VP)

MUGAMBE (Uganda)

J. SARGENTINI (už Y. JADOT)

MILUPI (Zambija)

SCHMIDT

HLONGWANE (Zimbabvė)

SCHNELLHARDT

J. SENYSZYN

SPERONI (2)
   (3)
   (4)

STRIFFLER

E. THEOCHAROUS (už W. KUHN)

P. TIROLIEN

J. WŁOSOWICZ (už D. HANNAN)

ZANICCHI (2)
   (3)
   (4)

G. ZIMMER

STEBĖTOJAI:

KUBA

MARICHAL

MADAGASCARAS

RAHARINAIVO

NAIKA

RABENANTOANDRO

RASENDRAHASINE

RANDRIANJATOVO

MAHAZAKA

NORBERT RICHARD

NIGERIS

HAMA

BEN OMAR

LAMINE

SEYDOU

PUSIAUJO GVINĖJA

DOUGAN MALABO

MODU AKUSE BINDANG

Kiti dalyviai:

| ANGOLA

  PINTO
  JOAQUIM
  IZATA
  SAMY
  PAIVA
  KABANGO
  MOREIRA
  CARVALHO
  SIMBRÃO | BELIZĖ

  GRANT | BENINAS

  ALIA
  SEIDOU ADAMBI |
| --- | --- | --- |
| BURKINA FASO

  OUEDRAOGO
  NABA/OUBA | BURUNDIS

  BARADANDIKANYA
  NDIZEYE | KAMERŪNAS

  AWUDU MBAYA
  OWONA KONO
  KOMBO |
| KONGO Respublika

  EPOUMA
  MOUYECKET | KONGO Demokratinė Respublika

  LUONO KIMBANGA
  OTSHUMAMPITA ALOKI
  MAYISHA
  MOLEKO | DOMINIKA

  KNIGHTS |
| DŽIBUTIS

  ABDI | ETIOPIJA

  ALI
  ABERA
  AHMEDIN | GABONAS

  MELIGHE
  NGOYO MOUSSAVOU
  ANGWE ABOUGHE |
| GANA

  KUMI | HAITIS

  BEAUPLAN | KENIJA

  KOMBO |
| MALIS

  CISSE
  SYLLA | MAURITANIJA

  KAMARA | NIGERIJA

  AKWASHIKI
  BARAYA
  ADEFIDIPE |
| RUANDA

  AYINKAMIYE | SENEGALAS

  EL WALY DIOP
  SOW | SIERA LEONĖ

  BUYA
  JUMU |
| PIETŲ AFRIKA

  SIBHIDLA
  DAVIDSON | SUDANAS

  JERVASE YAK
  ALLOBA
  ABDEL HALIM | SURINAMAS

  SITAL
  RATHIPAL |
| UGANDA

  ATIM
  OGWAL
  DOMBO
  KATENKA-APULI | ZIMBABVĖ

  MNKANDHLA
  MLOTSHWA | |

ANGOLA

PINTO

JOAQUIM

IZATA

SAMY

PAIVA

KABANGO

MOREIRA

CARVALHO

SIMBRÃO

BELIZĖ

GRANT

BENINAS

ALIA

SEIDOU ADAMBI

BURKINA FASO

OUEDRAOGO

NABA/OUBA

BURUNDIS

BARADANDIKANYA

NDIZEYE

KAMERŪNAS

AWUDU MBAYA

OWONA KONO

KOMBO

KONGO Respublika

EPOUMA

MOUYECKET

KONGO Demokratinė Respublika

LUONO KIMBANGA

OTSHUMAMPITA ALOKI

MAYISHA

MOLEKO

DOMINIKA

KNIGHTS

DŽIBUTIS

ABDI

ETIOPIJA

ALI

ABERA

AHMEDIN

GABONAS

MELIGHE

NGOYO MOUSSAVOU

ANGWE ABOUGHE

GANA

KUMI

HAITIS

BEAUPLAN

KENIJA

KOMBO

MALIS

CISSE

SYLLA

MAURITANIJA

KAMARA

NIGERIJA

AKWASHIKI

BARAYA

ADEFIDIPE

RUANDA

AYINKAMIYE

SENEGALAS

EL WALY DIOP

SOW

SIERA LEONĖ

BUYA

JUMU

PIETŲ AFRIKA

SIBHIDLA

DAVIDSON

SUDANAS

JERVASE YAK

ALLOBA

ABDEL HALIM

SURINAMAS

SITAL

RATHIPAL

UGANDA

ATIM

OGWAL

DOMBO

KATENKA-APULI

ZIMBABVĖ

MNKANDHLA

MLOTSHWA

AKR IR ES TARYBA

Malavio pramonės ir prekybos ministrė, AKR tarybos pirmininkės pareigas einanti Eunice KAZEMBE

Švedijos vystymo ministrė, ES Tarybos pirmininkės pareigas einanti Gunilla CARLSSON

EUROPOS KOMISIJA

Komisijos narys Karel DE GUCHT, atsakingas už vystymą ir humanitarinę pagalbą.

Vystymosi generalinio direktorato direktorius Stefano MANSERVISI

Afrikos Sąjunga

ANNADIF

AKR Ambasadotių komitetas

NDISALE, Pirmininkas

Jungtinių Tautų pabėgėlių reikalų vyriausiojo komisaro biuras

KIMBIMBI

EESRK

JAHIER

MAKEKA

ANTAL

DANTIN

CEDEAO

OUSMANE

SEIBOU

DIOUF

DELGADO

Žemės ūkio plėtojimo centras

BOTO

BURGUET

NEUN

Vakarų Afrikos valstybių ekonominė bendrija

KESSIE

OSEI-MENSAH

ASADU

OUSMANE

AKR SEKRETORIATAS

KAPUTIN, generalinis sekretorius

ES SEKRETORIATAS

NICKEL, generalinis sekretorius

---

(1)  Šalį atstovavo ne parlamento narys

(2)  Dalyvavo 2009 m. lapkričio 30 d.

(3)  Dalyvavo 2009 m. gruodžio 1 d.

(4)  Dalyvavo 2009 m. gruodžio 2 d.

(5)  Dalyvavo 2009 m. gruodžio 3 d.

---

III PRIEDAS

2009 M. LAPKRIČIO 30 D., PIRMADIENIO, POSĖDŽIO PROTOKOLAS

Ne parlamentų atstovų akreditavimas

SENT KITSAS IR NEVIS

J. E. Shirley SKERRITT-ANDREW

Sent Kitso ir Nevio ambasadorė Briuselyje

---

IV PRIEDAS

PATVIRTINTOS REZOLIUCIJOS

| — | dėl pasaulinio valdymo ir tarptautinių organizacijų reformos (ACP-EU/100.587/09/fin.) |
| --- | --- |

—

| — | dėl finansų krizės poveikio AKR valstybėms (ACP-EU/100.510/09/fin.) |
| --- | --- |

—

| — | dėl jaunimo socialinės ir kultūrinės integracijos ir dalyvavimo (ACP-EU/100.504/09/fin.) |
| --- | --- |

—

| — | dėl klimato kaitos (ACP-EU/100.613/09/fin.) |
| --- | --- |

—

| — | dėl padėties Madagaskare (ACP-EU/100.624/09/fin.) |
| --- | --- |

—

| — | Luandos deklaracija dėl AKR valstybių ir ES partnerystės susitarimo (Kotonu susitarimo) antrosios peržiūros. |
| --- | --- |

—

REZOLIUCIJA (1)

dėl pasaulinio valdymo ir tarptautinių organizacijų reformos

AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja,

| — | posėdžiaudama nuo 2009 m. lapkričio 30 d. iki 2009 m. gruodžio 3 d. Luandoje (Angola), |
| --- | --- |

—

posėdžiaudama nuo 2009 m. lapkričio 30 d. iki 2009 m. gruodžio 3 d. Luandoje (Angola),

| — | atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 17 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 17 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdama į 2009 m. balandžio ir rugsėjo mėn. Londone ir Pitsburge vykusių Didžiojo dvidešimtuko (G 20) susitikimų rezultatus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2009 m. balandžio ir rugsėjo mėn. Londone ir Pitsburge vykusių Didžiojo dvidešimtuko (G 20) susitikimų rezultatus,

| — | atsižvelgdama į Europos Komisijos 2009 m. balandžio mėn. komunikatą dėl paramos krizę siekiančioms įveikti besivystančioms šalims (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Europos Komisijos 2009 m. balandžio mėn. komunikatą dėl paramos krizę siekiančioms įveikti besivystančioms šalims (2),

| — | atsižvelgdama į 2009 m. vasario mėn. J. Larosièrio (J. Larosière) pranešimą dėl finansinės priežiūros ES, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2009 m. vasario mėn. J. Larosièrio (J. Larosière) pranešimą dėl finansinės priežiūros ES,

| — | atsižvelgdama į 2009 m. Pasaulio banko pranešimą „Pasaulinės plėtros finansavimas 2009 m. Pasaulio ekonomikos atsigavimo planas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2009 m. Pasaulio banko pranešimą „Pasaulinės plėtros finansavimas 2009 m. Pasaulio ekonomikos atsigavimo planas“,

| — | atsižvelgdama į 2009 m. birželio 24–26 d. Niujorke vykusios JT konferencijos pasaulio finansų ir ekonomikos krizės ir jos padarinių vystymuisi tema išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2009 m. birželio 24–26 d. Niujorke vykusios JT konferencijos pasaulio finansų ir ekonomikos krizės ir jos padarinių vystymuisi tema išvadas,

| — | atsižvelgdama į Politinių reikalų komiteto pranešimą (ACP-EU/100.587/09/fin.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Politinių reikalų komiteto pranešimą (ACP-EU/100.587/09/fin.),

| A. | kadangi šiuo metu pasaulis susiduria su neregėto masto finansų, ekonomikos, maisto, energijos ir aplinkos krizėmis, |
| --- | --- |

A.

kadangi šiuo metu pasaulis susiduria su neregėto masto finansų, ekonomikos, maisto, energijos ir aplinkos krizėmis,

| B. | kadangi šias krizes sukėlė pramoninės šalys ir šios krizės daugiausia žalos daro besivystančioms šalims, |
| --- | --- |

B.

kadangi šias krizes sukėlė pramoninės šalys ir šios krizės daugiausia žalos daro besivystančioms šalims,

| C. | kadangi pasaulio valdymo sistema, susiformavusi pokariniu kolonijiniu laikotarpiu, tebėra praėjusiojo amžiaus geopolitinės pusiausvyros atspindys ir jau nebeatitinka globalizuotos planetos realijų, |
| --- | --- |

C.

kadangi pasaulio valdymo sistema, susiformavusi pokariniu kolonijiniu laikotarpiu, tebėra praėjusiojo amžiaus geopolitinės pusiausvyros atspindys ir jau nebeatitinka globalizuotos planetos realijų,

| D. | kadangi turime nuodugniai patikrinti savo pasaulines politines ir finansų institucijas ir padaryti jas veiksmingesnes, skaidresnes, užtikrinti, kad jos geriau atstovautų ir būtų labiau teisėtos, |
| --- | --- |

D.

kadangi turime nuodugniai patikrinti savo pasaulines politines ir finansų institucijas ir padaryti jas veiksmingesnes, skaidresnes, užtikrinti, kad jos geriau atstovautų ir būtų labiau teisėtos,

| E. | kadangi dėl pernelyg mažo valstybinio reguliavimo, aktyvaus neoliberalaus kapitalizmo ir laisvos rinkos fundamentalizmo žlugo pasaulio finansų sistema, sunyko milijonai darbo vietų ir padidėjo skurdas, |
| --- | --- |

E.

kadangi dėl pernelyg mažo valstybinio reguliavimo, aktyvaus neoliberalaus kapitalizmo ir laisvos rinkos fundamentalizmo žlugo pasaulio finansų sistema, sunyko milijonai darbo vietų ir padidėjo skurdas,

| F. | kadangi valstybė yra atsakinga už stabilumo skatinimą, tvarų augimą mažinant skurdą ir turi užtikrinti, kad kuriant gerovę naudos gautų daugelis, o ne tik kai kurie, taigi turi reguliuoti ir prižiūrėti rinkas ir ekonomikos srityje atlikti perskirstytojo vaidmenį, |
| --- | --- |

F.

kadangi valstybė yra atsakinga už stabilumo skatinimą, tvarų augimą mažinant skurdą ir turi užtikrinti, kad kuriant gerovę naudos gautų daugelis, o ne tik kai kurie, taigi turi reguliuoti ir prižiūrėti rinkas ir ekonomikos srityje atlikti perskirstytojo vaidmenį,

| G. | kadangi pastaraisiais metais kai kurioms šalims atsisakius daugiašalio bendradarbiavimo prasidėjo konfrontacija ir atsirado konfliktų ir tarpkultūrinių nesutarimų, |
| --- | --- |

G.

kadangi pastaraisiais metais kai kurioms šalims atsisakius daugiašalio bendradarbiavimo prasidėjo konfrontacija ir atsirado konfliktų ir tarpkultūrinių nesutarimų,

| H. | kadangi turime imtis veiksmų siekdami sustabdyti klimato kaitą, kad užkirstume kelią aplinkos niokojimui ir baisioms ekonominėms ir socialinėms pasekmėms, |
| --- | --- |

H.

kadangi turime imtis veiksmų siekdami sustabdyti klimato kaitą, kad užkirstume kelią aplinkos niokojimui ir baisioms ekonominėms ir socialinėms pasekmėms,

| I. | kadangi turtingųjų šalių vyriausybės rado trilijonus finansinėms institucijoms gelbėti, bet kai kurios iš jų atsisako vykdyti savo įsipareigojimus, susijusius su Tūkstantmečio vystymosi tikslais, |
| --- | --- |

I.

kadangi turtingųjų šalių vyriausybės rado trilijonus finansinėms institucijoms gelbėti, bet kai kurios iš jų atsisako vykdyti savo įsipareigojimus, susijusius su Tūkstantmečio vystymosi tikslais,

| J. | kadangi po Londono aukščiausiojo lygio susitikimo tik 1,6 proc. naujų tarptautinės valiutos fondo paskolintų lėšų skirta į Pietus nuo Sacharos esantiems Afrikos regionams; |
| --- | --- |

J.

kadangi po Londono aukščiausiojo lygio susitikimo tik 1,6 proc. naujų tarptautinės valiutos fondo paskolintų lėšų skirta į Pietus nuo Sacharos esantiems Afrikos regionams;

| K. | kadangi AKR šalims labai mažai atstovaujama tokiose institucijose kaip Pasaulio bankas, Tarptautinis valiutos fondas ar JT Saugumo Taryba, |
| --- | --- |

K.

kadangi AKR šalims labai mažai atstovaujama tokiose institucijose kaip Pasaulio bankas, Tarptautinis valiutos fondas ar JT Saugumo Taryba,

| L. | kadangi moterims taip pat nepakankamai atstovaujama valdymo struktūrose, |
| --- | --- |

L.

kadangi moterims taip pat nepakankamai atstovaujama valdymo struktūrose,

| M. | kadangi iš besivystančių šalių neteisėtai išvežamos lėšos sudaro 350–600 milijardų eurų ir prie to prisideda vadinamieji mokesčių rojai ir bankų paslaptis, |
| --- | --- |

M.

kadangi iš besivystančių šalių neteisėtai išvežamos lėšos sudaro 350–600 milijardų eurų ir prie to prisideda vadinamieji mokesčių rojai ir bankų paslaptis,

| N. | kadangi Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos šalių pagalba skurstantiems ūkininkams sudaro 1 proc. jų subsidijų žemės ūkiui, |
| --- | --- |

N.

kadangi Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos šalių pagalba skurstantiems ūkininkams sudaro 1 proc. jų subsidijų žemės ūkiui,

| O. | kadangi viena iš pagrindinių Pasaulio banko ir Tarptautinio valiutos fondo užduočių yra mažinti skurdą, |
| --- | --- |

O.

kadangi viena iš pagrindinių Pasaulio banko ir Tarptautinio valiutos fondo užduočių yra mažinti skurdą,

| P. | kadangi Pasaulio bankas ir Tarptautinis valiutos fondas išduodami paskolas ir toliau taiko ekonomines ir politines sąlygas, |
| --- | --- |

P.

kadangi Pasaulio bankas ir Tarptautinis valiutos fondas išduodami paskolas ir toliau taiko ekonomines ir politines sąlygas,

| Q. | kadangi Didysis dvidešimtukas (G 20), kuris tapo pagrindiniu tarptautinio ekonominio bendradarbiavimo forumu, apima daugiau šalių negu Didysis aštuntukas (G 8), tačiau į jį nepatenka 85 proc. pasaulio gyventojų, |
| --- | --- |

Q.

kadangi Didysis dvidešimtukas (G 20), kuris tapo pagrindiniu tarptautinio ekonominio bendradarbiavimo forumu, apima daugiau šalių negu Didysis aštuntukas (G 8), tačiau į jį nepatenka 85 proc. pasaulio gyventojų,

| R. | kadangi Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos Vystymosi paramos komitetas yra paramą teikiančių šalių vyriausybių forumas, o naujasis JT vystomojo bendradarbiavimo forumas siūlo besivystančioms šalims didesnę sprendžiamąją galią ir galimybę lygiomis teisėmis jame dalyvauti, |
| --- | --- |

R.

kadangi Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos Vystymosi paramos komitetas yra paramą teikiančių šalių vyriausybių forumas, o naujasis JT vystomojo bendradarbiavimo forumas siūlo besivystančioms šalims didesnę sprendžiamąją galią ir galimybę lygiomis teisėmis jame dalyvauti,

| S. | kadangi itin svarbu skubiai atkurti visuomenės pasitikėjimą mūsų pasauline valdymo sistema, |
| --- | --- |

S.

kadangi itin svarbu skubiai atkurti visuomenės pasitikėjimą mūsų pasauline valdymo sistema,

Pasaulinis valdymas - tai teisingesnis ir demokratiškesnis atstovavimas besivystančioms šalims ir jų dalyvavimas

| 1. | ragina tarptautinę bendruomenę užtikrinti, kad pasaulinės institucijos atstovautų platesniam ratui asmenų, būtų demokratiškesnės ir apimtų daugiau subjektų, ir taip sudaryti sąlygas besivystančioms šalims, ypač Afrikai, daryti didesnę įtaką ir turėti didesnę sprendimo galią; |
| --- | --- |

1.

ragina tarptautinę bendruomenę užtikrinti, kad pasaulinės institucijos atstovautų platesniam ratui asmenų, būtų demokratiškesnės ir apimtų daugiau subjektų, ir taip sudaryti sąlygas besivystančioms šalims, ypač Afrikai, daryti didesnę įtaką ir turėti didesnę sprendimo galią;

| 2. | prašo G 20 suteikti G 77 narėms vietą prie derybų stalo; |
| --- | --- |

2.

prašo G 20 suteikti G 77 narėms vietą prie derybų stalo;

| 3. | džiaugiasi Pitsburgo G 20 susitikimo metu prisiimtu įsipareigojimu pakeisti Tarptautinio valiutos fondo kvotas, taikomas dinamiškoms augančios ekonomikos šalims ir besivystančioms šalims; reikalauja suteikti besivystančioms ir sparčiai augančios ekonomikos šalims teisingesnes balsavimo dėl Tarptautinio valiutos fondo vykdomosios valdybos ir Pasaulio banko valdytojų tarybos teises; taigi ragina taikyti dvigubos daugumos balsavimo sistemą, pagrįstą ekonomine svarba ir principu „vienas narys – vienas balsas“; |
| --- | --- |

3.

džiaugiasi Pitsburgo G 20 susitikimo metu prisiimtu įsipareigojimu pakeisti Tarptautinio valiutos fondo kvotas, taikomas dinamiškoms augančios ekonomikos šalims ir besivystančioms šalims; reikalauja suteikti besivystančioms ir sparčiai augančios ekonomikos šalims teisingesnes balsavimo dėl Tarptautinio valiutos fondo vykdomosios valdybos ir Pasaulio banko valdytojų tarybos teises; taigi ragina taikyti dvigubos daugumos balsavimo sistemą, pagrįstą ekonomine svarba ir principu „vienas narys – vienas balsas“;

| 4. | ragina panaikinti JAV veto teisę Tarptautiniame valiutos fonde ir Pasaulio banke; |
| --- | --- |

4.

ragina panaikinti JAV veto teisę Tarptautiniame valiutos fonde ir Pasaulio banke;

| 5. | ragina G 20 laikytis savo pažado užtikrinti, kad visų tarptautinių finansinių institucijų aukščiausiosios vadovybės paskyrimo procesas būtų atviras, skaidrus ir paremtas nuopelnais; |
| --- | --- |

5.

ragina G 20 laikytis savo pažado užtikrinti, kad visų tarptautinių finansinių institucijų aukščiausiosios vadovybės paskyrimo procesas būtų atviras, skaidrus ir paremtas nuopelnais;

| 6. | ragina JT Saugumo Tarybą padidinti savo narių skaičių; |
| --- | --- |

6.

ragina JT Saugumo Tarybą padidinti savo narių skaičių;

Ekonomikos valdymas ir netolimos praeities pamokos

| 7. | prašo tarptautinę bendruomenę užtikrinti griežtesnį, skaidresnį ir geriau atsiskaitant vykdomą pasaulio finansų rinkų reguliavimą bei labiau jį prižiūrėti, kaip to reikalauja G 20; |
| --- | --- |

7.

prašo tarptautinę bendruomenę užtikrinti griežtesnį, skaidresnį ir geriau atsiskaitant vykdomą pasaulio finansų rinkų reguliavimą bei labiau jį prižiūrėti, kaip to reikalauja G 20;

| 8. | labai pritaria, kad reikia peržiūrėti TVF, kad jis galėtų geriau atlikti stebėjimo ir priežiūros užduotis ir iš anksto skelbtų perspėjimus sutrikus pasaulio rinkos pusiausvyrai ar kilus makroekonominiams pavojams; |
| --- | --- |

8.

labai pritaria, kad reikia peržiūrėti TVF, kad jis galėtų geriau atlikti stebėjimo ir priežiūros užduotis ir iš anksto skelbtų perspėjimus sutrikus pasaulio rinkos pusiausvyrai ar kilus makroekonominiams pavojams;

| 9. | ragina visus susijusius veikėjus užtikrinti geresnį Breton Vudso (angl. Bretton Woods) institucijų, G 20 ir regioninės plėtros bankų veiklos koordinavimą; |
| --- | --- |

9.

ragina visus susijusius veikėjus užtikrinti geresnį Breton Vudso (angl. Bretton Woods) institucijų, G 20 ir regioninės plėtros bankų veiklos koordinavimą;

| 10. | ragina G 20 nares, ES ir AKR šalis, imtis skubių veiksmų siekiant, kad būtų panaikinti vadinamieji mokesčių rojai ir bankų paslaptis, skatinti tarptautinį bendradarbiavimą, užtikrinti automatinį keitimąsi informacija, tarptautiniams subjektams taikyti informacijos pagal atskiras šalis pateikimo tvarką ir rūpintis pajėgumų kūrimu šalyse, kurios nukenčia nuo kapitalo nutekėjimo; laukia, kol nuo 2010 m. bus pradėta taikyti G 20 žadėtas kovos su mokesčių rojais priemones; |
| --- | --- |

10.

ragina G 20 nares, ES ir AKR šalis, imtis skubių veiksmų siekiant, kad būtų panaikinti vadinamieji mokesčių rojai ir bankų paslaptis, skatinti tarptautinį bendradarbiavimą, užtikrinti automatinį keitimąsi informacija, tarptautiniams subjektams taikyti informacijos pagal atskiras šalis pateikimo tvarką ir rūpintis pajėgumų kūrimu šalyse, kurios nukenčia nuo kapitalo nutekėjimo; laukia, kol nuo 2010 m. bus pradėta taikyti G 20 žadėtas kovos su mokesčių rojais priemones;

| 11. | ragina vyriausybes nustatyti vykdomajam personalui mokamų atlyginimų dydį siekiant išvengti nepadoriai didelių atlyginimų ir reguliuoti finansiniame sektoriuje taikomas skatinamąsias priemones, kurios kelia pavojų sistemos stabilumui; džiaugiasi tuo, kad per Pitsburge vykusį G 20 susitikimą buvo pritarta didesniam finansiniam stabilumui ir kompensavimas bei atlyginimai buvo susieti su ilgalaikės naudos kūrimu, o ne su didele rizika; |
| --- | --- |

11.

ragina vyriausybes nustatyti vykdomajam personalui mokamų atlyginimų dydį siekiant išvengti nepadoriai didelių atlyginimų ir reguliuoti finansiniame sektoriuje taikomas skatinamąsias priemones, kurios kelia pavojų sistemos stabilumui; džiaugiasi tuo, kad per Pitsburge vykusį G 20 susitikimą buvo pritarta didesniam finansiniam stabilumui ir kompensavimas bei atlyginimai buvo susieti su ilgalaikės naudos kūrimu, o ne su didele rizika;

Daugiašalis bendradarbiavimas - itin svarbus veiksnys kovojant su pasaulinės reikšmės problemomis

| 12. | ragina visas valstybes visiškai remti daugiašalį bendradarbiavimą ir JT sistemą; |
| --- | --- |

12.

ragina visas valstybes visiškai remti daugiašalį bendradarbiavimą ir JT sistemą;

| 13. | rekomenduoja atsižvelgti į JT vystomojo bendradarbiavimo forumą ir Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos Vystymosi paramos komitetą kaip į du vystomojo bendradarbiavimo ir pasaulinės pagalbos tendencijų, įskaitant pagalbos veiksmingumo darbotvarkę, analizės bei stebėsenos aukšto lygio forumus; |
| --- | --- |

13.

rekomenduoja atsižvelgti į JT vystomojo bendradarbiavimo forumą ir Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos Vystymosi paramos komitetą kaip į du vystomojo bendradarbiavimo ir pasaulinės pagalbos tendencijų, įskaitant pagalbos veiksmingumo darbotvarkę, analizės bei stebėsenos aukšto lygio forumus;

| 14. | teigiamai vertina tai, kad JAV nusprendė vėl prisijungti prie JT Žmogaus teisių tarybos ir pagaliau užėmė joje savo vietą; ragina ES, AKR šalis ir kitas partneres užtikrinti, kad ši taryba gintų visus nuo žmogaus teisių pažeidimų nukentėjusius asmenis; |
| --- | --- |

14.

teigiamai vertina tai, kad JAV nusprendė vėl prisijungti prie JT Žmogaus teisių tarybos ir pagaliau užėmė joje savo vietą; ragina ES, AKR šalis ir kitas partneres užtikrinti, kad ši taryba gintų visus nuo žmogaus teisių pažeidimų nukentėjusius asmenis;

Pagalba ir prekyba

| 15. | teigiamai vertina G 20 įsipareigojimą 1,1 trilijoną JAV dolerių skirti pasaulio ekonomikos skatinimui, tačiau apgailestauja, kad tik nedidelė dalis yra skirta skurdžiausioms šalims; perspėja, kad besivystančios šalys gali būti suvaržytos naujomis didžiulėmis skolomis; |
| --- | --- |

15.

teigiamai vertina G 20 įsipareigojimą 1,1 trilijoną JAV dolerių skirti pasaulio ekonomikos skatinimui, tačiau apgailestauja, kad tik nedidelė dalis yra skirta skurdžiausioms šalims; perspėja, kad besivystančios šalys gali būti suvaržytos naujomis didžiulėmis skolomis;

| 16. | ragina ES valstybes nares laikytis savo su TVT susijusių įsipareigojimų teikti pagalbą; |
| --- | --- |

16.

ragina ES valstybes nares laikytis savo su TVT susijusių įsipareigojimų teikti pagalbą;

| 17. | pripažįsta prekybos svarbą, tačiau pabrėžia, kad vien tik laisvos rinkos neužtikrina, jog bus nugalėtas skurdas; |
| --- | --- |

17.

pripažįsta prekybos svarbą, tačiau pabrėžia, kad vien tik laisvos rinkos neužtikrina, jog bus nugalėtas skurdas;

| 18. | ragina visas PPO nares siekti nešališkų Dohos plėtros derybų raundo rezultatų sumažinant protekcionizmą, tačiau atsižvelgiant į skirtingus ekonomiškai stiprių ir silpnų šalių pajėgumus ir išsivystymo lygius ir sudarant AKR šalims sąlygas apsaugoti savo labiausiai pažeidžiamas pramonės sritis; |
| --- | --- |

18.

ragina visas PPO nares siekti nešališkų Dohos plėtros derybų raundo rezultatų sumažinant protekcionizmą, tačiau atsižvelgiant į skirtingus ekonomiškai stiprių ir silpnų šalių pajėgumus ir išsivystymo lygius ir sudarant AKR šalims sąlygas apsaugoti savo labiausiai pažeidžiamas pramonės sritis;

| 19. | prašo ES įgyvendinant ekonominės partnerystės susitarimus gerbti tas AKR šalis, kurios nusprendžia nesudaryti galutinio ekonominės partnerystės susitarimo arba nusprendžia iš naujo derėtis dėl ginčytinų laikinųjų ekonominės partnerystės susitarimų klausimų; reikalauja, kad Jungtinė parlamentinė asamblėja galėtų visapusiškai dalyvauti visuose numatytuose parlamentiniuose su ekonominės partnerystės susitarimais susijusiuose dariniuose; |
| --- | --- |

19.

prašo ES įgyvendinant ekonominės partnerystės susitarimus gerbti tas AKR šalis, kurios nusprendžia nesudaryti galutinio ekonominės partnerystės susitarimo arba nusprendžia iš naujo derėtis dėl ginčytinų laikinųjų ekonominės partnerystės susitarimų klausimų; reikalauja, kad Jungtinė parlamentinė asamblėja galėtų visapusiškai dalyvauti visuose numatytuose parlamentiniuose su ekonominės partnerystės susitarimais susijusiuose dariniuose;

| 20. | ragina ES smarkiai sumažinti savo subsidijas žemės ūkiui ir panaikinti visas žemės ūkio eksporto subsidijas; |
| --- | --- |

20.

ragina ES smarkiai sumažinti savo subsidijas žemės ūkiui ir panaikinti visas žemės ūkio eksporto subsidijas;

| 21. | prašo ES laikytis savo pagalbos prekybai įsipareigojimų ir toliau padėti palaikyti AKR šalių prekybinius pajėgumus; |
| --- | --- |

21.

prašo ES laikytis savo pagalbos prekybai įsipareigojimų ir toliau padėti palaikyti AKR šalių prekybinius pajėgumus;

Socialiniai ir aplinkos klausimai

| 22. | ragina tarptautinę bendruomenę pradėti taikyti aukštus socialinės ir aplinkos apsaugos bei darbuotojų teisių standartus, įskaitant tinkamo darbo darbotvarkę (kaip nustatė Tarptautinė darbo organizacija (TDO)), ir padėti besivystančioms šalims taikyti šiuos standartus; |
| --- | --- |

22.

ragina tarptautinę bendruomenę pradėti taikyti aukštus socialinės ir aplinkos apsaugos bei darbuotojų teisių standartus, įskaitant tinkamo darbo darbotvarkę (kaip nustatė Tarptautinė darbo organizacija (TDO)), ir padėti besivystančioms šalims taikyti šiuos standartus;

| 23. | ragina visas vyriausybes gerbti teisę laisvai derėtis ir sudaryti kolektyvinius susitarimus, taip pat ragina užtikrinti TDO konstitucijoje minimą teisę streikuoti; |
| --- | --- |

23.

ragina visas vyriausybes gerbti teisę laisvai derėtis ir sudaryti kolektyvinius susitarimus, taip pat ragina užtikrinti TDO konstitucijoje minimą teisę streikuoti;

| 24. | ragina JT užtikrinti lyčių lygybę ir moterų teises; |
| --- | --- |

24.

ragina JT užtikrinti lyčių lygybę ir moterų teises;

| 25. | ragina JT atnaujinti Ekonominę ir socialinę tarybą, siekiant skatinti priimti ilgalaikius ekonomikos, socialinių, užimtumo, kultūros ir sveikatos apsaugos problemų sprendimus; |
| --- | --- |

25.

ragina JT atnaujinti Ekonominę ir socialinę tarybą, siekiant skatinti priimti ilgalaikius ekonomikos, socialinių, užimtumo, kultūros ir sveikatos apsaugos problemų sprendimus;

| 26. | ragina Pasaulio banką, atsižvelgiant į Pitsburgo G 20 susitikimo išvadas, didesnį dėmesį skirti vystymosi klausimams, klimato kaitai ir sveikatos bei švietimo skatinimui; |
| --- | --- |

26.

ragina Pasaulio banką, atsižvelgiant į Pitsburgo G 20 susitikimo išvadas, didesnį dėmesį skirti vystymosi klausimams, klimato kaitai ir sveikatos bei švietimo skatinimui;

| 27. | ragina visas vyriausybes gruodžio mėn. Kopenhagoje vyksiančiame aukščiausiojo lygio susitikime klimato klausimais sudaryti plataus užmojo, sąžiningą ir tvarų susitarimą, pagal kurį našta būtų paskirstoma teisingai pramoninėms ir besivystančioms šalims ir atsižvelgiant į skirtingus atsakomybės už klimato kaitą lygius; |
| --- | --- |

27.

ragina visas vyriausybes gruodžio mėn. Kopenhagoje vyksiančiame aukščiausiojo lygio susitikime klimato klausimais sudaryti plataus užmojo, sąžiningą ir tvarų susitarimą, pagal kurį našta būtų paskirstoma teisingai pramoninėms ir besivystančioms šalims ir atsižvelgiant į skirtingus atsakomybės už klimato kaitą lygius;

| 28. | ragina ES valstybes laikytis savo G 20 susitikime prisiimtų įsipareigojimų padėti besivystančioms šalims kovoti su klimato kaita; pabrėžia, kad šios lėšos turi papildyti esamą paramą vystymuisi; |
| --- | --- |

28.

ragina ES valstybes laikytis savo G 20 susitikime prisiimtų įsipareigojimų padėti besivystančioms šalims kovoti su klimato kaita; pabrėžia, kad šios lėšos turi papildyti esamą paramą vystymuisi;

| 29. | ragina ES daug investuoti į mokslinius tyrimus, švietimą ir aplinkos apsaugą ir padidinti finansavimą ir technologijų perdavimą besivystančioms šalims; |
| --- | --- |

29.

ragina ES daug investuoti į mokslinius tyrimus, švietimą ir aplinkos apsaugą ir padidinti finansavimą ir technologijų perdavimą besivystančioms šalims;

Parlamentų vaidmuo

| 30. | prašo visas valstybes užtikrinti geresnę parlamentinę priežiūrą siekiant, kad vyriausybių veiksmai būtų skaidresni, demokratiškesni, veiksmingesni ir kad juos vykdant būtų labiau atsiskaitoma; |
| --- | --- |

30.

prašo visas valstybes užtikrinti geresnę parlamentinę priežiūrą siekiant, kad vyriausybių veiksmai būtų skaidresni, demokratiškesni, veiksmingesni ir kad juos vykdant būtų labiau atsiskaitoma;

| 31. | ragina JT ir PPO skirti didesnį dėmesį parlamentų indėliui; |
| --- | --- |

31.

ragina JT ir PPO skirti didesnį dėmesį parlamentų indėliui;

Pilietinės visuomenės dalyvavimas

| 32. | ragina politikos formuotojus, ypač AKR šalyse, bendradarbiauti su pilietine visuomene ir aprūpinti pilietinės visuomenės organizacijas pagrindiniais ištekliais jų veiklai; |
| --- | --- |

32.

ragina politikos formuotojus, ypač AKR šalyse, bendradarbiauti su pilietine visuomene ir aprūpinti pilietinės visuomenės organizacijas pagrindiniais ištekliais jų veiklai;

| 33. | paveda pirmininkams perduoti šią rezoliuciją AKR ir ES Ministrų Tarybai, Afrikos Sąjungos Komisijai, Visos Afrikos Parlamentui, taip pat AKR valstybių nacionaliniams ir regioniniams parlamentams, Europos Komisijai, JT ir regioninėms organizacijoms, Pasaulio bankui, Tarptautiniam valiutos fondui, Pasaulio prekybos organizacijai ir ES bei Afrikos Sąjungai pirmininkaujančioms valstybėms narėms. |
| --- | --- |

33.

paveda pirmininkams perduoti šią rezoliuciją AKR ir ES Ministrų Tarybai, Afrikos Sąjungos Komisijai, Visos Afrikos Parlamentui, taip pat AKR valstybių nacionaliniams ir regioniniams parlamentams, Europos Komisijai, JT ir regioninėms organizacijoms, Pasaulio bankui, Tarptautiniam valiutos fondui, Pasaulio prekybos organizacijai ir ES bei Afrikos Sąjungai pirmininkaujančioms valstybėms narėms.

REZOLIUCIJA (3)

dėl finansų krizės poveikio AKR valstybėms

AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja,

| — | posėdžiaudama nuo 2009 m. lapkričio 30 d. iki 2009 m. gruodžio 3 d. Luandoje (Angola), |
| --- | --- |

—

posėdžiaudama nuo 2009 m. lapkričio 30 d. iki 2009 m. gruodžio 3 d. Luandoje (Angola),

| — | atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 17 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 17 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdama į 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašyto Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno (AKR) šalių grupės narių ir Europos Bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimo (Kotonu susitarimo) siekius ir į visus jo pakeitimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašyto Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno (AKR) šalių grupės narių ir Europos Bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimo (Kotonu susitarimo) siekius ir į visus jo pakeitimus,

| — | atsižvelgdama į Jungtinių Tautų nustatytus Tūkstantmečio vystymosi tikslus (TVT), ypač į įsipareigojimą sukurti pasaulinę vystymosi partnerystę, taip pat į 2008 m. rugsėjo 25 d. Niujorke įvykusio JT aukščiausiojo lygio susitikimo išvadas ir rekomendacijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Jungtinių Tautų nustatytus Tūkstantmečio vystymosi tikslus (TVT), ypač į įsipareigojimą sukurti pasaulinę vystymosi partnerystę, taip pat į 2008 m. rugsėjo 25 d. Niujorke įvykusio JT aukščiausiojo lygio susitikimo išvadas ir rekomendacijas,

| — | atsižvelgdama į 2009 m. TVT trūkumų šalinimo darbo grupės pranešimą „Pasaulinio vystomojo bendradarbiavimo gerinimas krizės sąlygomis“ ir į 2009 m. pranešimą dėl TVT, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2009 m. TVT trūkumų šalinimo darbo grupės pranešimą „Pasaulinio vystomojo bendradarbiavimo gerinimas krizės sąlygomis“ ir į 2009 m. pranešimą dėl TVT,

| — | atsižvelgdama į 2002 m. kovo 21–22 d. vykusioje JT tarptautinėje vystymosi finansavimo konferencijoje pasiektą Monterėjaus konsensusą ir į 2008 m. gruodžio 2 d. Tarptautinėje vystymosi finansavimo apžvalgos konferencijoje, skirtoje su Monterėjaus konsensuso įgyvendinimu susijusiems veiksmams apžvelgti, patvirtintą Dohos vystymosi finansavimo deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2002 m. kovo 21–22 d. vykusioje JT tarptautinėje vystymosi finansavimo konferencijoje pasiektą Monterėjaus konsensusą ir į 2008 m. gruodžio 2 d. Tarptautinėje vystymosi finansavimo apžvalgos konferencijoje, skirtoje su Monterėjaus konsensuso įgyvendinimu susijusiems veiksmams apžvelgti, patvirtintą Dohos vystymosi finansavimo deklaraciją,

| — | atsižvelgdama į 2005 m. kovo 2 d. Paryžiaus deklaraciją dėl pagalbos veiksmingumo ir į 2008 m. rugsėjo 2–4 d. Akroje vykusiame aukščiausiojo lygio forume dėl pagalbos veiksmingumo patvirtintą Akros darbotvarkę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2005 m. kovo 2 d. Paryžiaus deklaraciją dėl pagalbos veiksmingumo ir į 2008 m. rugsėjo 2–4 d. Akroje vykusiame aukščiausiojo lygio forume dėl pagalbos veiksmingumo patvirtintą Akros darbotvarkę,

| — | atsižvelgdama į 2008 m. lapkričio 15 d. Vašingtone, 2009 m. balandžio 2 d. Londone ir 2009 m. rugsėjo 24–25 d. Pitsburge įvykusių G 20 valstybių susitikimų metu priimtas deklaracijas dėl finansų krizės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2008 m. lapkričio 15 d. Vašingtone, 2009 m. balandžio 2 d. Londone ir 2009 m. rugsėjo 24–25 d. Pitsburge įvykusių G 20 valstybių susitikimų metu priimtas deklaracijas dėl finansų krizės,

| — | atsižvelgdama į Pasaulio banko prezidento Roberto B. Zoellicko (B. Zoellick) kreipimąsi į pramonines šalis su prašymu skirti 0,7 proc. savo fiskalinių paskatų paketo besivystančių šalių Pažeidžiamumuo fondui (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Pasaulio banko prezidento Roberto B. Zoellicko (B. Zoellick) kreipimąsi į pramonines šalis su prašymu skirti 0,7 proc. savo fiskalinių paskatų paketo besivystančių šalių Pažeidžiamumuo fondui (4),

| — | atsižvelgdama į 2009 m. kovo mėn. Tarptautinio valiutos fondo (TVF) pranešimą „Pasaulinės finansų krizės poveikis mažas pajamas gaunančioms šalims“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2009 m. kovo mėn. Tarptautinio valiutos fondo (TVF) pranešimą „Pasaulinės finansų krizės poveikis mažas pajamas gaunančioms šalims“,

| — | atsižvelgdama į 2009 m. balandžio 8 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui dėl paramos krizę siekiančioms įveikti besivystančioms šalims (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2009 m. balandžio 8 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui dėl paramos krizę siekiančioms įveikti besivystančioms šalims (5),

| — | atsižvelgdama į Ekonominės plėtros, finansų ir prekybos komiteto pranešimą (ACP-EU/100.510/09/fin.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Ekonominės plėtros, finansų ir prekybos komiteto pranešimą (ACP-EU/100.510/09/fin.),

| A. | kadangi pasaulinei finansų ir ekonomikos sistemai būdinga vis didesnė visų pasaulio šalių tarpusavio priklausomybė, |
| --- | --- |

A.

kadangi pasaulinei finansų ir ekonomikos sistemai būdinga vis didesnė visų pasaulio šalių tarpusavio priklausomybė,

| B. | kadangi finansų ir ekonomikos krizė prasidėjo finansų centruose, pvz., Niujorke ir Londone ir kadangi AKR valstybės kenčia dėl finansų ir ekonominės krizės padarinių, nors ne jos šią krizę sukėlė, |
| --- | --- |

B.

kadangi finansų ir ekonomikos krizė prasidėjo finansų centruose, pvz., Niujorke ir Londone ir kadangi AKR valstybės kenčia dėl finansų ir ekonominės krizės padarinių, nors ne jos šią krizę sukėlė,

| C. | kadangi finansų ir ekonomikos krizė kyla dėl didelio atotrūkio tarp papildomos tarptautinės naudos kūrimo, veiksmingo taupymo ir finansų srities, kuri vis labiau dominuoja virtualiame ir spekuliatyviame pasaulyje, kurio esminis bruožas – nesibaigiantis ir neprižiūrimas išvestinių produktų kūrimas iš kitų išvestinių produktų, |
| --- | --- |

C.

kadangi finansų ir ekonomikos krizė kyla dėl didelio atotrūkio tarp papildomos tarptautinės naudos kūrimo, veiksmingo taupymo ir finansų srities, kuri vis labiau dominuoja virtualiame ir spekuliatyviame pasaulyje, kurio esminis bruožas – nesibaigiantis ir neprižiūrimas išvestinių produktų kūrimas iš kitų išvestinių produktų,

| D. | kadangi neseniai paskelbtame TVF pranešime „Pasaulinės finansų krizės poveikis mažas pajamas gaunančioms šalims“ pažymima, kad mažas pajamas gaunančių šalių finansavimo reikmės 2009 m. dėl krizės išaugs mažiausiai 25 mlrd. JAV dolerių, o į Pietus nuo Sacharos esančios Afrikos šalys susidurs su ypač dideliu lėšų trūkumu, |
| --- | --- |

D.

kadangi neseniai paskelbtame TVF pranešime „Pasaulinės finansų krizės poveikis mažas pajamas gaunančioms šalims“ pažymima, kad mažas pajamas gaunančių šalių finansavimo reikmės 2009 m. dėl krizės išaugs mažiausiai 25 mlrd. JAV dolerių, o į Pietus nuo Sacharos esančios Afrikos šalys susidurs su ypač dideliu lėšų trūkumu,

| E. | kadangi prekybos finansavimas senka nuo finansų krizės pradžios ir kadangi besivystančiose šalyse jis sumažėjo 100–300 mlrd. dolerių, be to, nauji prekybos apribojimai daugelyje šalių padarė neigiamą poveikį, taip pat kadangi užstrigo prekybos derybos pagal Dohos plėtros programą, |
| --- | --- |

E.

kadangi prekybos finansavimas senka nuo finansų krizės pradžios ir kadangi besivystančiose šalyse jis sumažėjo 100–300 mlrd. dolerių, be to, nauji prekybos apribojimai daugelyje šalių padarė neigiamą poveikį, taip pat kadangi užstrigo prekybos derybos pagal Dohos plėtros programą,

| F. | kadangi AKR šalys priklauso nuo pajamų iš prekių eksporto, kuris sudaro 50 proc. jų užsienio mainų, o dėl krizės sumažėjo daugelio besivystančių šalių iš eksporto gaunamos pajamos, į šias šalis pervedamų lėšų sumos, tiesioginės užsienio investicijos ir oficiali parama vystymuisi, |
| --- | --- |

F.

kadangi AKR šalys priklauso nuo pajamų iš prekių eksporto, kuris sudaro 50 proc. jų užsienio mainų, o dėl krizės sumažėjo daugelio besivystančių šalių iš eksporto gaunamos pajamos, į šias šalis pervedamų lėšų sumos, tiesioginės užsienio investicijos ir oficiali parama vystymuisi,

| G. | kadangi, be kitų veiksnių, didelės importuojamo kuro ir maisto produktų kainos ir maža eksportuojamų prekių paklausa, dėl kurios sumažėjo svarbūs pajamų šaltiniai, trukdo daugeliui besivystančių šalių grąžinti užsienio valstybėms skolas, |
| --- | --- |

G.

kadangi, be kitų veiksnių, didelės importuojamo kuro ir maisto produktų kainos ir maža eksportuojamų prekių paklausa, dėl kurios sumažėjo svarbūs pajamų šaltiniai, trukdo daugeliui besivystančių šalių grąžinti užsienio valstybėms skolas,

| H. | kadangi dėl ekonomikos ir finansų krizės poveikio AKR šalims sutriko jų nuolatinio ekonominio augimo, kuris šiuo metu tesiekia 2004 m. lygį, ciklas, taigi iškilo pavojus pasiektai pažangai ir galimybėms pasiekti TVT, |
| --- | --- |

H.

kadangi dėl ekonomikos ir finansų krizės poveikio AKR šalims sutriko jų nuolatinio ekonominio augimo, kuris šiuo metu tesiekia 2004 m. lygį, ciklas, taigi iškilo pavojus pasiektai pažangai ir galimybėms pasiekti TVT,

| I. | kadangi, remiantis Jungtinių tautų prognozėmis, paramą teikiančių šalių indėliai 35 mln. dolerių per metus mažesni negu jų 2005 m. Gleneaglese (Gleneagles) vykusiame Didžiojo aštuntuko (G 8) susitikime žadėta metinė pagalbos suma, o Afrikai teikiamai pagalbai trūksta 20 mlrd. dolerių per metus, |
| --- | --- |

I.

kadangi, remiantis Jungtinių tautų prognozėmis, paramą teikiančių šalių indėliai 35 mln. dolerių per metus mažesni negu jų 2005 m. Gleneaglese (Gleneagles) vykusiame Didžiojo aštuntuko (G 8) susitikime žadėta metinė pagalbos suma, o Afrikai teikiamai pagalbai trūksta 20 mlrd. dolerių per metus,

| J. | kadangi Dohos vystymosi finansavimo konferencijoje daugiausia dėmesio skirta vidutinės trukmės vystymosi klausimams, taip pat iškeltas ne vienas su esmine reforma susijęs tikslas, pabrėžta būtinybė vadovautis vystymosi ekonominių, socialinių ir aplinkos aspektų integravimo principu ir pripažinta, kad skirtingose šalyse padėtis skiriasi, |
| --- | --- |

J.

kadangi Dohos vystymosi finansavimo konferencijoje daugiausia dėmesio skirta vidutinės trukmės vystymosi klausimams, taip pat iškeltas ne vienas su esmine reforma susijęs tikslas, pabrėžta būtinybė vadovautis vystymosi ekonominių, socialinių ir aplinkos aspektų integravimo principu ir pripažinta, kad skirtingose šalyse padėtis skiriasi,

| K. | kadangi tarptautinė finansinė sistema turi trūkumų ir jai reikalinga reforma siekiant ją padaryti reprezentatyvesnę ir veiksmingesnę, |
| --- | --- |

K.

kadangi tarptautinė finansinė sistema turi trūkumų ir jai reikalinga reforma siekiant ją padaryti reprezentatyvesnę ir veiksmingesnę,

| L. | kadangi išsivysčiusios ekonomikos šalys, siekdamos kovoti su krize, taiko daugybę priemonių daugiašaliu, Europos ir nacionaliniu lygmenimis, taip pat kadangi Didysis dvidešimtukas (G 20) kovodamas su krize, ypač taikydamas trumpalaikes priemones ir vykdydamas struktūrines reformas, pirmenybę teikia finansinių rinkų atkūrimui ir sistemoms, kurios padėtų paskatinti pasitikėjimą šiomis rinkomis, tačiau mažai stengiasi patenkinti specifinius besivystančių šalių poreikius ar spręsti pagrindines problemas, susijusias su krizės įveikimu (aprūpinimas maistu, klimato kaita, biologinės įvairovės išsaugojimas, galimybė gauti energijos išteklių ir geriamojo, buitiniams poreikiams ir pramonės sektoriui skiriamo vandens), |
| --- | --- |

L.

kadangi išsivysčiusios ekonomikos šalys, siekdamos kovoti su krize, taiko daugybę priemonių daugiašaliu, Europos ir nacionaliniu lygmenimis, taip pat kadangi Didysis dvidešimtukas (G 20) kovodamas su krize, ypač taikydamas trumpalaikes priemones ir vykdydamas struktūrines reformas, pirmenybę teikia finansinių rinkų atkūrimui ir sistemoms, kurios padėtų paskatinti pasitikėjimą šiomis rinkomis, tačiau mažai stengiasi patenkinti specifinius besivystančių šalių poreikius ar spręsti pagrindines problemas, susijusias su krizės įveikimu (aprūpinimas maistu, klimato kaita, biologinės įvairovės išsaugojimas, galimybė gauti energijos išteklių ir geriamojo, buitiniams poreikiams ir pramonės sektoriui skiriamo vandens),

| M. | kadangi AKR valstybes finansų ir ekonomikos krizė veikia nevienodai ir kadangi skirtumai priklauso nuo šių kriterijų: atvirumo užsienio prekybai laipsnio, priklausomumo nuo pajamų iš eksporto, finansinių rezervų ir nacionalinių bei regioninių rinkų dinamiškumo, |
| --- | --- |

M.

kadangi AKR valstybes finansų ir ekonomikos krizė veikia nevienodai ir kadangi skirtumai priklauso nuo šių kriterijų: atvirumo užsienio prekybai laipsnio, priklausomumo nuo pajamų iš eksporto, finansinių rezervų ir nacionalinių bei regioninių rinkų dinamiškumo,

| N. | kadangi vis dėlto AKR valstybės yra labiau pažeidžiamos išorinių sukrėtimų atveju ir kadangi Pasaulio bankas numato, kad, apskritai kalbant, pasaulio ekonomikos augimui sumažėjus 1 proc., nuskurstų dar 20 mln. žmonių, nes toks pasaulio ekonomikos augimo sumažėjimas gali iškelti grėsmę pažangai, per pastarąjį dešimtmetį padarytai vystymosi srityje, ir ypač pažangai siekiant TVT, |
| --- | --- |

N.

kadangi vis dėlto AKR valstybės yra labiau pažeidžiamos išorinių sukrėtimų atveju ir kadangi Pasaulio bankas numato, kad, apskritai kalbant, pasaulio ekonomikos augimui sumažėjus 1 proc., nuskurstų dar 20 mln. žmonių, nes toks pasaulio ekonomikos augimo sumažėjimas gali iškelti grėsmę pažangai, per pastarąjį dešimtmetį padarytai vystymosi srityje, ir ypač pažangai siekiant TVT,

| O. | kadangi Maisto ir žemės ūkio organizacija (FAO) numato, kad badą kenčiančių žmonių skaičius pasaulyje jau pasiekė 1 mlrd. ir kad ši suma padidėjo 100 mln. dėl pasaulio finansų krizės (6), |
| --- | --- |

O.

kadangi Maisto ir žemės ūkio organizacija (FAO) numato, kad badą kenčiančių žmonių skaičius pasaulyje jau pasiekė 1 mlrd. ir kad ši suma padidėjo 100 mln. dėl pasaulio finansų krizės (6),

| P. | kadangi dėl krizės AKR šalys susiduria su šiais pavojais:






  — | ES ir AKR valstybių prekybos sulėtėjimas, taigi AKR valstybių iš eksporto gaunamų pajamų sumažėjimas, dėl kurių joms sunku grąžinti skolas, |
| --- | --- | --- |

P.

kadangi dėl krizės AKR šalys susiduria su šiais pavojais:

—

ES ir AKR valstybių prekybos sulėtėjimas, taigi AKR valstybių iš eksporto gaunamų pajamų sumažėjimas, dėl kurių joms sunku grąžinti skolas,

| — | paskolų apribojimai, dėl kurių sumažėjo pirkimo pajėgumai, taip pat sumažėjo gamyba, užimtumas ir su tuo susijusios pajamos, |
| --- | --- |

—

paskolų apribojimai, dėl kurių sumažėjo pirkimo pajėgumai, taip pat sumažėjo gamyba, užimtumas ir su tuo susijusios pajamos,

| — | sumažėjo investicijų srautai (tiesioginės užsienio investicijos (TUI), netiesioginės investicijos), |
| --- | --- |

—

sumažėjo investicijų srautai (tiesioginės užsienio investicijos (TUI), netiesioginės investicijos),

| — | darbuotojai migrantai perveda mažiau lėšų į savo kilmės šalis, |
| --- | --- |

—

darbuotojai migrantai perveda mažiau lėšų į savo kilmės šalis,

| — | sumažėjo oficiali parama vystymuisi (OPV), |
| --- | --- |

—

sumažėjo oficiali parama vystymuisi (OPV),

| Q. | kadangi nukrito gamtos išteklių kainos ir todėl sumažėjo vienas iš svarbiausių AKR šalių pajamų šaltinių, |
| --- | --- |

Q.

kadangi nukrito gamtos išteklių kainos ir todėl sumažėjo vienas iš svarbiausių AKR šalių pajamų šaltinių,

| R. | Kadangi AKR šalys negali gauti pinigų iš valstybės obligacijų, |
| --- | --- |

R.

Kadangi AKR šalys negali gauti pinigų iš valstybės obligacijų,

| 1. | primena, kad puoselėjant AKR šalių ir ES partnerystę turi būti gerbiamos Kotonu susitarimo raidė ir dvasia, ir pabrėžia, kad ES, kaip pagrindinė AKR šalių prekybos partnerė, pagrindinis migrantų pervedamų piniginių perlaidų ir privačių investicijų šaltinis ir didžiausia pasaulyje oficialios vystymosi pagalbos teikėja, turi atlikti lemiamą vaidmenį siekdama sušvelninti krizės poveikį AKR šalims; |
| --- | --- |

1.

primena, kad puoselėjant AKR šalių ir ES partnerystę turi būti gerbiamos Kotonu susitarimo raidė ir dvasia, ir pabrėžia, kad ES, kaip pagrindinė AKR šalių prekybos partnerė, pagrindinis migrantų pervedamų piniginių perlaidų ir privačių investicijų šaltinis ir didžiausia pasaulyje oficialios vystymosi pagalbos teikėja, turi atlikti lemiamą vaidmenį siekdama sušvelninti krizės poveikį AKR šalims;

Veiksmingo ir skubaus atsako į krizę AKR šalyse užtikrinimas

| 2. | ragina paramą teikiančias šalis vadovautis Paryžiaus deklaracijoje dėl pagalbos veiksmingumo nustatytais ir Akros veiksmų darbotvarkėje pakartotais principais, laikytis Monterėjuje prisiimtų ir Dohos konferencijoje bei įvairiuose G 20 aukščiausiojo lygio susitikimuose dar kartą patvirtintų pažadų dėl vystymosi finansavimo, rimtai ir nuosekliai atsižvelgti į krizės poveikį AKR šalims ir imtis suderintų veiksmų; |
| --- | --- |

2.

ragina paramą teikiančias šalis vadovautis Paryžiaus deklaracijoje dėl pagalbos veiksmingumo nustatytais ir Akros veiksmų darbotvarkėje pakartotais principais, laikytis Monterėjuje prisiimtų ir Dohos konferencijoje bei įvairiuose G 20 aukščiausiojo lygio susitikimuose dar kartą patvirtintų pažadų dėl vystymosi finansavimo, rimtai ir nuosekliai atsižvelgti į krizės poveikį AKR šalims ir imtis suderintų veiksmų;

| 3. | ypač ragina G 20 šalis laikytis įsipareigojimų besivystančioms šalims, prisiimtų per 2008 m. lapkričio 15 d. Vašingtone, 2009 m. balandžio 2 d. Londone ir 2009 m. rugsėjo 24–25 d. Pitsburge vykusius aukščiausiojo lygio susitikimus finansų krizės klausimais, |
| --- | --- |

3.

ypač ragina G 20 šalis laikytis įsipareigojimų besivystančioms šalims, prisiimtų per 2008 m. lapkričio 15 d. Vašingtone, 2009 m. balandžio 2 d. Londone ir 2009 m. rugsėjo 24–25 d. Pitsburge vykusius aukščiausiojo lygio susitikimus finansų krizės klausimais,

| 4. | dar kartą pabrėžia TVT svarbą kovojant su skurdu ir ragina paisyti ES valstybių narių prisiimtų įsipareigojimų iki 2010 m. padidinti oficialią vystymosi pagalbą 0,56 proc. BNP, o iki 2015 m. – 0,7 proc. ir ragina šiuos įsipareigojimus vykdyti; ragina prisiimti naujus įsipareigojimus rengti plačių užmojų daugiamečius tvarkaraščius, kad būtų galima stebėti laipsnišką pagalbos biudžetų didinimą; |
| --- | --- |

4.

dar kartą pabrėžia TVT svarbą kovojant su skurdu ir ragina paisyti ES valstybių narių prisiimtų įsipareigojimų iki 2010 m. padidinti oficialią vystymosi pagalbą 0,56 proc. BNP, o iki 2015 m. – 0,7 proc. ir ragina šiuos įsipareigojimus vykdyti; ragina prisiimti naujus įsipareigojimus rengti plačių užmojų daugiamečius tvarkaraščius, kad būtų galima stebėti laipsnišką pagalbos biudžetų didinimą;

| 5. | ragina paramą teikiančias šalis ir AKR šalis skirti trumpalaikes ir vidutinės trukmės išlaidas labiausiai skurstantiems gyventojų sluoksniams ir pagrindiniams sektoriams (sveikatos, švietimo, žemės ūkio ir kaimo infrastruktūros, darbo vietų kūrimo, geriamojo vandens ir gamybai skiriamo vandens), taip pat tinkamai socialinės apsaugos sistemai ir saugumo tinklams sukurti ir išsaugoti; pabrėžia šių priemonių svarbą atsižvelgiant į tai, kad neįmanoma finansuoti AKR šalių ekonomikos atkūrimo priemonių rinkinių, o lėšas padaryti prieinamas reikia kuo greičiau; |
| --- | --- |

5.

ragina paramą teikiančias šalis ir AKR šalis skirti trumpalaikes ir vidutinės trukmės išlaidas labiausiai skurstantiems gyventojų sluoksniams ir pagrindiniams sektoriams (sveikatos, švietimo, žemės ūkio ir kaimo infrastruktūros, darbo vietų kūrimo, geriamojo vandens ir gamybai skiriamo vandens), taip pat tinkamai socialinės apsaugos sistemai ir saugumo tinklams sukurti ir išsaugoti; pabrėžia šių priemonių svarbą atsižvelgiant į tai, kad neįmanoma finansuoti AKR šalių ekonomikos atkūrimo priemonių rinkinių, o lėšas padaryti prieinamas reikia kuo greičiau;

| 6. | pabrėžia, kad, nors šio pobūdžio išlaidos finansiškai prieinamiausios, o per trumpą, vidutinį ir ilgą laikotarpį – pelningiausios, krizės metu joms daromas nepalankiausias poveikis, net jeigu jos gali daryti anticiklinį poveikį; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad, nors šio pobūdžio išlaidos finansiškai prieinamiausios, o per trumpą, vidutinį ir ilgą laikotarpį – pelningiausios, krizės metu joms daromas nepalankiausias poveikis, net jeigu jos gali daryti anticiklinį poveikį;

| 7. | ragina šalis donores pasinaudoti šia precedento neturinčia krize kaip katalizatoriumi esamoms galimybėms, susijusioms su papildomais ir naujoviškais vystymosi finansavimo šaltiniais, kaip, pvz., tarptautinių finansinių sandorių mokestis, toliau analizuoti, taip pat ieškoti naujų galimybių, kad besivystančios šalys galėtų įvairinti savo pajamų šaltinius ir įgyvendinti veiksmingesnes, konkretesnes ir naudingesnes išlaidų programas; |
| --- | --- |

7.

ragina šalis donores pasinaudoti šia precedento neturinčia krize kaip katalizatoriumi esamoms galimybėms, susijusioms su papildomais ir naujoviškais vystymosi finansavimo šaltiniais, kaip, pvz., tarptautinių finansinių sandorių mokestis, toliau analizuoti, taip pat ieškoti naujų galimybių, kad besivystančios šalys galėtų įvairinti savo pajamų šaltinius ir įgyvendinti veiksmingesnes, konkretesnes ir naudingesnes išlaidų programas;

| 8. | ragina ES valstybes nares ir turtingas šalis panaikinti visų labai skurdžių šalių skolas nekeliant reiklių ekonomikos politikos sąlygų; pabrėžia, kad skolos turi būti panaikintos gal būt net 60-čiai šalių, kad joms būtų suteikta galimybė pasiekti Tūkstantmečio vystymosi tikslus; džiaugiasi veiksmais, kurių ES šalys jau ėmėsi nurašydamos besivystančių šalių skolas, bet išreiškia susirūpinimą, kad šis skolų nurašymas dirbtinai padidino ES paramos rodiklius; |
| --- | --- |

8.

ragina ES valstybes nares ir turtingas šalis panaikinti visų labai skurdžių šalių skolas nekeliant reiklių ekonomikos politikos sąlygų; pabrėžia, kad skolos turi būti panaikintos gal būt net 60-čiai šalių, kad joms būtų suteikta galimybė pasiekti Tūkstantmečio vystymosi tikslus; džiaugiasi veiksmais, kurių ES šalys jau ėmėsi nurašydamos besivystančių šalių skolas, bet išreiškia susirūpinimą, kad šis skolų nurašymas dirbtinai padidino ES paramos rodiklius;

| 9. | atkreipia ypatingą dėmesį į naudą, siejamą su mikrofinansavimo metodų taikymu vietos lygmeniu ekonomikai skatinti ir siekiant įtraukti į vystomąją veiklą gyventojus, ypač moteris; |
| --- | --- |

9.

atkreipia ypatingą dėmesį į naudą, siejamą su mikrofinansavimo metodų taikymu vietos lygmeniu ekonomikai skatinti ir siekiant įtraukti į vystomąją veiklą gyventojus, ypač moteris;

| 10. | ragina tarptautines finansų institucijas (TFI), įskaitant daugiašalės plėtros bankus, remti besivystančias šalis, kovojant su esama krize, gaivinant augimą, skatinant didesnius rinkos ir prekybos pajėgumus ir atkuriant besivystančių šalių prieigą prie kredito ir privataus kapitalo srautų; |
| --- | --- |

10.

ragina tarptautines finansų institucijas (TFI), įskaitant daugiašalės plėtros bankus, remti besivystančias šalis, kovojant su esama krize, gaivinant augimą, skatinant didesnius rinkos ir prekybos pajėgumus ir atkuriant besivystančių šalių prieigą prie kredito ir privataus kapitalo srautų;

| 11. | ragina pramonines šalis užtikrinti, kad TFI turėtų pakankamai išteklių visapusiškai imtis savo vaidmens; |
| --- | --- |

11.

ragina pramonines šalis užtikrinti, kad TFI turėtų pakankamai išteklių visapusiškai imtis savo vaidmens;

| 12. | ragina AKR šalis savo pačių naudai užtikrinti daugiau nacionalinių finansų gero valdymo ir skaidrumo siekiant pagerinti biudžeto nuspėjamimą, įgyvendinimą ir kontrolę;pabrėžia viešųjų lėšų parlamentinės priežiūros svarbą; |
| --- | --- |

12.

ragina AKR šalis savo pačių naudai užtikrinti daugiau nacionalinių finansų gero valdymo ir skaidrumo siekiant pagerinti biudžeto nuspėjamimą, įgyvendinimą ir kontrolę;pabrėžia viešųjų lėšų parlamentinės priežiūros svarbą;

| 13. | pabrėžia, kad siekiant apsaugoti AKR šalis, pagrindinius skolininkus, nuo plėšrių grobuoniškų fondų, reikia tinkamų teisės aktų ir taisyklių; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad siekiant apsaugoti AKR šalis, pagrindinius skolininkus, nuo plėšrių grobuoniškų fondų, reikia tinkamų teisės aktų ir taisyklių;

| 14. | pažymi, kad ekonominė ir finansinė krizė turi sulaukti visapusiško atsako, kad nei vienai finansų institucijai, rinkos daliai ar jurisdikcijai neturi būti taikomos reglamentavimo ir priežiūros išimtys, ir kad visų šalių skaidrumas ir atskaitomybė turi tapti naujos tarptautinio finansų valdymo rūšies pagrindu; |
| --- | --- |

14.

pažymi, kad ekonominė ir finansinė krizė turi sulaukti visapusiško atsako, kad nei vienai finansų institucijai, rinkos daliai ar jurisdikcijai neturi būti taikomos reglamentavimo ir priežiūros išimtys, ir kad visų šalių skaidrumas ir atskaitomybė turi tapti naujos tarptautinio finansų valdymo rūšies pagrindu;

Struktūrinės priemonės, skirtos AKR valstybių pažeidžiamumui, susijusiam su išoriniais sukrėtimais, mažinti

| 15. | pabrėžia, kad esminės prielaidos ekonomikos augimui, užimtumui ir skurdo mažinimui užtikrinti yra investicijų į pramonę ir vietos gamybą skatinimas, verslininkystė ir inovacijos, taip pat veiksmingai reguliuojamos finansų rinkos; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad esminės prielaidos ekonomikos augimui, užimtumui ir skurdo mažinimui užtikrinti yra investicijų į pramonę ir vietos gamybą skatinimas, verslininkystė ir inovacijos, taip pat veiksmingai reguliuojamos finansų rinkos;

| 16. | ragina AKR šalis sukurti sveikesnę teisinę ir reguliavimo aplinką verslui, siekiant pritraukti daugiau privačių, užsienio ir nacionalinių investicijų; |
| --- | --- |

16.

ragina AKR šalis sukurti sveikesnę teisinę ir reguliavimo aplinką verslui, siekiant pritraukti daugiau privačių, užsienio ir nacionalinių investicijų;

| 17. | ragina ES valstybes nares ir AKR šalis reaguojant į ekonominę krizę susilaikyti nuo tarptautinę prekybą trikdančių protekcionistinių kliūčių sudarymo; |
| --- | --- |

17.

ragina ES valstybes nares ir AKR šalis reaguojant į ekonominę krizę susilaikyti nuo tarptautinę prekybą trikdančių protekcionistinių kliūčių sudarymo;

| 18. | ragina ES valstybes nares svarstyti ir visapusiškai įgyvendinti ne finansų sektoriaus priemones, teigiamai veikiančias AKR šalių vystymąsi, visų pirma, sričių naujausių technologijų, įskaitant aplinkos apsaugos technologijas, perdavimą, kurio dėka skatinamas kompetencijos ugdymas ir sudaromos sąlygos moksliniams tyrimams ir infrastruktūrai vystyti; |
| --- | --- |

18.

ragina ES valstybes nares svarstyti ir visapusiškai įgyvendinti ne finansų sektoriaus priemones, teigiamai veikiančias AKR šalių vystymąsi, visų pirma, sričių naujausių technologijų, įskaitant aplinkos apsaugos technologijas, perdavimą, kurio dėka skatinamas kompetencijos ugdymas ir sudaromos sąlygos moksliniams tyrimams ir infrastruktūrai vystyti;

| 19. | pabrėžia būtinybę stiprinti AKR valstybių vystymąsi ir regionų savitarpio integracijos procesą ir ypač ragina atsižvelgti į krizės poveikį jų vystymuisi derantis dėl AKR valstybių ir ES ekonominės partnerystės susitarimų (EPS) ir juos įgyvendinant; primena, kad EPS turėtų lydėti pažadėtasis naujasis pagalbos prekybai finansavimas, t. y. 2 milijardai EUR per metus iki 2010 m.; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia būtinybę stiprinti AKR valstybių vystymąsi ir regionų savitarpio integracijos procesą ir ypač ragina atsižvelgti į krizės poveikį jų vystymuisi derantis dėl AKR valstybių ir ES ekonominės partnerystės susitarimų (EPS) ir juos įgyvendinant; primena, kad EPS turėtų lydėti pažadėtasis naujasis pagalbos prekybai finansavimas, t. y. 2 milijardai EUR per metus iki 2010 m.;

| 20. | primena, kad kilus ekonominei krizei ES valstybės narės turi dar labiau stengtis įgyvendinti migracijos politiką, kuri gerbtų žmogaus teises ir atitiktų vystymosi tikslus; migrantų lėšų pervedimas į jų kilmės šalis, kurioms labai reikia kapitalo, turi būti palengvinamas ir skatinamas; taip pat turi būti stiprinami socialiniai ir kultūriniai migracijos aspektai, kurie yra tautų integracijos, tolerancijos, mainų ir tarpusavio supratimo veiksniai, ir jiems turi būti suteikiama daugiau svarbos įgyvendinant Kotonu susitarimą; |
| --- | --- |

20.

primena, kad kilus ekonominei krizei ES valstybės narės turi dar labiau stengtis įgyvendinti migracijos politiką, kuri gerbtų žmogaus teises ir atitiktų vystymosi tikslus; migrantų lėšų pervedimas į jų kilmės šalis, kurioms labai reikia kapitalo, turi būti palengvinamas ir skatinamas; taip pat turi būti stiprinami socialiniai ir kultūriniai migracijos aspektai, kurie yra tautų integracijos, tolerancijos, mainų ir tarpusavio supratimo veiksniai, ir jiems turi būti suteikiama daugiau svarbos įgyvendinant Kotonu susitarimą;

| 21. | pabrėžia, kad būtina skubi tarptautinio finansų valdymo reforma, kuri aprėptų finansų sistemos struktūrą ir jos veiklą, įskaitant visapusišką ir adekvatų AKR šalių įtraukimą į tarptautines finansų institucijas, kad šios institucijos geriau atstovautų savo narėms ir, savo ruožtu, būtų teisingiau atspindėta nacionalinių, regioninių ir tarptautinių interesų įvairovė; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, kad būtina skubi tarptautinio finansų valdymo reforma, kuri aprėptų finansų sistemos struktūrą ir jos veiklą, įskaitant visapusišką ir adekvatų AKR šalių įtraukimą į tarptautines finansų institucijas, kad šios institucijos geriau atstovautų savo narėms ir, savo ruožtu, būtų teisingiau atspindėta nacionalinių, regioninių ir tarptautinių interesų įvairovė;

| 22. | ragina AKR šalis savo parlamentus artimiau įtraukti į sprendimų priėmimo procedūras, visų pirma rengiant savo vystymosi strategijas; |
| --- | --- |

22.

ragina AKR šalis savo parlamentus artimiau įtraukti į sprendimų priėmimo procedūras, visų pirma rengiant savo vystymosi strategijas;

| 23. | ragina tarptautinę bendruomenę užbaigti Dohos prekybos derybų vystymuisi etapą ir užtikrinti, kad derybų pabaiga būtų teisinga ir tenkintų visas šalis; |
| --- | --- |

23.

ragina tarptautinę bendruomenę užbaigti Dohos prekybos derybų vystymuisi etapą ir užtikrinti, kad derybų pabaiga būtų teisinga ir tenkintų visas šalis;

| 24. | yra įsitikinęs, kad krizės poveikis AKR valstybėms gali paskatinti šias valstybes investuoti į žemės ūkio sektorių, siekiant užtikrinti aprūpinimo maistu saugumą ir teisę į savarankiškumą maisto atžvilgiu, ir pradėti svarstymų dėl gamybos įvairovės ir prekių transformavimo siekiant didesnės pridėtinės vertės procesą: taip būtų pagerintos mainų sąlygos ir sumažintas žaliavų kainų nepastovumas; |
| --- | --- |

24.

yra įsitikinęs, kad krizės poveikis AKR valstybėms gali paskatinti šias valstybes investuoti į žemės ūkio sektorių, siekiant užtikrinti aprūpinimo maistu saugumą ir teisę į savarankiškumą maisto atžvilgiu, ir pradėti svarstymų dėl gamybos įvairovės ir prekių transformavimo siekiant didesnės pridėtinės vertės procesą: taip būtų pagerintos mainų sąlygos ir sumažintas žaliavų kainų nepastovumas;

| 25. | paveda pirmininkams perduoti šią rezoliuciją AKR ir ES Ministrų Tarybai, Europos Parlamentui, Europos Komisijai, ES Tarybai pirmininkaujančiai šaliai, Afrikos Sąjungai, Visos Afrikos Parlamentui ir AKP šalių parlamentams, Pasaulio bankui, Tarptautiniam valiutos fondui, Maisto ir žemės ūkio organizacijai ir AKP regioninės plėtros bankams. |
| --- | --- |

25.

paveda pirmininkams perduoti šią rezoliuciją AKR ir ES Ministrų Tarybai, Europos Parlamentui, Europos Komisijai, ES Tarybai pirmininkaujančiai šaliai, Afrikos Sąjungai, Visos Afrikos Parlamentui ir AKP šalių parlamentams, Pasaulio bankui, Tarptautiniam valiutos fondui, Maisto ir žemės ūkio organizacijai ir AKP regioninės plėtros bankams.

REZOLIUCIJA (7)

dėl jaunimo socialinės ir kultūrinės integracijos ir dalyvavimo

AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja,

| — | posėdžiaudama nuo 2009 m. lapkričio 30 d. iki 2009 m. gruodžio 3 d. Luandoje (Angola), |
| --- | --- |

—

posėdžiaudama nuo 2009 m. lapkričio 30 d. iki 2009 m. gruodžio 3 d. Luandoje (Angola),

| — | atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 17 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 17 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdama į 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytą ir 2005 m. birželio 25 d. Liuksemburge persvarstytą AKR ir EB partnerystės susitarimą (toliau – Kotonu susitarimas), ypač į jo 9, 13, 26 ir 27 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytą ir 2005 m. birželio 25 d. Liuksemburge persvarstytą AKR ir EB partnerystės susitarimą (toliau – Kotonu susitarimas), ypač į jo 9, 13, 26 ir 27 straipsnius,

| — | atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutarties 149–150 ir 177–181 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutarties 149–150 ir 177–181 straipsnius,

| — | atsižvelgdama į EB sutarties 13 straipsnį dėl kovos su diskriminacijai dėl lyties, rasinės arba etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į EB sutarties 13 straipsnį dėl kovos su diskriminacijai dėl lyties, rasinės arba etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos,

| — | atsižvelgdama į Jungtinių Tautų (JT) Generalinėje Asamblėjoje 1995 m. lapkričio 7 d. priimtą Pasaulinę jaunimo veiksmų programą iki 2000 ir tolesnių metų; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Jungtinių Tautų (JT) Generalinėje Asamblėjoje 1995 m. lapkričio 7 d. priimtą Pasaulinę jaunimo veiksmų programą iki 2000 ir tolesnių metų;

| — | atsižvelgdama į 2006 m. gruodžio 13 d. Jungtinių Tautų būstinėje Niujorke priimtą JT konvenciją dėl neįgalių asmenų teisių ir jos fakultatyvius protokolus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2006 m. gruodžio 13 d. Jungtinių Tautų būstinėje Niujorke priimtą JT konvenciją dėl neįgalių asmenų teisių ir jos fakultatyvius protokolus,

| — | atsižvelgdama į pasaulinėje už jaunimo reikalus atsakingų ministrų konferencijoje, kuri vyko Lisabonoje 1998 m. rugpjūčio 8–12 d., priimtą Lisabonos deklaraciją dėl jaunimo politikos ir programų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į pasaulinėje už jaunimo reikalus atsakingų ministrų konferencijoje, kuri vyko Lisabonoje 1998 m. rugpjūčio 8–12 d., priimtą Lisabonos deklaraciją dėl jaunimo politikos ir programų,

| — | atsižvelgdama į Bragos jaunimo veiksmų planą, priimtą per trečiąjį Bragoje (Portugalija) 1998 m. rugpjūčio 2–7 d. vykusį JT pasaulio jaunimo forumą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Bragos jaunimo veiksmų planą, priimtą per trečiąjį Bragoje (Portugalija) 1998 m. rugpjūčio 2–7 d. vykusį JT pasaulio jaunimo forumą,

| — | atsižvelgdama į persvarstytą Europos chartiją dėl jaunimo dalyvavimo vietos bendruomenės ir regiono gyvenime (2003 m. gegužės 21 d. ją priėmė Europos vietos ir regioninių valdžios institucijų kongresas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į persvarstytą Europos chartiją dėl jaunimo dalyvavimo vietos bendruomenės ir regiono gyvenime (2003 m. gegužės 21 d. ją priėmė Europos vietos ir regioninių valdžios institucijų kongresas),

| — | atsižvelgdama į Kultūros darbotvarkę 21, patvirtintą per Barselonoje (Ispanija) surengtą 4-ąjį socialinei įtraukčiai skirtą vietos valdžios institucijų forumą (Porto Alegrės forumas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Kultūros darbotvarkę 21, patvirtintą per Barselonoje (Ispanija) surengtą 4-ąjį socialinei įtraukčiai skirtą vietos valdžios institucijų forumą (Porto Alegrės forumas),

| — | atsižvelgdama į Dakaro deklaraciją dėl AKP kultūrų ir kultūros pramonės skatinimo ir jos veiksmų planą, priimtus 2004 m. Dakare (Senegalas) vykusio pirmojo AKP kultūros ministrų susitikimo metu; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Dakaro deklaraciją dėl AKP kultūrų ir kultūros pramonės skatinimo ir jos veiksmų planą, priimtus 2004 m. Dakare (Senegalas) vykusio pirmojo AKP kultūros ministrų susitikimo metu;

| — | atsižvelgdama į Santo Domingo rezoliuciją, priimtą 2006 m. spalio mėn. Santo Domingo (Dominikos Respublika) vykusio antrojo AKP kultūros ministrų susitikimo metu; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Santo Domingo rezoliuciją, priimtą 2006 m. spalio mėn. Santo Domingo (Dominikos Respublika) vykusio antrojo AKP kultūros ministrų susitikimo metu;

| — | atsižvelgdama į Tarptautinės darbo konferencijos 93-ąją Ženevoje 2005 m. birželio mėn. vykusią sesiją priimtą rezoliuciją dėl jaunimo užimtumo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Tarptautinės darbo konferencijos 93-ąją Ženevoje 2005 m. birželio mėn. vykusią sesiją priimtą rezoliuciją dėl jaunimo užimtumo,

| — | atsižvelgdama į Afrikos Sąjungos Bandžulyje (Gambija) 2006 m. liepos mėn. priimtą Afrikos jaunimo chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Afrikos Sąjungos Bandžulyje (Gambija) 2006 m. liepos mėn. priimtą Afrikos jaunimo chartiją,

| — | atsižvelgdama į 2010 m. Ramiojo vandenyno jaunimo strategiją, priimtą per antrąją Ramiojo vandenyno bendrijos jaunimo reikalų ministrų konferenciją, kuri įvyko 2005 m. gruodžio 5–7 d. Port Morsbyje (Papua Naujoji Gvinėja), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2010 m. Ramiojo vandenyno jaunimo strategiją, priimtą per antrąją Ramiojo vandenyno bendrijos jaunimo reikalų ministrų konferenciją, kuri įvyko 2005 m. gruodžio 5–7 d. Port Morsbyje (Papua Naujoji Gvinėja),

| — | atsižvelgdama į CARIFORUM valstybių ir Europos bendrijos bei jų valstybių narių ekonominės partnerystės susitarimo, pagal kurį nustatomas laisvas paslaugų judėjimas susitarimą pasirašiusiose šalyse, II antraštinę dalį („Investicijos, prekyba paslaugomis ir e. prekyba“) ir jo III protokolą (Dėl kultūrinio bendradarbiavimo), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į CARIFORUM valstybių ir Europos bendrijos bei jų valstybių narių ekonominės partnerystės susitarimo, pagal kurį nustatomas laisvas paslaugų judėjimas susitarimą pasirašiusiose šalyse, II antraštinę dalį („Investicijos, prekyba paslaugomis ir e. prekyba“) ir jo III protokolą (Dėl kultūrinio bendradarbiavimo),

| — | atsižvelgdama į 2008 m. spalio 30 d. JT Generalinio Sekretoriaus pranešimą dėl pasaulinės jaunimo veiksmų programos įgyvendinimo (Pažanga ir suvaržymai aptariant jaunimo gerovę ir vaidmenį pilietinėje visuomenėje), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2008 m. spalio 30 d. JT Generalinio Sekretoriaus pranešimą dėl pasaulinės jaunimo veiksmų programos įgyvendinimo (Pažanga ir suvaržymai aptariant jaunimo gerovę ir vaidmenį pilietinėje visuomenėje),

| — | atsižvelgdama į Tarybos 2000 m. gruodžio 14 d. rezoliuciją dėl jaunimo socialinės įtraukties (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Tarybos 2000 m. gruodžio 14 d. rezoliuciją dėl jaunimo socialinės įtraukties (8),

| — | atsižvelgdama į 2001 m. lapkričio 21 d. Komisijos priimtą baltąją knygą „Naujas postūmis Europos jaunimui“ (9) ir į Europos Parlamento 2002 m. gegužės 14 d. rezoliuciją dėl Komisijos baltosios knygos „Naujas postūmis Europos jaunimui“ (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2001 m. lapkričio 21 d. Komisijos priimtą baltąją knygą „Naujas postūmis Europos jaunimui“ (9) ir į Europos Parlamento 2002 m. gegužės 14 d. rezoliuciją dėl Komisijos baltosios knygos „Naujas postūmis Europos jaunimui“ (10),

| — | atsižvelgdama į Tarybos 2002 m. birželio 27 d. rezoliuciją dėl Europos lygmens bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje sistemos (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Tarybos 2002 m. birželio 27 d. rezoliuciją dėl Europos lygmens bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje sistemos (11),

| — | atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos 2005 m. kovo 22 ir 23 d. išvadas, susijusias su Europos jaunimo pakto priėmimu (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos 2005 m. kovo 22 ir 23 d. išvadas, susijusias su Europos jaunimo pakto priėmimu (12),

| — | atsižvelgdama į 2005 m. gegužės 30 d. Komisijos komunikatą Tarybai dėl su jaunimu susijusių Europos politikos krypčių. Europos jaunimo reikalų sprendimas – Europos jaunimo pakto įgyvendinimas ir aktyvaus pilietiškumo skatinimas (13) ir Tarybos 2005 m. lapkričio 24 d. rezoliuciją dėl Europos jaunimo reikalų sprendimo – Europos jaunimo pakto įgyvendinimo ir aktyvaus pilietiškumo skatinimo (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2005 m. gegužės 30 d. Komisijos komunikatą Tarybai dėl su jaunimu susijusių Europos politikos krypčių. Europos jaunimo reikalų sprendimas – Europos jaunimo pakto įgyvendinimas ir aktyvaus pilietiškumo skatinimas (13) ir Tarybos 2005 m. lapkričio 24 d. rezoliuciją dėl Europos jaunimo reikalų sprendimo – Europos jaunimo pakto įgyvendinimo ir aktyvaus pilietiškumo skatinimo (14),

| — | atsižvelgdama į Europos Parlamento ir Tarybos 2006 m. lapkričio 15 d. priimtą ir su jaunimo politika susijusį sprendimą, pagal kurį nustatoma programa „Veiklus jaunimas“ (2007–2013 m.) (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Europos Parlamento ir Tarybos 2006 m. lapkričio 15 d. priimtą ir su jaunimo politika susijusį sprendimą, pagal kurį nustatoma programa „Veiklus jaunimas“ (2007–2013 m.) (15),

| — | atsižvelgdama į 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą, pagal kurį parengiama 2007–2013 m. programa „Europa piliečiams“ aktyviam Europos pilietiškumui skatinti (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą, pagal kurį parengiama 2007–2013 m. programa „Europa piliečiams“ aktyviam Europos pilietiškumui skatinti (16),

| — | atsižvelgdama į Komisijos 2007 m. rugsėjo 5 d. komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl jaunimo visapusiško švietimo, užimtumo ir dalyvavimo visuomenės gyvenime skatinimo (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Komisijos 2007 m. rugsėjo 5 d. komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl jaunimo visapusiško švietimo, užimtumo ir dalyvavimo visuomenės gyvenime skatinimo (17),

| — | atsižvelgdama į Tarybos 2007 m. lapkričio 16 d. išvadas dėl horizontalaus požiūrio į jaunimo politiką, siekiant sudaryti galimybes jaunimui išnaudoti savo potencialą ir aktyviai dalyvauti visuomenės gyvenime (18), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Tarybos 2007 m. lapkričio 16 d. išvadas dėl horizontalaus požiūrio į jaunimo politiką, siekiant sudaryti galimybes jaunimui išnaudoti savo potencialą ir aktyviai dalyvauti visuomenės gyvenime (18),

| — | atsižvelgdama į 2009 m. balandžio 27 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonominių ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „ES jaunimo strategija. Investicijos ir galimybių suteikimas. Atnaujintas atvirasis koordinavimo metodas, taikomas sprendžiant jaunimo problemas ir suteikiant jiems daugiau galimybių“ (19) ir į pridedamą Komisijos tarnybų darbo dokumentą „ES jaunimo ataskaita“ (20), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2009 m. balandžio 27 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonominių ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „ES jaunimo strategija. Investicijos ir galimybių suteikimas. Atnaujintas atvirasis koordinavimo metodas, taikomas sprendžiant jaunimo problemas ir suteikiant jiems daugiau galimybių“ (19) ir į pridedamą Komisijos tarnybų darbo dokumentą „ES jaunimo ataskaita“ (20),

| — | atsižvelgdama į JT 2003, 2005 ir 2007 m. pasaulio jaunimo ataskaitas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į JT 2003, 2005 ir 2007 m. pasaulio jaunimo ataskaitas,

| — | atsižvelgdama į 2004 m. JT vystimosi programos žmogaus raidos ataskaitą „Kultūros laisvė šiuolaikiniame įvairiapusiame pasaulyje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2004 m. JT vystimosi programos žmogaus raidos ataskaitą „Kultūros laisvė šiuolaikiniame įvairiapusiame pasaulyje“,

| — | atsižvelgdama į Briuselio deklaraciją dėl prieglobsčio, migracijos ir judumo, kurį 2006 m. priėmė AKP ministrai, atsakingi už prieglobstį, migraciją ir judumą; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Briuselio deklaraciją dėl prieglobsčio, migracijos ir judumo, kurį 2006 m. priėmė AKP ministrai, atsakingi už prieglobstį, migraciją ir judumą;

| — | atsižvelgdama į AKP grupės Briuselio rezoliuciją dėl migracijos ir vystymosi, kurią priėmė AKP ministrai, atsakingi už prieglobstį, migraciją ir judumą; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į AKP grupės Briuselio rezoliuciją dėl migracijos ir vystymosi, kurią priėmė AKP ministrai, atsakingi už prieglobstį, migraciją ir judumą;

| — | atsižvelgdama į 2008 m. birželio 8–13 d. Adis Abeboje (Etiopija) vykusios 27-osios AKP Ministrų Tarybos sesijos metu priimtą Sprendimą Nr. 2/LXXXVII/08 dėl AKP grupės Briuselio rezoliucijos dėl migracijos ir vystymosi įgyvendinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2008 m. birželio 8–13 d. Adis Abeboje (Etiopija) vykusios 27-osios AKP Ministrų Tarybos sesijos metu priimtą Sprendimą Nr. 2/LXXXVII/08 dėl AKP grupės Briuselio rezoliucijos dėl migracijos ir vystymosi įgyvendinimo,

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. Pasaulio banko pasaulio vystymosi ataskaitą „Vystymasis ir kita karta“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. Pasaulio banko pasaulio vystymosi ataskaitą „Vystymasis ir kita karta“,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. spalio mėn. Tarptautinės darbo organizacijos ataskaitą „Jaunimo užimtumo tendencijos pasaulyje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. spalio mėn. Tarptautinės darbo organizacijos ataskaitą „Jaunimo užimtumo tendencijos pasaulyje“,

| — | atsižvelgdamas į Afrikos ir Europos jaunimo susitikimo, kuris vyko 2007 m. gruodžio 4–7 d. Lisabonoje (Portugalija), galutinę deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Afrikos ir Europos jaunimo susitikimo, kuris vyko 2007 m. gruodžio 4–7 d. Lisabonoje (Portugalija), galutinę deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. gegužės 3 d. Europos jaunimo forumo pozicinius dokumentus temomis „Jaunimas ir migracija“ ir „Jaunimo užimtumas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. gegužės 3 d. Europos jaunimo forumo pozicinius dokumentus temomis „Jaunimas ir migracija“ ir „Jaunimo užimtumas“,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. Europos jaunimo forumo ataskaitą „Vystymasis neįmanomas be jaunimo. Jaunimo organizacijų veikla“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. Europos jaunimo forumo ataskaitą „Vystymasis neįmanomas be jaunimo. Jaunimo organizacijų veikla“,

| — | atsižvelgdamas į Socialinių reikalų ir aplinkos komiteto pranešimą (AKR-ES/100.504/09/fin.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Socialinių reikalų ir aplinkos komiteto pranešimą (AKR-ES/100.504/09/fin.),

| A. | kadangi jaunimas apibrėžiamas kaip jauni 15–24 m. amžiaus žmonės (21); kadangi jaunimas sudaro 18 proc. pasaulio gyventojų arba 1,2 mlrd. asmenų, iš kurių beveik 85 proc. gyvena besivystančiose šalyse, |
| --- | --- |

A.

kadangi jaunimas apibrėžiamas kaip jauni 15–24 m. amžiaus žmonės (21); kadangi jaunimas sudaro 18 proc. pasaulio gyventojų arba 1,2 mlrd. asmenų, iš kurių beveik 85 proc. gyvena besivystančiose šalyse,

| B. | kadangi didelė dalis jaunų žmonių gyvena skurdžiai ir kenčia dėl atskirties arba dėl to, kad yra nustumti į šalį, ypač jaunos moterys, neįgalūs jauni asmenys, jauni migrantai ir pabėgėliai, kaimo vietovėse gyvenantis jaunimas ir jaunimas iš etninių mažumų, |
| --- | --- |

B.

kadangi didelė dalis jaunų žmonių gyvena skurdžiai ir kenčia dėl atskirties arba dėl to, kad yra nustumti į šalį, ypač jaunos moterys, neįgalūs jauni asmenys, jauni migrantai ir pabėgėliai, kaimo vietovėse gyvenantis jaunimas ir jaunimas iš etninių mažumų,

| C. | kadangi jaunų žmonių socialinė, ekonominė ir kultūrinė įtrauktis ir aktyvus dalyvavimas visuomenėje labai svarbūs ir jų asmeninei raidai, ir deramam ir demokratiniam vystymuisi jų šalyse ir pasaulyje, |
| --- | --- |

C.

kadangi jaunų žmonių socialinė, ekonominė ir kultūrinė įtrauktis ir aktyvus dalyvavimas visuomenėje labai svarbūs ir jų asmeninei raidai, ir deramam ir demokratiniam vystymuisi jų šalyse ir pasaulyje,

| D. | kadangi švietimas ir užimtumas – tai išankstinės jaunimo sėkmingos integracijos ir dalyvavimo visuomenėje sąlygos, |
| --- | --- |

D.

kadangi švietimas ir užimtumas – tai išankstinės jaunimo sėkmingos integracijos ir dalyvavimo visuomenėje sąlygos,

| E. | kadangi nepaisant to, kad šiuolaikinis jaunimas yra geriausiai išsilavinusi jaunoji karta per visą istoriją, jaunimo nedarbas ir nepakankamas užimtumas, kuriuos didina ekonomikos krizė, pasiekė rekordinį lygį; kadangi jaunimas sudaro 25 % darbingo amžiaus asmenų pasaulyje, tačiau 2007 m. jaunimo nedarbas siekė 43,7 % (22); |
| --- | --- |

E.

kadangi nepaisant to, kad šiuolaikinis jaunimas yra geriausiai išsilavinusi jaunoji karta per visą istoriją, jaunimo nedarbas ir nepakankamas užimtumas, kuriuos didina ekonomikos krizė, pasiekė rekordinį lygį; kadangi jaunimas sudaro 25 % darbingo amžiaus asmenų pasaulyje, tačiau 2007 m. jaunimo nedarbas siekė 43,7 % (22);

| F. | kadangi dėl kultūros pramonės skatinamas alternatyvus ekonomikos vystymasis, kuriama gerovė ir jaunimui suteikiamas deramas darbas, |
| --- | --- |

F.

kadangi dėl kultūros pramonės skatinamas alternatyvus ekonomikos vystymasis, kuriama gerovė ir jaunimui suteikiamas deramas darbas,

| G. | kadangi migracija tapo patraukliausiu būdu, kuriuo naudojasi jaunimas siekdamas išplėsti galimybes mokytis ir dirbti, bet šios išsilavinimo galimybės neteikia naudos besivystančioms jų kilmės šalims ir nepagerina išsilavinimo lygio šiose šalyse, |
| --- | --- |

G.

kadangi migracija tapo patraukliausiu būdu, kuriuo naudojasi jaunimas siekdamas išplėsti galimybes mokytis ir dirbti, bet šios išsilavinimo galimybės neteikia naudos besivystančioms jų kilmės šalims ir nepagerina išsilavinimo lygio šiose šalyse,

| H. | kadangi globalizacija prisideda prie didesnio judumo švietimo ir profesinio mokymo, darbo ir savo noru teikiamų paslaugų srityse, ir taip skatinamas solidarumas ir geresnis kultūrų supratimas, ir skatinama skirtumų ir įvairovės pagarba; |
| --- | --- |

H.

kadangi globalizacija prisideda prie didesnio judumo švietimo ir profesinio mokymo, darbo ir savo noru teikiamų paslaugų srityse, ir taip skatinamas solidarumas ir geresnis kultūrų supratimas, ir skatinama skirtumų ir įvairovės pagarba;

| I. | kadangi kultūrai tenka svarbus vaidmuo užtikrinant jaunimo gerovę ir asmeninę raidą, |
| --- | --- |

I.

kadangi kultūrai tenka svarbus vaidmuo užtikrinant jaunimo gerovę ir asmeninę raidą,

| J. | kadangi platinant informacijos ir ryšių technologijas (IRT) jaunimui suteikiamos naujos raidos, įtraukties ir pilietinio dalyvavimo galimybės; kadangi vyriausybės įsipareigojo investuoti į IRT ir tai gali padėti sumažinti ES ir AKR šalių skaitmeninę atskirtį ir skatinti lygybę, |
| --- | --- |

J.

kadangi platinant informacijos ir ryšių technologijas (IRT) jaunimui suteikiamos naujos raidos, įtraukties ir pilietinio dalyvavimo galimybės; kadangi vyriausybės įsipareigojo investuoti į IRT ir tai gali padėti sumažinti ES ir AKR šalių skaitmeninę atskirtį ir skatinti lygybę,

| K. | kadangi rasti ilgalaikius pasaulinio lygmens problemų, pvz., klimato kaita, sprendimo būdus ir pasiekti vystymosi tikslus bus galima tik tuomet, jei priimant sprendimus į jaunimą bus žvelgiama kaip į partnerį, |
| --- | --- |

K.

kadangi rasti ilgalaikius pasaulinio lygmens problemų, pvz., klimato kaita, sprendimo būdus ir pasiekti vystymosi tikslus bus galima tik tuomet, jei priimant sprendimus į jaunimą bus žvelgiama kaip į partnerį,

Bendrosios nuostatos

| 1. | ragina AKP ir ES vyriausybes į visus politinius sprendimus įtraukti jaunimo klausimus ir labiau derinti jaunimo politiką su kitomis politikos sritimis, kurios tiesiogiai susijusios su jaunimo reikalais; |
| --- | --- |

1.

ragina AKP ir ES vyriausybes į visus politinius sprendimus įtraukti jaunimo klausimus ir labiau derinti jaunimo politiką su kitomis politikos sritimis, kurios tiesiogiai susijusios su jaunimo reikalais;

| 2. | pabrėžia, kad reikia visapusiškai ginti Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, ypač jos 23, 24, 26 ir 27 straipsnius dėl darbo, išsilavinimo ir kultūros; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad reikia visapusiškai ginti Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, ypač jos 23, 24, 26 ir 27 straipsnius dėl darbo, išsilavinimo ir kultūros;

| 3. | ragina Komisiją 3.2 priemonei pagal programą „Veiklus jaunimas“ (2007–2013) suteikti darnų finansavimą laikantis numatytų nuostatų ir parengti EKR ir ES jaunimo programą pagal Kotonu susitarimą ir vadovaujantis Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių jaunimo programos pavyzdžiu; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją 3.2 priemonei pagal programą „Veiklus jaunimas“ (2007–2013) suteikti darnų finansavimą laikantis numatytų nuostatų ir parengti EKR ir ES jaunimo programą pagal Kotonu susitarimą ir vadovaujantis Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių jaunimo programos pavyzdžiu;

| 4. | pabrėžia, kad politinius sprendimus priimantys asmenys visais lygmenimis turėtų toliau plėtoti bendradarbiavimą ir keitimosi gerąją patirtimi, susijusia su jaunimo socialine ir kultūrine integracija ir dalyvavimu, procesą skatindami agentūrų tarpusavio ryšius, kai susiejamos nacionalinės, regioninės ir tarpregioninės jaunimo programos; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad politinius sprendimus priimantys asmenys visais lygmenimis turėtų toliau plėtoti bendradarbiavimą ir keitimosi gerąją patirtimi, susijusia su jaunimo socialine ir kultūrine integracija ir dalyvavimu, procesą skatindami agentūrų tarpusavio ryšius, kai susiejamos nacionalinės, regioninės ir tarpregioninės jaunimo programos;

| 5. | ragina ES ir AKR šalis užtikrinti, kad visi jauni žmonės galėtų visapusiškai naudotis savo teisėmis ir laisvėmis, ir panaikinti bet kokių formų diskriminaciją; ragina Komisiją, ES ir AKR šalis padidinti programų, skirtų jaunimo iš pažeidžiamų grupių socialinei ir kultūrinei integracijai, finansavimą; |
| --- | --- |

5.

ragina ES ir AKR šalis užtikrinti, kad visi jauni žmonės galėtų visapusiškai naudotis savo teisėmis ir laisvėmis, ir panaikinti bet kokių formų diskriminaciją; ragina Komisiją, ES ir AKR šalis padidinti programų, skirtų jaunimo iš pažeidžiamų grupių socialinei ir kultūrinei integracijai, finansavimą;

| 6. | mano, kad ES turėtų sukurti bendrąją migracijos politiką, kurią vykdant ypatingai būtų atsižvelgiama į lygybę ir dėmesys telkiamas į migrantų socialinę integraciją priimančioje visuomenėje; ragina ES valstybes nares užtikrinti, kad būtų gerbiamos jaunų migrantų teisės ir kad jie turėtų tokias pačias galimybes gauti išsilavinimą, pasinaudoti socialinėmis paslaugomis ir tokias pačias ekonomines galimybes kaip ir atitinkamos šalies piliečiai; |
| --- | --- |

6.

mano, kad ES turėtų sukurti bendrąją migracijos politiką, kurią vykdant ypatingai būtų atsižvelgiama į lygybę ir dėmesys telkiamas į migrantų socialinę integraciją priimančioje visuomenėje; ragina ES valstybes nares užtikrinti, kad būtų gerbiamos jaunų migrantų teisės ir kad jie turėtų tokias pačias galimybes gauti išsilavinimą, pasinaudoti socialinėmis paslaugomis ir tokias pačias ekonomines galimybes kaip ir atitinkamos šalies piliečiai;

| 7. | ragina ES didinti visų jaunų trečiųjų šalių piliečių, teisėtai dirbančių ES, apsaugos priemones; skatina ES imtis veiksmų jiems suteikti ilgalaikių gyventojų statusą nustatyti pusiau kvalifikuotų ir nekvalifikuotų darbuotojų statusą; taip pat mano, kad ES ir AKR vyriausybės turėtų parengti programas siekiant sumažinti jaunų specialistų išvykimą iš besivystančių šalių ir koordinuoti savo prevencijos priemones; |
| --- | --- |

7.

ragina ES didinti visų jaunų trečiųjų šalių piliečių, teisėtai dirbančių ES, apsaugos priemones; skatina ES imtis veiksmų jiems suteikti ilgalaikių gyventojų statusą nustatyti pusiau kvalifikuotų ir nekvalifikuotų darbuotojų statusą; taip pat mano, kad ES ir AKR vyriausybės turėtų parengti programas siekiant sumažinti jaunų specialistų išvykimą iš besivystančių šalių ir koordinuoti savo prevencijos priemones;

| 8. | ragina ES ir AKR šalių vyriausybes sudaryti galimybes visiems jauniems žmonėms gauti deramas ir jaunimui tinkamas sveikatos priežiūros paslaugas ir informaciją; |
| --- | --- |

8.

ragina ES ir AKR šalių vyriausybes sudaryti galimybes visiems jauniems žmonėms gauti deramas ir jaunimui tinkamas sveikatos priežiūros paslaugas ir informaciją;

Švietimas

| 9. | ragina AKR ir ES šalių vyriausybes parengti mokyklos nebaigusių mokinių skaičiaus ir jaunimo neraštingumo mažinimo ir pagrindinio išsilavinimo kokybės gerinimo programas; |
| --- | --- |

9.

ragina AKR ir ES šalių vyriausybes parengti mokyklos nebaigusių mokinių skaičiaus ir jaunimo neraštingumo mažinimo ir pagrindinio išsilavinimo kokybės gerinimo programas;

| 10. | ragina užtikrinti galimybes visiems gauti vidurinį išslavinimą; ragina AKR ir ES vyriausybes panaikinti kliūtis gauti pradinį išsilavinimą, ypač jaunimui su negalia ir kitoms pažeidžiamoms grupėms; ragina vyriausybes auštojo mokslo siekiantiems studentams iš besivystančių šalių suteikti dotacijas ir paskolas labai palankiomis sąlygomis; |
| --- | --- |

10.

ragina užtikrinti galimybes visiems gauti vidurinį išslavinimą; ragina AKR ir ES vyriausybes panaikinti kliūtis gauti pradinį išsilavinimą, ypač jaunimui su negalia ir kitoms pažeidžiamoms grupėms; ragina vyriausybes auštojo mokslo siekiantiems studentams iš besivystančių šalių suteikti dotacijas ir paskolas labai palankiomis sąlygomis;

| 11. | ragina ES ir AKR šalis skatinti sklandų perėjimą nuo švietimo ir mokymo prie darbo, taigi šiuo tikslu mokyklose nuo teorinio dėstymo pamokose metodų turėtų būti pereinama prie praktinių dalykų ir į mokymo programas įtraukiamas verslumo ugdymas; |
| --- | --- |

11.

ragina ES ir AKR šalis skatinti sklandų perėjimą nuo švietimo ir mokymo prie darbo, taigi šiuo tikslu mokyklose nuo teorinio dėstymo pamokose metodų turėtų būti pereinama prie praktinių dalykų ir į mokymo programas įtraukiamas verslumo ugdymas;

| 12. | ragina AKR ir ES vyriausybes skirti daugiau dėmesio kultūriniam ir socialiniam išsilavinimui ir skatinti jaunimą dalyvauti kultūros renginiuose mokykloje ir už jos ribų, nes tai galėtų praturtinti jų gyvenimą, užtikrinti darnią asmenybės raidą, apsaugoti juos nuo priklausomybės nuo narkotikų ir kitokių formų priklausomybės, taip būtų skatinama jų socialinė ir kultūrinė integracija į visuomenę; |
| --- | --- |

12.

ragina AKR ir ES vyriausybes skirti daugiau dėmesio kultūriniam ir socialiniam išsilavinimui ir skatinti jaunimą dalyvauti kultūros renginiuose mokykloje ir už jos ribų, nes tai galėtų praturtinti jų gyvenimą, užtikrinti darnią asmenybės raidą, apsaugoti juos nuo priklausomybės nuo narkotikų ir kitokių formų priklausomybės, taip būtų skatinama jų socialinė ir kultūrinė integracija į visuomenę;

| 13. | ragina AKR ir ES vyriausybes pripažinti, kad jaunimas yra labiausiai pasikeitimams atvira grupė ir geriausi pasikeitimų atstovai, kuriuos turi bet kuri visuomenė; ragina AKR ir ES vyriausybes, tokiais būdais, kaip tiesioginių mainų švietimas apie ŽIV/AIDS, informacijos ir ryšių technologijos (IRT) ir tvarios technologijos, skirtos sušvelninti klimato kaitos poveikį ir prie jos prisitaikyti, naudotis jaunimu siekiant teigiamų visuomenės pasikeitimų; |
| --- | --- |

13.

ragina AKR ir ES vyriausybes pripažinti, kad jaunimas yra labiausiai pasikeitimams atvira grupė ir geriausi pasikeitimų atstovai, kuriuos turi bet kuri visuomenė; ragina AKR ir ES vyriausybes, tokiais būdais, kaip tiesioginių mainų švietimas apie ŽIV/AIDS, informacijos ir ryšių technologijos (IRT) ir tvarios technologijos, skirtos sušvelninti klimato kaitos poveikį ir prie jos prisitaikyti, naudotis jaunimu siekiant teigiamų visuomenės pasikeitimų;

| 14. | ragina užtikrinti galimybes visiems jauniems žmonėms naudotis IRT; ragina vyriausybes investuoti į IRT infrastruktūrą ir ją įdiegti mokyklose; ragina Komisiją, AKR ir ES šalis naudojantis programos „eTwinning“ technologijomis sujungti klases AKR ir ES šalyse siekiant skatinti tarpkultūrinį mokymąsi; ragina AKR ir ES vyriausybes skatinti nuotolinį mokymąsi, kaip nepalankioje padėtyje esančių žmonių grupių, visų pirma neįgaliųjų, socialinę integraciją palengvinančią priemonę; |
| --- | --- |

14.

ragina užtikrinti galimybes visiems jauniems žmonėms naudotis IRT; ragina vyriausybes investuoti į IRT infrastruktūrą ir ją įdiegti mokyklose; ragina Komisiją, AKR ir ES šalis naudojantis programos „eTwinning“ technologijomis sujungti klases AKR ir ES šalyse siekiant skatinti tarpkultūrinį mokymąsi; ragina AKR ir ES vyriausybes skatinti nuotolinį mokymąsi, kaip nepalankioje padėtyje esančių žmonių grupių, visų pirma neįgaliųjų, socialinę integraciją palengvinančią priemonę;

Užimtumas

| 15. | ragina AKR ir ES vyriausybes bendradarbiaujant su Tarptautine darbo organizacija parengti nacionalines jaunimo užimtumo strategijas ir veiksmų planus ir nuolat stebėti jaunimo užimtumo padėtį; |
| --- | --- |

15.

ragina AKR ir ES vyriausybes bendradarbiaujant su Tarptautine darbo organizacija parengti nacionalines jaunimo užimtumo strategijas ir veiksmų planus ir nuolat stebėti jaunimo užimtumo padėtį;

| 16. | ragina AKR ir ES vyriausybes skatinti darbo teisę ir teisingą atlygį už darbą, kaip veiksmingą būdą skatinti socialinę įtrauktį; |
| --- | --- |

16.

ragina AKR ir ES vyriausybes skatinti darbo teisę ir teisingą atlygį už darbą, kaip veiksmingą būdą skatinti socialinę įtrauktį;

| 17. | pažymi, kad jauni žmonės, dirbantys studijų metu, įgyja vertingos patirties, kuri palengvina jų perėjimą į darbo rinką baigus mokytis; ragina privačiojo sektoriaus atstovus sudaryti daugiau galimybių stažuotis dar mokykloje besimokantiems jaunuoliams; atsižvelgdamas į tai, įspėja, kad reikia užkirsti kelią visoms išnaudojimo darbe rūšims; |
| --- | --- |

17.

pažymi, kad jauni žmonės, dirbantys studijų metu, įgyja vertingos patirties, kuri palengvina jų perėjimą į darbo rinką baigus mokytis; ragina privačiojo sektoriaus atstovus sudaryti daugiau galimybių stažuotis dar mokykloje besimokantiems jaunuoliams; atsižvelgdamas į tai, įspėja, kad reikia užkirsti kelią visoms išnaudojimo darbe rūšims;

| 18. | pažymi, kad jaunų moterų (23) ir jaunimo su negalia (24) nedarbo ir nepakankamo užimtumo rodikliai yra didesni; ragina parengti konkrečią jaunų moterų ir nepalankioje padėtyje esančių žmonių grupių užimtumo paramos politiką; |
| --- | --- |

18.

pažymi, kad jaunų moterų (23) ir jaunimo su negalia (24) nedarbo ir nepakankamo užimtumo rodikliai yra didesni; ragina parengti konkrečią jaunų moterų ir nepalankioje padėtyje esančių žmonių grupių užimtumo paramos politiką;

| 19. | pabrėžia, kad būtina sukurti palankesnes sąlygas jauniems verslininkams teikiant jiems informaciją ir finansines paskatas ir panaikinant administracinę naštą norintiesiems įkurti įmones; ragina finansų įstaigas lengvinti galimybes jaunimui gauti mikrokreditus; ragina vyriausybes parengti profesionalaus konsultavimo ir finansavimo programas jauniems verslininkams kultūros pramonės ir kūrybiniame sektoriuje ir skatinti bendruomene grindžiamas paslaugas siekiant vietos lygiu pagerinti socialinę integraciją; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia, kad būtina sukurti palankesnes sąlygas jauniems verslininkams teikiant jiems informaciją ir finansines paskatas ir panaikinant administracinę naštą norintiesiems įkurti įmones; ragina finansų įstaigas lengvinti galimybes jaunimui gauti mikrokreditus; ragina vyriausybes parengti profesionalaus konsultavimo ir finansavimo programas jauniems verslininkams kultūros pramonės ir kūrybiniame sektoriuje ir skatinti bendruomene grindžiamas paslaugas siekiant vietos lygiu pagerinti socialinę integraciją;

Kultūra

| 20. | ragina nacionalinius parlamentus ir ES bei AKR vyriausybes į nacionalinę teisę įtraukti jų teritorijose esančių kultūrų apsaugą, kad būtų užtikrinamas šių kultūrų išsaugojimas ir vystymasis; |
| --- | --- |

20.

ragina nacionalinius parlamentus ir ES bei AKR vyriausybes į nacionalinę teisę įtraukti jų teritorijose esančių kultūrų apsaugą, kad būtų užtikrinamas šių kultūrų išsaugojimas ir vystymasis;

| 21. | atmeta kultūros, kaip prekės, kuria galioja pelno taisyklės, principą; siekia kūrybos demokratizacijos ir kultūros sužydėjimo, kad būtų stimuliuojamas jaunų žmonių kultūrinis vystymasis, pagal jų pačių siekius ir jiems dalyvaujant; |
| --- | --- |

21.

atmeta kultūros, kaip prekės, kuria galioja pelno taisyklės, principą; siekia kūrybos demokratizacijos ir kultūros sužydėjimo, kad būtų stimuliuojamas jaunų žmonių kultūrinis vystymasis, pagal jų pačių siekius ir jiems dalyvaujant;

| 22. | ragina AKR ir ES vyriausybes sukurti esamų iniciatyvų rėmimo planus, padėsiančius paspartinti kultūrinio turizmo vystymąsi skatinant jaunimą vertinti kitų šalių kultūros ir gamtos paveldą; |
| --- | --- |

22.

ragina AKR ir ES vyriausybes sukurti esamų iniciatyvų rėmimo planus, padėsiančius paspartinti kultūrinio turizmo vystymąsi skatinant jaunimą vertinti kitų šalių kultūros ir gamtos paveldą;

| 23. | ragina AKR ir ES vyriausybes kurti ar intensyvinti esamą tarpkultūrinę politiką siekiant skatinti kultūrų įvairovę ir taikų įvairių kultūrų sambūvį visuomenėje; taip pat ragina, kad AKR ir ES vyriausybės skatintų kultūros politikos decentralizaciją ir taip remtų kultūra ir subkultūra, bei įvairovės ir skirtumų pagarba grindžiamą vystymąsi vietos lygmeniu; |
| --- | --- |

23.

ragina AKR ir ES vyriausybes kurti ar intensyvinti esamą tarpkultūrinę politiką siekiant skatinti kultūrų įvairovę ir taikų įvairių kultūrų sambūvį visuomenėje; taip pat ragina, kad AKR ir ES vyriausybės skatintų kultūros politikos decentralizaciją ir taip remtų kultūra ir subkultūra, bei įvairovės ir skirtumų pagarba grindžiamą vystymąsi vietos lygmeniu;

| 24. | ragina AKR ir ES vyriausybes, Komisiją ir tarptautines organizacijas padidinti savo pastangas rengti pasitarimus, seminarus ir jaunimo stovyklas jauniems žmonėms iš skirtingų kultūrinių, etninių ir religinių grupių, ir taip skatinti tarpkultūrinį supratimą; |
| --- | --- |

24.

ragina AKR ir ES vyriausybes, Komisiją ir tarptautines organizacijas padidinti savo pastangas rengti pasitarimus, seminarus ir jaunimo stovyklas jauniems žmonėms iš skirtingų kultūrinių, etninių ir religinių grupių, ir taip skatinti tarpkultūrinį supratimą;

| 25. | mano, kad Jungtinės Tautos, Komisija ir vyriausybės turėtų įtraukti kultūros aspektą į vystomojo bendradarbiavimo politiką, programas ir planus; |
| --- | --- |

25.

mano, kad Jungtinės Tautos, Komisija ir vyriausybės turėtų įtraukti kultūros aspektą į vystomojo bendradarbiavimo politiką, programas ir planus;

| 26. | ragina tarptautinę bendruomenę ir ES bei AKR šalių vyriausybes skirti dėmesio tradiciniams amatams išsaugoti skiriant daugiau lėšų profesinio mokymo ir gamybos galimybėms, remti šių prekių pardavimą ir rinkodarą, didinti galimybes kultūros prekėms ir paslaugoms patekti į rinką, ypač kai jas gamina ar teikia jauni žmonės, siekiant pagerinti kultūros prekių ir paslaugų judumą, bei remti vietos kalbų mokymo internetu iniciatyvas; |
| --- | --- |

26.

ragina tarptautinę bendruomenę ir ES bei AKR šalių vyriausybes skirti dėmesio tradiciniams amatams išsaugoti skiriant daugiau lėšų profesinio mokymo ir gamybos galimybėms, remti šių prekių pardavimą ir rinkodarą, didinti galimybes kultūros prekėms ir paslaugoms patekti į rinką, ypač kai jas gamina ar teikia jauni žmonės, siekiant pagerinti kultūros prekių ir paslaugų judumą, bei remti vietos kalbų mokymo internetu iniciatyvas;

| 27. | ragina AKR ir ES vyriausybes užtikrinti, kad jaunimas būtų išgirstas ir pritaria jaunimo parlamentų kūrimui siekiant skatinti jaunimo politinę kultūrą ir jų atsakomybės jausmo vystymąsi; |
| --- | --- |

27.

ragina AKR ir ES vyriausybes užtikrinti, kad jaunimas būtų išgirstas ir pritaria jaunimo parlamentų kūrimui siekiant skatinti jaunimo politinę kultūrą ir jų atsakomybės jausmo vystymąsi;

Dalyvavimas

| 28. | pritaria Komisijos iniciatyvai dėl struktūrinio dialogo su jaunimu ir jaunimo organizacijomis jiems aktualiais politiniais klausimais, bet pabrėžia geresnę šios koncepcijos įgyvendinimo apibrėžties būtinybę; |
| --- | --- |

28.

pritaria Komisijos iniciatyvai dėl struktūrinio dialogo su jaunimu ir jaunimo organizacijomis jiems aktualiais politiniais klausimais, bet pabrėžia geresnę šios koncepcijos įgyvendinimo apibrėžties būtinybę;

| 29. | pabrėžia, kad gerinant informacijos gavimo galimybes didinamas vyriausybės ir viešųjų administracijų veiksmų skaidrumas, kuris jaunimui sudaro sąlygas veikti ir dalyvauti sprendimų priėmimo procese; pabrėžia IRT svarbą gerinant informacijos gavimo galimybes ir ragina vyriausybes sukurti ir įdiegti jaunų IRT naudotojų apsaugos užtikrinimo priemones; pabrėžia IRT svarbą plėtojant naujas jaunimo dalyvavimo galimybes, pvz., dalyvavimo internetiniuose tinkluose ir e. pilietybės; |
| --- | --- |

29.

pabrėžia, kad gerinant informacijos gavimo galimybes didinamas vyriausybės ir viešųjų administracijų veiksmų skaidrumas, kuris jaunimui sudaro sąlygas veikti ir dalyvauti sprendimų priėmimo procese; pabrėžia IRT svarbą gerinant informacijos gavimo galimybes ir ragina vyriausybes sukurti ir įdiegti jaunų IRT naudotojų apsaugos užtikrinimo priemones; pabrėžia IRT svarbą plėtojant naujas jaunimo dalyvavimo galimybes, pvz., dalyvavimo internetiniuose tinkluose ir e. pilietybės;

| 30. | mano, kad minimalus amžius, kai asmuo gali balsuoti, turėtų būti didesnis nei 18 metų siekiant užtikrinti visapusišką jaunimo dalyvavimą visuomenėje; |
| --- | --- |

30.

mano, kad minimalus amžius, kai asmuo gali balsuoti, turėtų būti didesnis nei 18 metų siekiant užtikrinti visapusišką jaunimo dalyvavimą visuomenėje;

| 31. | paveda pirmininkams perduoti šią rezoliuciją AKR ir ES tarybai, Europos Komisijai, Afrikos Sąjungai, ES valstybėms narėms, AKR šalims, JT ir UNESCO. |
| --- | --- |

31.

paveda pirmininkams perduoti šią rezoliuciją AKR ir ES tarybai, Europos Komisijai, Afrikos Sąjungai, ES valstybėms narėms, AKR šalims, JT ir UNESCO.

REZOLIUCIJA (25)

dėl klimato kaitos

AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja,

| — | posėdžiaudama nuo 2009 m. lapkričio 30 d. iki 2009 m. gruodžio 3 d. Luandoje (Angola), |
| --- | --- |

—

posėdžiaudama nuo 2009 m. lapkričio 30 d. iki 2009 m. gruodžio 3 d. Luandoje (Angola),

| — | atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 17 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 17 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdama į 1992 m. Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (JTBKKK), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 1992 m. Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (JTBKKK),

| — | atsižvelgdama į 1997 m. Kioto protokolą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 1997 m. Kioto protokolą,

| — | atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos veiksmų planą, kurį ji priėmė 2008 m. po to, kai buvo paskelbta ES vyriausiojo įgaliotinio bendrajai užsienio ir saugumo politikai ataskaita, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos veiksmų planą, kurį ji priėmė 2008 m. po to, kai buvo paskelbta ES vyriausiojo įgaliotinio bendrajai užsienio ir saugumo politikai ataskaita,

| — | atsižvelgdama į AKR ir ES bendrą deklaraciją dėl klimato kaitos ir vystymosi, kurią 2009 m. gegužės mėn. priėmė Jungtinė taryba, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į AKR ir ES bendrą deklaraciją dėl klimato kaitos ir vystymosi, kurią 2009 m. gegužės mėn. priėmė Jungtinė taryba,

| — | atsižvelgdama į 2009 m. birželio 3 d. priimtą Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos Rezoliuciją A/63/281 dėl klimato kaitos ir jos galimo poveikio saugumui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2009 m. birželio 3 d. priimtą Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos Rezoliuciją A/63/281 dėl klimato kaitos ir jos galimo poveikio saugumui,

| — | atsižvelgdama į nuomones, pareikštas Pasaulio humanitarinio forumo, buvusio Jungtinių Tautų Generalinio Sekretoriaus Kofi Annano iniciatyva surengto 2009 m. birželio 23 d. Ženevoje, metu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į nuomones, pareikštas Pasaulio humanitarinio forumo, buvusio Jungtinių Tautų Generalinio Sekretoriaus Kofi Annano iniciatyva surengto 2009 m. birželio 23 d. Ženevoje, metu,

| — | atsižvelgdama į 2009 m. birželio 25–27 d. Jaundėje (Kamerūnas) vykusios Visos Afrikos Parlamento konferencijos deklaraciją dėl klimato kaitos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2009 m. birželio 25–27 d. Jaundėje (Kamerūnas) vykusios Visos Afrikos Parlamento konferencijos deklaraciją dėl klimato kaitos,

| — | atsižvelgdama į 2009 m. liepos 10 d. Didžiojo aštuoneto (G8) aukščiausiojo lygio susitikimo ir ekonominiu požiūriu įtakingiausių šalių forumo klimato ir energijos klausimais metu L‘Akviloje (Italija) priimtas deklaracijas dėl klimato kaitos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2009 m. liepos 10 d. Didžiojo aštuoneto (G8) aukščiausiojo lygio susitikimo ir ekonominiu požiūriu įtakingiausių šalių forumo klimato ir energijos klausimais metu L‘Akviloje (Italija) priimtas deklaracijas dėl klimato kaitos,

| — | atsižvelgdama į 2009 m. rugpjūčio 3–6 d. Prajoje (Žaliasis Kyšulys) vykusio Vakarų Afrikos šalių parlamentų narių ir vietos išrinktųjų atstovų regioninį seminarą klimato kaitos valdymo klausimais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2009 m. rugpjūčio 3–6 d. Prajoje (Žaliasis Kyšulys) vykusio Vakarų Afrikos šalių parlamentų narių ir vietos išrinktųjų atstovų regioninį seminarą klimato kaitos valdymo klausimais,

| — | atsižvelgdama į 2009 m. rugpjūčio 30 d. Syrtėje (Libija) vykusio Afrikos Sąjungos aukščiausiojo lygio susitikimo metu priimtas rezoliucijas dėl klimato kaitos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2009 m. rugpjūčio 30 d. Syrtėje (Libija) vykusio Afrikos Sąjungos aukščiausiojo lygio susitikimo metu priimtas rezoliucijas dėl klimato kaitos,

| — | atsižvelgdama į 2009 m. rugsėjo 22 d. Niujorke Jungtinių Tautų Generalinio Sekretoriaus Ban Ki-moono sušaukto aukšto lygio susitikimo klimato kaitos klausimais metu priimtas rekomendacijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2009 m. rugsėjo 22 d. Niujorke Jungtinių Tautų Generalinio Sekretoriaus Ban Ki-moono sušaukto aukšto lygio susitikimo klimato kaitos klausimais metu priimtas rekomendacijas,

| — | atsižvelgdama į 2009 m. spalio 9–11 d. Uagadugu (Burkina Fasas) Pasaulinio forumo tvaraus vystymosi klausimais metu priimtas rekomendacijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2009 m. spalio 9–11 d. Uagadugu (Burkina Fasas) Pasaulinio forumo tvaraus vystymosi klausimais metu priimtas rekomendacijas,

| — | atsižvelgdama į 2009 m. spalio 12–15 d. Nairobyje (Kenija) vykusio Visos Afrikos Parlamento klimato kaitos tinklo antrojo aukščiausiojo lygio susitikimo metu priimtą deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2009 m. spalio 12–15 d. Nairobyje (Kenija) vykusio Visos Afrikos Parlamento klimato kaitos tinklo antrojo aukščiausiojo lygio susitikimo metu priimtą deklaraciją,

| — | atsižvelgdama į 2009 m. spalio 29–30 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2009 m. spalio 29–30 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas,

| — | atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 12–13 d. Jaundėje (Kamerūnas) vykusios Visos Afrikos Parlamento klimato kaitos tinklo trečiosios subregioninės konferencijos (Kongo upės baseinas) metu priimtą deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 12–13 d. Jaundėje (Kamerūnas) vykusios Visos Afrikos Parlamento klimato kaitos tinklo trečiosios subregioninės konferencijos (Kongo upės baseinas) metu priimtą deklaraciją,

| — | atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl ES strategijos Kopenhagos konferencijoje klimato kaitos klausimu (angl. COP 15)  (26), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl ES strategijos Kopenhagos konferencijoje klimato kaitos klausimu (angl. COP 15)  (26),

| — | atsižvelgdama į 2009 m. gruodžio 7–18 d. Kopenhagoje (Danija) vyksiančią 15-ąją JT BKKK šalių konferenciją (angl. COP 15) ir į 5-ąjį Kioto protokolo šalių susitikimą (angl. COP/MOP 5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2009 m. gruodžio 7–18 d. Kopenhagoje (Danija) vyksiančią 15-ąją JT BKKK šalių konferenciją (angl. COP 15) ir į 5-ąjį Kioto protokolo šalių susitikimą (angl. COP/MOP 5),

| — | atsižvelgdama į savo 2009 m. balandžio 4 d. rezoliuciją dėl socialinių ir ekologinių klimato kaitos padarinių AKR šalyse (27), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į savo 2009 m. balandžio 4 d. rezoliuciją dėl socialinių ir ekologinių klimato kaitos padarinių AKR šalyse (27),

| A. | kadangi visuotinai pripažįstama, kad dėl pasaulio klimato atšilimo kyla pavojus žmonijos išlikimui ir tvariai plėtrai; |
| --- | --- |

A.

kadangi visuotinai pripažįstama, kad dėl pasaulio klimato atšilimo kyla pavojus žmonijos išlikimui ir tvariai plėtrai;

| B. | kadangi Pasaulio humanitarinio forumo, kuriam vadovauja Kofi Annanas, ataskaitoje teigiama, kad dėl klimato kaitos jau nuskurdo daugiau, nei 12 milijonų žmonių, ir nuo neigiamų klimato kaitos padarinių kasmet miršta 300 000 žmonių, o iki 2030 m. nuskurs 20 milijonų žmonių, |
| --- | --- |

B.

kadangi Pasaulio humanitarinio forumo, kuriam vadovauja Kofi Annanas, ataskaitoje teigiama, kad dėl klimato kaitos jau nuskurdo daugiau, nei 12 milijonų žmonių, ir nuo neigiamų klimato kaitos padarinių kasmet miršta 300 000 žmonių, o iki 2030 m. nuskurs 20 milijonų žmonių,

| C. | kadangi nepastovus klimatas, jau pastebimas matant gaivalinių nelaimių – potvynių, sausrų, pakrančių erozijos, jūros lygio kilimo ir t. t. – stiprumą ir dažnumą visuose kontinentuose, yra rimta ir bauginanti grėsmė šalims, kurias daugiausia sudaro dykumos, salos ar pakrančių regionai; |
| --- | --- |

C.

kadangi nepastovus klimatas, jau pastebimas matant gaivalinių nelaimių – potvynių, sausrų, pakrančių erozijos, jūros lygio kilimo ir t. t. – stiprumą ir dažnumą visuose kontinentuose, yra rimta ir bauginanti grėsmė šalims, kurias daugiausia sudaro dykumos, salos ar pakrančių regionai;

| D. | kadangi 2009 m. Jungtinių Tautų gyventojų fondo (JTGF) pranešime dėl pasaulio demografinės padėties pripažįstama, kad demografinės dinamikos, skurdo ir lyčių lygybės klausimai taip pat yra susiję su klimato kaita; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2009 m. Jungtinių Tautų gyventojų fondo (JTGF) pranešime dėl pasaulio demografinės padėties pripažįstama, kad demografinės dinamikos, skurdo ir lyčių lygybės klausimai taip pat yra susiję su klimato kaita;

| E. | kadangi miškų kirtimas atogrąžų zonoje yra vienas iš pagrindinių klimato kaitos veiksnių ir kelia didelį pavojų biologinei įvairovei ir daugiau nei milijardui šiuose miškuose gyvenančių ir iš jų pragyvenančių neturtingų asmenų, |
| --- | --- |

E.

kadangi miškų kirtimas atogrąžų zonoje yra vienas iš pagrindinių klimato kaitos veiksnių ir kelia didelį pavojų biologinei įvairovei ir daugiau nei milijardui šiuose miškuose gyvenančių ir iš jų pragyvenančių neturtingų asmenų,

| F. | kadangi tarptautinė bendruomenė pripažįsta, kad klimato kaita turi poveikio tarptautiniam saugumui; |
| --- | --- |

F.

kadangi tarptautinė bendruomenė pripažįsta, kad klimato kaita turi poveikio tarptautiniam saugumui;

| G. | suvokdama, kad mažiausiai išsivysčiusios šalys, kurių gebėjimas prisitaikyti prie klimato kaitos ir ištekliai yra riboti, nukentės labiausiai, nors prie pasaulio klimato atšilimo jos prisidėjo mažiausiai, |
| --- | --- |

G.

suvokdama, kad mažiausiai išsivysčiusios šalys, kurių gebėjimas prisitaikyti prie klimato kaitos ir ištekliai yra riboti, nukentės labiausiai, nors prie pasaulio klimato atšilimo jos prisidėjo mažiausiai,

| H. | atsižvelgdama į žemės ūkio, ypač smulkaus ir vidutinio dydžio ūkių, svarbą mažiausiai išsivysčiusiose šalyse, atsižvelgiant į juose dirbančių gyventojų dalį, ir klimato kaitos poveikį šiam sektoriui, |
| --- | --- |

H.

atsižvelgdama į žemės ūkio, ypač smulkaus ir vidutinio dydžio ūkių, svarbą mažiausiai išsivysčiusiose šalyse, atsižvelgiant į juose dirbančių gyventojų dalį, ir klimato kaitos poveikį šiam sektoriui,

| I. | įsitikinusi, kad siekiant užtikrinti tvarų vystymąsi ateities kartoms visa žmonija turi dalytis atsakomybe, bet ir ją diferencijuoti; |
| --- | --- |

I.

įsitikinusi, kad siekiant užtikrinti tvarų vystymąsi ateities kartoms visa žmonija turi dalytis atsakomybe, bet ir ją diferencijuoti;

| J. | kadangi pramoninės šalys istoriškai yra atsakingos už pasaulinę taršą, todėl privalo finansiškai paremti besivystančių šalių pastangas prisitaikyti prie šios taršos pasekmių, įskaitant klimato kaitos sukeltus nuostolius ir žalą, |
| --- | --- |

J.

kadangi pramoninės šalys istoriškai yra atsakingos už pasaulinę taršą, todėl privalo finansiškai paremti besivystančių šalių pastangas prisitaikyti prie šios taršos pasekmių, įskaitant klimato kaitos sukeltus nuostolius ir žalą,

| K. | kadangi daugiausia kovai su klimato kaita pažadėtų lėšų skiriama iš Oficialios paramos vystymuisi biudžetų, taigi menksta vystymosi paramai skiriamos lėšos ir skurdo mažinimo galimybės, be to, kyla pavojus, kad nebus pasiekti Tūkstantmečio vystymosi tikslai (TVT), |
| --- | --- |

K.

kadangi daugiausia kovai su klimato kaita pažadėtų lėšų skiriama iš Oficialios paramos vystymuisi biudžetų, taigi menksta vystymosi paramai skiriamos lėšos ir skurdo mažinimo galimybės, be to, kyla pavojus, kad nebus pasiekti Tūkstantmečio vystymosi tikslai (TVT),

| L. | kadangi dėl klimato kaitos daugėjant perkeltų ir priverstų migruoti žmonių gali kilti didelių sunkumų ir konfliktų, todėl šią problemą reikia rimtai spręsti, kadangi pagal tarptautinius susitarimus dėl klimato kaitos ir tarptautinę teisę šiems žmonėms konkreti pagalba nesuteikiama, |
| --- | --- |

L.

kadangi dėl klimato kaitos daugėjant perkeltų ir priverstų migruoti žmonių gali kilti didelių sunkumų ir konfliktų, todėl šią problemą reikia rimtai spręsti, kadangi pagal tarptautinius susitarimus dėl klimato kaitos ir tarptautinę teisę šiems žmonėms konkreti pagalba nesuteikiama,

| M. | kadangi Didžiojo aštuoneto (G8) aukščiausiojo lygio susitikimo ir ekonominiu požiūriu įtakingiausių šalių forumo klimato ir energijos klausimais metu L‘Akviloje (Italija) buvo pripažinta, kad pagal JTBKKK išvadas ir Kioto protokolą vidutinė temperatūra pasaulyje neturėtų pakilti daugiau kaip 2° C, palyginti su prieš industrinio laikotarpio temperatūra, |
| --- | --- |

M.

kadangi Didžiojo aštuoneto (G8) aukščiausiojo lygio susitikimo ir ekonominiu požiūriu įtakingiausių šalių forumo klimato ir energijos klausimais metu L‘Akviloje (Italija) buvo pripažinta, kad pagal JTBKKK išvadas ir Kioto protokolą vidutinė temperatūra pasaulyje neturėtų pakilti daugiau kaip 2° C, palyginti su prieš industrinio laikotarpio temperatūra,

| N. | pabrėžia, kad analizuojant klimato kaitos poveikį reikia skubiai atsižvelgti į moterų padėtį ir trečiąjį Tūkstantmečio vystymosi tikslą (lyčių lygybė) susieti su penktuoju Tūkstantmečio vystymosi tikslu (motinų sveikata), |
| --- | --- |

N.

pabrėžia, kad analizuojant klimato kaitos poveikį reikia skubiai atsižvelgti į moterų padėtį ir trečiąjį Tūkstantmečio vystymosi tikslą (lyčių lygybė) susieti su penktuoju Tūkstantmečio vystymosi tikslu (motinų sveikata),

| 1. | teigiamai vertina pagaliau pasiektą pasaulinį konsensusą dėl to, kad reikia imtis skubių veiksmų siekiant apsaugoti Žemės planetą nuo gresiančios ekologinės ir aplinkos krizės; |
| --- | --- |

1.

teigiamai vertina pagaliau pasiektą pasaulinį konsensusą dėl to, kad reikia imtis skubių veiksmų siekiant apsaugoti Žemės planetą nuo gresiančios ekologinės ir aplinkos krizės;

| 2. | ragina, kad susitarime, kuris bus pasiektas 2009 m. gruodžio mėn. Kopenhagos aukščiausiojo lygio susitikimo metu, taikant diferencijuotą požiūrį, pagal kurį būtų atsižvelgiama į valstybių gyventojus, pramonės išsivystymą ir skurdą, būtų pabrėžiamas teisingumas ir socialinis teisingumas; |
| --- | --- |

2.

ragina, kad susitarime, kuris bus pasiektas 2009 m. gruodžio mėn. Kopenhagos aukščiausiojo lygio susitikimo metu, taikant diferencijuotą požiūrį, pagal kurį būtų atsižvelgiama į valstybių gyventojus, pramonės išsivystymą ir skurdą, būtų pabrėžiamas teisingumas ir socialinis teisingumas;

| 3. | pabrėžia, kad iki šių metų pabaigos Kopenhagoje reikia pasiekti teisiškai privalomą susitarimą, paremtą Kioto protokolu ir įsigaliosiantį 2013 m. sausio 1 d.; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad iki šių metų pabaigos Kopenhagoje reikia pasiekti teisiškai privalomą susitarimą, paremtą Kioto protokolu ir įsigaliosiantį 2013 m. sausio 1 d.;

| 4. | ragina ES ir AKR šalių atstovus glaudžiai bendradarbiauti ir derinti savo pozicijas, kad Kopenhagos aukščiausiojo lygio susitikimas baigtųsi sėkmingai; |
| --- | --- |

4.

ragina ES ir AKR šalių atstovus glaudžiai bendradarbiauti ir derinti savo pozicijas, kad Kopenhagos aukščiausiojo lygio susitikimas baigtųsi sėkmingai;

| 5. | pažymi, kad Didžiojo aštuoneto (G8) aukščiausiojo lygio susitikime ir ekonominiu požiūriu įtakingiausių šalių forume L‘Akviloje pripažinta, kad reikia sukurti visuotinę partnerystę, kuria būtų skatinamos mažai anglies dioksido išskiriančios aplinką tausojančios technologijos, ir padvigubinti viešojo sektoriaus investicijas į šias technologijas; |
| --- | --- |

5.

pažymi, kad Didžiojo aštuoneto (G8) aukščiausiojo lygio susitikime ir ekonominiu požiūriu įtakingiausių šalių forume L‘Akviloje pripažinta, kad reikia sukurti visuotinę partnerystę, kuria būtų skatinamos mažai anglies dioksido išskiriančios aplinką tausojančios technologijos, ir padvigubinti viešojo sektoriaus investicijas į šias technologijas;

| 6. | pažymi, kad pagrindinė klimato kaitos priežastis yra veikla, kurią vykdant nesilaikoma gamtinės pusiausvyros, ir kuri vyksta nuo to laiko, kai prasidėjo pramonės revoliucija; |
| --- | --- |

6.

pažymi, kad pagrindinė klimato kaitos priežastis yra veikla, kurią vykdant nesilaikoma gamtinės pusiausvyros, ir kuri vyksta nuo to laiko, kai prasidėjo pramonės revoliucija;

| 7. | pabrėžia, kad tarptautinis susitarimas dėl klimato kaitos turėtų būti grindžiamas bendros, bet diferencijuotos atsakomybės principu, pagal kurį pramoninės valstybės imtųsi iniciatyvos mažinti teršalų išmetimą šalies viduje, besivystančios šalys ir sparčiai besivystančios ekonomikos šalys, siekdamos užtikrinti tvarų vystymąsi, taip pat įsipareigotų imtis nacionaliniu lygmeniu tinkamų klimato kaitos poveikio mažinimo veiksmų, o pramoninės valstybės išmatuojamais, ataskaitiniais ir patikrinamais būdais jas remtų ir sudarytų joms sąlygas tai įgyvendinti, t. y. teiktų technologijas ir finansavimą ir ugdytų šių šalių gebėjimus; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad tarptautinis susitarimas dėl klimato kaitos turėtų būti grindžiamas bendros, bet diferencijuotos atsakomybės principu, pagal kurį pramoninės valstybės imtųsi iniciatyvos mažinti teršalų išmetimą šalies viduje, besivystančios šalys ir sparčiai besivystančios ekonomikos šalys, siekdamos užtikrinti tvarų vystymąsi, taip pat įsipareigotų imtis nacionaliniu lygmeniu tinkamų klimato kaitos poveikio mažinimo veiksmų, o pramoninės valstybės išmatuojamais, ataskaitiniais ir patikrinamais būdais jas remtų ir sudarytų joms sąlygas tai įgyvendinti, t. y. teiktų technologijas ir finansavimą ir ugdytų šių šalių gebėjimus;

| 8. | ragina pramonines valstybes imtis iniciatyvos spręsti klimato kaitos klausimus teisiškai įsipareigojant nuo iki 2020 m. nuo 25 iki 40 %, palyginti su 1990 m. lygiu, sumažinti išmetamų dujų kiekį, o iki 2050 m. jį sumažinti nuo 80 iki 95 %, palyginti su 1990 m. lygiu; |
| --- | --- |

8.

ragina pramonines valstybes imtis iniciatyvos spręsti klimato kaitos klausimus teisiškai įsipareigojant nuo iki 2020 m. nuo 25 iki 40 %, palyginti su 1990 m. lygiu, sumažinti išmetamų dujų kiekį, o iki 2050 m. jį sumažinti nuo 80 iki 95 %, palyginti su 1990 m. lygiu;

| 9. | ragina AKR ir ES šalis nustatyti konkretų atsinaujinančios energijos naudojimo tikslą ir mano, kad energijos vartojimo efektyvumas ir atsinaujinanti energija turėtų tapti vienu iš pagrindinių AKR ir ES vystomojo bendradarbiavimo programų pagal Kotonu susitarimą klausimų; |
| --- | --- |

9.

ragina AKR ir ES šalis nustatyti konkretų atsinaujinančios energijos naudojimo tikslą ir mano, kad energijos vartojimo efektyvumas ir atsinaujinanti energija turėtų tapti vienu iš pagrindinių AKR ir ES vystomojo bendradarbiavimo programų pagal Kotonu susitarimą klausimų;

| 10. | tvirtai tiki, kad klimato kaitos politika neturi būti atskirta nuo kitų sričių politikos, kaip antai žemės ūkio, aprūpinimo maistu, energijos, aplinkos, visuomenės sveikatos ir tarptautinės prekybos politika; todėl ragina ES, besiformuojančios ekonomikos šalių ir besivystančias šalių vyriausybes aplinkos, socialinius ir klimato kaitos aspektus aktyviai įtraukti į valstybinės ir regioninės strategijos programas bei visas vystymosi programas ir visus vystymosi projektus; |
| --- | --- |

10.

tvirtai tiki, kad klimato kaitos politika neturi būti atskirta nuo kitų sričių politikos, kaip antai žemės ūkio, aprūpinimo maistu, energijos, aplinkos, visuomenės sveikatos ir tarptautinės prekybos politika; todėl ragina ES, besiformuojančios ekonomikos šalių ir besivystančias šalių vyriausybes aplinkos, socialinius ir klimato kaitos aspektus aktyviai įtraukti į valstybinės ir regioninės strategijos programas bei visas vystymosi programas ir visus vystymosi projektus;

| 11. | mano, kad viltis, atsiradusi dėl to, kad visų pirma Afikos šalyse, esama didelių gamtos rezervatų, kurie tikrai galėtų būti naudojami kaip planetos plaučiai, turėtų būti paremta tinkamais lėšų srautais, kurie šioms šalims suteiktų galimybę naudoti savo gamtos išteklius saugant ekosistemą visos žmonijos labui; |
| --- | --- |

11.

mano, kad viltis, atsiradusi dėl to, kad visų pirma Afikos šalyse, esama didelių gamtos rezervatų, kurie tikrai galėtų būti naudojami kaip planetos plaučiai, turėtų būti paremta tinkamais lėšų srautais, kurie šioms šalims suteiktų galimybę naudoti savo gamtos išteklius saugant ekosistemą visos žmonijos labui;

| 12. | ragina Europos Komisiją skubiai parengti išsamų planą, kaip sumažinti miškų kirtimą ir nykimą besivystančiose šalyse, įskaitant savanoriškų partnerystės susitarimų (SPS) skatinimą pagal miškų teisės aktų įgyvendinimo, miškų valdymo ir prekybos mediena (FLEGT) programas, siekiant užtikrinti, kad būtų gerbiamos miškų regionų bendruomenių teisės; be to, mano, kad Komisija turi pateikti aiškių ir griežtų pasiūlymų, pagal kuriuos būtų draudžiama į ES rinką importuoti neteisėtai kertamą medieną ir jos produktus; ragina Komisiją nedelsiant pateikti tokių pasiūlymų; |
| --- | --- |

12.

ragina Europos Komisiją skubiai parengti išsamų planą, kaip sumažinti miškų kirtimą ir nykimą besivystančiose šalyse, įskaitant savanoriškų partnerystės susitarimų (SPS) skatinimą pagal miškų teisės aktų įgyvendinimo, miškų valdymo ir prekybos mediena (FLEGT) programas, siekiant užtikrinti, kad būtų gerbiamos miškų regionų bendruomenių teisės; be to, mano, kad Komisija turi pateikti aiškių ir griežtų pasiūlymų, pagal kuriuos būtų draudžiama į ES rinką importuoti neteisėtai kertamą medieną ir jos produktus; ragina Komisiją nedelsiant pateikti tokių pasiūlymų;

| 13. | pabrėžia, kad finansiniai ištekliai, kurių reikia kovojant su klimato kaita, turi būti papildomi, atsinaujinantys, nuspėjami, skaidrūs, ilgalaikiai, tinkami ir pirmiausia skiriami subsidijų pavidalu; pabrėžia, kad pagalbą teikiančios šalys turi investuoti į besivystančių šalių gebėjimų įsisavinti lėšas gerinimą ir ugdymą, kad šios sugebėtų veiksmingai panaudoti išteklius; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad finansiniai ištekliai, kurių reikia kovojant su klimato kaita, turi būti papildomi, atsinaujinantys, nuspėjami, skaidrūs, ilgalaikiai, tinkami ir pirmiausia skiriami subsidijų pavidalu; pabrėžia, kad pagalbą teikiančios šalys turi investuoti į besivystančių šalių gebėjimų įsisavinti lėšas gerinimą ir ugdymą, kad šios sugebėtų veiksmingai panaudoti išteklius;

| 14. | pabrėžia, kad finansuojant klimato kaitos poveikio sušvelninimą ir prisitaikymą prie jos turi būti laikomasi besivystančių šalių prioritetų; pabrėžia, kad į klimato kaitos poveikio sušvelninimo ir prisitaikymo prie jos strategijas turi būti įtrauktos žinios apie vietos sąlygas, taip pat pabrėžia Pietų šalių keitimosi žiniomis svarbą; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad finansuojant klimato kaitos poveikio sušvelninimą ir prisitaikymą prie jos turi būti laikomasi besivystančių šalių prioritetų; pabrėžia, kad į klimato kaitos poveikio sušvelninimo ir prisitaikymo prie jos strategijas turi būti įtrauktos žinios apie vietos sąlygas, taip pat pabrėžia Pietų šalių keitimosi žiniomis svarbą;

| 15. | ragina technologijų perdavimus rengti greitai, kad būtų kad būtų įmanoma reaguoti į ekstremaliąsias situacijas, susidarančias įvykus ekologinėms nelaimėms – sausroms, potvyniams ir t. t.; |
| --- | --- |

15.

ragina technologijų perdavimus rengti greitai, kad būtų kad būtų įmanoma reaguoti į ekstremaliąsias situacijas, susidarančias įvykus ekologinėms nelaimėms – sausroms, potvyniams ir t. t.;

| 16. | ragina tarptautinę bendruomenę apsvarstyti galimybes taikyti naujoviškas finansavimo priemones siekiant padidinti savo finansinę paramą prisitaikymui prie klimato kaitos ir jos padarinių sušvelninimui besivystančiose šalyse; ragina ES ir AKR šalių vyriausybes sukurti programas siekiant skaidriai pritraukti papildomas privataus sektoriaus lėšas, skirtas prisitaikymo prie klimato kaitos finansavimui; pabrėžia, kad reikia geriau koordinuoti paramą teikiančių šalių veiksmus ir ją teikiančios ir gaunančios šalys turi glaudžiau bendradarbiauti; |
| --- | --- |

16.

ragina tarptautinę bendruomenę apsvarstyti galimybes taikyti naujoviškas finansavimo priemones siekiant padidinti savo finansinę paramą prisitaikymui prie klimato kaitos ir jos padarinių sušvelninimui besivystančiose šalyse; ragina ES ir AKR šalių vyriausybes sukurti programas siekiant skaidriai pritraukti papildomas privataus sektoriaus lėšas, skirtas prisitaikymo prie klimato kaitos finansavimui; pabrėžia, kad reikia geriau koordinuoti paramą teikiančių šalių veiksmus ir ją teikiančios ir gaunančios šalys turi glaudžiau bendradarbiauti;

| 17. | taip pat ragina, kad be Didžiojo aštuoneto šalių sudaryto susitarimo iki 2050 m. sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį būtų sukurti trumpalaikiai ir vidutinio laikotarpio veiksmų planai; |
| --- | --- |

17.

taip pat ragina, kad be Didžiojo aštuoneto šalių sudaryto susitarimo iki 2050 m. sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį būtų sukurti trumpalaikiai ir vidutinio laikotarpio veiksmų planai;

| 18. | ragina AKR ir ES šalių vyriausybes į visus Kopenhagoje sudarytus susitarimus įtraukti žemės ūkį, kad jis galėtų žymiai lengviau gauti finansavimą prisitaikymui prie klimato kaitos, nes žemės ūkis labai svarbus užtikrinant aprūpinimą maistu, mažinant skurdą ir išsaugant ekosistemą; |
| --- | --- |

18.

ragina AKR ir ES šalių vyriausybes į visus Kopenhagoje sudarytus susitarimus įtraukti žemės ūkį, kad jis galėtų žymiai lengviau gauti finansavimą prisitaikymui prie klimato kaitos, nes žemės ūkis labai svarbus užtikrinant aprūpinimą maistu, mažinant skurdą ir išsaugant ekosistemą;

| 19. | ragina AKR šalių vyriausybes populiarinti smulkių ūkininkų kooperacinių metodų gerinimo ir plėtojimo regioninį fondą, skirtą prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos padarinių sušvelninimo programoms; pabrėžia, kad reikia rengti aktyvesnes švietimo ir informacijos kampanijas klimato kaitos poveikio klausimais; |
| --- | --- |

19.

ragina AKR šalių vyriausybes populiarinti smulkių ūkininkų kooperacinių metodų gerinimo ir plėtojimo regioninį fondą, skirtą prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos padarinių sušvelninimo programoms; pabrėžia, kad reikia rengti aktyvesnes švietimo ir informacijos kampanijas klimato kaitos poveikio klausimais;

| 20. | atkreipia dėmesį į JT specialaus pranešėjo teisės į maistą klausimais pareiškimą, kad skatinant biodegalų naudojimą sudaromos sąlygos naujai maisto krizei netolimoje ateityje; pabrėžia, kad pagrindinis žemės ūkio tikslas yra maisto gamyba; |
| --- | --- |

20.

atkreipia dėmesį į JT specialaus pranešėjo teisės į maistą klausimais pareiškimą, kad skatinant biodegalų naudojimą sudaromos sąlygos naujai maisto krizei netolimoje ateityje; pabrėžia, kad pagrindinis žemės ūkio tikslas yra maisto gamyba;

| 21. | todėl ragina išsivysčiusias šalis Kopenhagoje pradėti mokslinių tyrimų ir taikomąją veiklą ir dalytis naujomis technologijomis su mažiausiai išsivysčiusiomis šalimis ir besivystančiomis šalimis; |
| --- | --- |

21.

todėl ragina išsivysčiusias šalis Kopenhagoje pradėti mokslinių tyrimų ir taikomąją veiklą ir dalytis naujomis technologijomis su mažiausiai išsivysčiusiomis šalimis ir besivystančiomis šalimis;

| 22. | pabrėžia, kad reikia užtikrinti institucijų atskaitomybę ir pasitikėjimą jomis, todėl būtina, kad prisitaikymo prie klimato kaitos padarinių finansavimo valdymo institucijose pagalbą teikiančioms ir ją gaunančioms šalims būtų atstovaujama vienodai; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia, kad reikia užtikrinti institucijų atskaitomybę ir pasitikėjimą jomis, todėl būtina, kad prisitaikymo prie klimato kaitos padarinių finansavimo valdymo institucijose pagalbą teikiančioms ir ją gaunančioms šalims būtų atstovaujama vienodai;

| 23. | primygtinai reikalauja, kad klimato kaitos susitarime laikotarpiui po 2012 m. būtų atsižvelgta į vystymosi procesus tarptautiniu ir nacionaliniu lygmeniu; ragina Europos Komisiją ir ES valstybes nares tinkamai susieti klimato kaitą ir Tūkstantmečio vystymosi tikslus (TVT), t. y. į projektus ir programas, kuriais siekiama TVT, ir į visas skurdo mažinimo strategijas įtraukti prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos poveikio mažinimo tikslus; |
| --- | --- |

23.

primygtinai reikalauja, kad klimato kaitos susitarime laikotarpiui po 2012 m. būtų atsižvelgta į vystymosi procesus tarptautiniu ir nacionaliniu lygmeniu; ragina Europos Komisiją ir ES valstybes nares tinkamai susieti klimato kaitą ir Tūkstantmečio vystymosi tikslus (TVT), t. y. į projektus ir programas, kuriais siekiama TVT, ir į visas skurdo mažinimo strategijas įtraukti prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos poveikio mažinimo tikslus;

| 24. | ragina tarptautinę bendruomenę nustatyti ir šalinti esamus teisinius trūkumus, kurie susiję su dėl klimato kaitos perkeltų ir priverstų migruoti asmenų apsauga, ir pradėti kurti specialias pagalbos šiems asmenims ir jų apsaugos sistemas; |
| --- | --- |

24.

ragina tarptautinę bendruomenę nustatyti ir šalinti esamus teisinius trūkumus, kurie susiję su dėl klimato kaitos perkeltų ir priverstų migruoti asmenų apsauga, ir pradėti kurti specialias pagalbos šiems asmenims ir jų apsaugos sistemas;

| 25. | ragina Jungtinių Tautų Aplinkos programą (UNEP) paversti visaverte Pasaulio aplinkos organizacija su būstine Nairobyje (Kenija), kuriai būtų suteikti pajėgumai, atitinkantys aplinkos katastrofos ir su aplinka susijusių pasauliniųs iššūkiųs mastą; |
| --- | --- |

25.

ragina Jungtinių Tautų Aplinkos programą (UNEP) paversti visaverte Pasaulio aplinkos organizacija su būstine Nairobyje (Kenija), kuriai būtų suteikti pajėgumai, atitinkantys aplinkos katastrofos ir su aplinka susijusių pasauliniųs iššūkiųs mastą;

| 26. | paveda pirmininkams perduoti šią rezoliuciją AKR ir ES šalių? tarybai, Europos Komisijai, Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui, Afrikos Sąjungos komisijai, Visos Afrikos Parlamentui, Jungtinių Tautų bendrajai klimato kaitos konvencijai (JTBKKK) ir Pasaulio bankui. |
| --- | --- |

26.

paveda pirmininkams perduoti šią rezoliuciją AKR ir ES šalių? tarybai, Europos Komisijai, Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui, Afrikos Sąjungos komisijai, Visos Afrikos Parlamentui, Jungtinių Tautų bendrajai klimato kaitos konvencijai (JTBKKK) ir Pasaulio bankui.

REZOLIUCIJA (28)

dėl padėties Madagaskare

AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja,

| — | posėdžiaudama nuo 2009 m. lapkričio 30 d. iki 2009 m. gruodžio 3 d. Luandoje (Angola), |
| --- | --- |

—

posėdžiaudama nuo 2009 m. lapkričio 30 d. iki 2009 m. gruodžio 3 d. Luandoje (Angola),

| — | atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 17 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 17 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdama į 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytą ir 2005 m. birželio 25 d. Liuksemburge pataisytą AKR ir EU šalių partnerystės susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytą ir 2005 m. birželio 25 d. Liuksemburge pataisytą AKR ir EU šalių partnerystės susitarimą,

| — | atsižvelgdama į Afrikos Sąjungos komisijos pareiškimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Afrikos Sąjungos komisijos pareiškimą,

| — | atsižvelgdama į 2009 m. kovo 31 d. AKR šalių ambasadorių komiteto pareiškimą dėl padėties Madagaskare, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2009 m. kovo 31 d. AKR šalių ambasadorių komiteto pareiškimą dėl padėties Madagaskare,

| — | atsižvelgdama į rezoliuciją dėl politinės padėties Madagaskare, kurią 2009 m. vasario 10 d. priėmė AKR šalių parlamentinė asamblėja, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į rezoliuciją dėl politinės padėties Madagaskare, kurią 2009 m. vasario 10 d. priėmė AKR šalių parlamentinė asamblėja,

| — | atsižvelgdama į Tarptautinės ryšių palaikymo su Madagaskaru grupės veiklą, visų pirma į 2009 m. rugpjūčio 9 d. ir 2009 m. lapkričio 6 d. priimtus Maputo ir Adis Abebos susitarimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Tarptautinės ryšių palaikymo su Madagaskaru grupės veiklą, visų pirma į 2009 m. rugpjūčio 9 d. ir 2009 m. lapkričio 6 d. priimtus Maputo ir Adis Abebos susitarimus,

| — | atsižvelgdama į 2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl padėties Madagaskare (29), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl padėties Madagaskare (29),

| — | atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 10 d. Tarptautinės Frankofonijos organizacijos generalinio sekretoriaus pareiškimą dėl padėties Madagaskare, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 10 d. Tarptautinės Frankofonijos organizacijos generalinio sekretoriaus pareiškimą dėl padėties Madagaskare,

| A. | kadangi 2009 m. kovo 17 d. sostinės Antananarivo meras Andry Rajoelina tapo pereinamojo laikotarpio valdybos pirmininku, kai kariuomenė perdavė vykdomąją valdžią, kurią ji atėmė ir prezidento Marco Ravalomananos, kuris buvo priverstas atsistatydinti ir pabėgti į užsienį, |
| --- | --- |

A.

kadangi 2009 m. kovo 17 d. sostinės Antananarivo meras Andry Rajoelina tapo pereinamojo laikotarpio valdybos pirmininku, kai kariuomenė perdavė vykdomąją valdžią, kurią ji atėmė ir prezidento Marco Ravalomananos, kuris buvo priverstas atsistatydinti ir pabėgti į užsienį,

| B. | kadangi A. Rajoelina, paleidęs nacionalinę asamblėją ir senatą, pasiskelbė respublikos prezidentu ir pereinamojo laikotarpio valdybos pirmininku, |
| --- | --- |

B.

kadangi A. Rajoelina, paleidęs nacionalinę asamblėją ir senatą, pasiskelbė respublikos prezidentu ir pereinamojo laikotarpio valdybos pirmininku,

| C. | atkreipdama dėmesį į daugelį protestą išreiškiančių demonstracijų, kurias jėga numalšino karinės pajėgos, |
| --- | --- |

C.

atkreipdama dėmesį į daugelį protestą išreiškiančių demonstracijų, kurias jėga numalšino karinės pajėgos,

| D. | atkreipdama dėmesį į tai, kad šiuos įvykius pasmerkė tarptautinė bendruomenė, būtent Jungtinių Valstijų Saugumo taryba, Afrikos Sąjunga (AS), Pietų Afrikos vystymosi bendrija (SADC), Tarptautinė Frankofonijos organizacija, Tarpparlamentinė Sąjunga, Europos Sąjunga, Jungtinės Amerikos Valstijos ir Norvegija, |
| --- | --- |

D.

atkreipdama dėmesį į tai, kad šiuos įvykius pasmerkė tarptautinė bendruomenė, būtent Jungtinių Valstijų Saugumo taryba, Afrikos Sąjunga (AS), Pietų Afrikos vystymosi bendrija (SADC), Tarptautinė Frankofonijos organizacija, Tarpparlamentinė Sąjunga, Europos Sąjunga, Jungtinės Amerikos Valstijos ir Norvegija,

| E. | kadangi AS ir SADC nepripažino A. Rajoelinos (A. Rajoelina) valdžios ir panaikino Madagaskaro narystę abiejose organizacijose, |
| --- | --- |

E.

kadangi AS ir SADC nepripažino A. Rajoelinos (A. Rajoelina) valdžios ir panaikino Madagaskaro narystę abiejose organizacijose,

| F. | kadangi 2009 m. liepos 6 d., pirmadienį, Europos Sąjunga pradėjo konsultavimosi su Madagaskaru procesą pagal Kotonu susitarimo 96 straipsnį ir taip pradėjo dialogą, kuriuo siekiama ištirti priemones rasti tinkamus šalies politinių problemų sprendimus, |
| --- | --- |

F.

kadangi 2009 m. liepos 6 d., pirmadienį, Europos Sąjunga pradėjo konsultavimosi su Madagaskaru procesą pagal Kotonu susitarimo 96 straipsnį ir taip pradėjo dialogą, kuriuo siekiama ištirti priemones rasti tinkamus šalies politinių problemų sprendimus,

| G. | kadangi Europos Sąjunga nutraukė Madagaskarui teikiamą finansavimą, išskyrus humanitarinę paramą, ir sustabdė kai kurias programas bei projektus, kurie tiesiogiai naudingi gyventojams, ir šio finansavimo vėl nepradės teikti tol, kol bus parengtas patikimas konstitucinės tvarkos grąžinimo planas, pagrįstas visų šalių savanorišku dalyvavimu, |
| --- | --- |

G.

kadangi Europos Sąjunga nutraukė Madagaskarui teikiamą finansavimą, išskyrus humanitarinę paramą, ir sustabdė kai kurias programas bei projektus, kurie tiesiogiai naudingi gyventojams, ir šio finansavimo vėl nepradės teikti tol, kol bus parengtas patikimas konstitucinės tvarkos grąžinimo planas, pagrįstas visų šalių savanorišku dalyvavimu,

| H. | kadangi tarptautinės bendruomenės pastangoms padėti vietos partijoms ieškoti visoms šalims tinkamų sprendimų, kurie padėtų įveikti krizę, ir greitai atkurti konstitucinę tvarką Madagaskare trukdo A. Rajoelinos, kuris yra pats savo politinės grupuotės įkaitas, užsispyrimas ir ištremto prezidento M. Ravalomananos (M. Ravalomanana), kuriam, deja, trūksta realistinio požiūrio, reikalavimai, |
| --- | --- |

H.

kadangi tarptautinės bendruomenės pastangoms padėti vietos partijoms ieškoti visoms šalims tinkamų sprendimų, kurie padėtų įveikti krizę, ir greitai atkurti konstitucinę tvarką Madagaskare trukdo A. Rajoelinos, kuris yra pats savo politinės grupuotės įkaitas, užsispyrimas ir ištremto prezidento M. Ravalomananos (M. Ravalomanana), kuriam, deja, trūksta realistinio požiūrio, reikalavimai,

| I. | kadangi Madagaskaro politinė padėtis kenkia šalies ekonomikai, o valstybės ekonomikos atsigavimas priklauso nuo politinės padėties stabilumo, |
| --- | --- |

I.

kadangi Madagaskaro politinė padėtis kenkia šalies ekonomikai, o valstybės ekonomikos atsigavimas priklauso nuo politinės padėties stabilumo,

| 1. | griežtai smerkia Madagaskaro valdžios užgrobimą šiurkščiai pažeidžiant šalies konstituciją ir sprendimą respublikos prezidento pareigas patikėti A. Rajoelinai, nes šie veiksmai yra ne kas kita kaip valstybės perversmas; |
| --- | --- |

1.

griežtai smerkia Madagaskaro valdžios užgrobimą šiurkščiai pažeidžiant šalies konstituciją ir sprendimą respublikos prezidento pareigas patikėti A. Rajoelinai, nes šie veiksmai yra ne kas kita kaip valstybės perversmas;

| 2. | ragina grąžinti konstitucinę respublikos tvarką, kurios būtų pasiekta Madagaskaro konflikto šalims susitarus dėl visoms šalims palankaus krizės problemos sprendimo ir jį stropiai įgyvendinus; |
| --- | --- |

2.

ragina grąžinti konstitucinę respublikos tvarką, kurios būtų pasiekta Madagaskaro konflikto šalims susitarus dėl visoms šalims palankaus krizės problemos sprendimo ir jį stropiai įgyvendinus;

| 3. | ragina keturias konflikte dalyvaujančias politines grupuotes nuolat dirbti, kaip jos įsipareigojo Maputu (Maputo) ir Adis Abeboje (Addis Ababa), siekiant pasiekti susitarimą dėl atsakomybės ir vyriausybės pareigų pasiskirstymo siekiant, kad perėjimas galėtų įvykti pagal Adis Abeboje nustatytą tvarkaraštį; |
| --- | --- |

3.

ragina keturias konflikte dalyvaujančias politines grupuotes nuolat dirbti, kaip jos įsipareigojo Maputu (Maputo) ir Adis Abeboje (Addis Ababa), siekiant pasiekti susitarimą dėl atsakomybės ir vyriausybės pareigų pasiskirstymo siekiant, kad perėjimas galėtų įvykti pagal Adis Abeboje nustatytą tvarkaraštį;

| 4. | primygtinai reikalauja, kad Madagaskaro parlamentas būtų nedelsiant atkurtas ir dalyvautų ieškant sprendimo, kaip įveikti krizę; |
| --- | --- |

4.

primygtinai reikalauja, kad Madagaskaro parlamentas būtų nedelsiant atkurtas ir dalyvautų ieškant sprendimo, kaip įveikti krizę;

| 5. | mano, kad politinis pliuralizmas, pagrindinės demokratinės laisvės, pagarba žmogaus teisėms ir teisinės valstybės principai gali būti užtikrinti tik įvykus visų šalių sutikimu pradėtam išsamiam dialogui, kurį pasitelkus būtų kovojama su pagrindinėmis daugelio šalies problemų priežastimis: ekonominėmis, socialinėmis ir aplinkos apsaugos; |
| --- | --- |

5.

mano, kad politinis pliuralizmas, pagrindinės demokratinės laisvės, pagarba žmogaus teisėms ir teisinės valstybės principai gali būti užtikrinti tik įvykus visų šalių sutikimu pradėtam išsamiam dialogui, kurį pasitelkus būtų kovojama su pagrindinėmis daugelio šalies problemų priežastimis: ekonominėmis, socialinėmis ir aplinkos apsaugos;

| 6. | džiaugiasi tuo, ką Maputu ir Adis Abeboje vykusiuose tarpininkavimo susitikimuose pasiekė Tarptautinė kontaktinė grupė, apimanti JT, AS, ES ir daugelį regioninių organizacijų: Rytų ir Pietų Afrikos bendrąją rinką (COMESA), Indijos vandenyno komitetą (IOC) ir Pietų Afrikos vystymosi bendriją, ir skatina šią grupę toliau dėti pastangas siekiant pagerinti padėtį; |
| --- | --- |

6.

džiaugiasi tuo, ką Maputu ir Adis Abeboje vykusiuose tarpininkavimo susitikimuose pasiekė Tarptautinė kontaktinė grupė, apimanti JT, AS, ES ir daugelį regioninių organizacijų: Rytų ir Pietų Afrikos bendrąją rinką (COMESA), Indijos vandenyno komitetą (IOC) ir Pietų Afrikos vystymosi bendriją, ir skatina šią grupę toliau dėti pastangas siekiant pagerinti padėtį;

| 7. | ragina atlikti tarptautinį nepriklausomą tyrimą, kuris padėtų daugiau sužinoti apie žmogaus teisių pažeidimus ir gyventojų represijos veiksmus; |
| --- | --- |

7.

ragina atlikti tarptautinį nepriklausomą tyrimą, kuris padėtų daugiau sužinoti apie žmogaus teisių pažeidimus ir gyventojų represijos veiksmus;

| 8. | ragina tarptautinę bendruomenę teikti daugiau humanitarinės paramos Madagaskaro gyventojams; ragina tarptautinę bendruomenę ir ES laipsniškai vėl pradėti teikti paramą Madagaskarui, kai tik bus įsteigtos nacionalinės vienybės vyriausybės pereinamojo laikotarpio institucijos, ir ragina visapusiškai laikytis visų demokratijos principų ir gerbti pagrindines laisves; |
| --- | --- |

8.

ragina tarptautinę bendruomenę teikti daugiau humanitarinės paramos Madagaskaro gyventojams; ragina tarptautinę bendruomenę ir ES laipsniškai vėl pradėti teikti paramą Madagaskarui, kai tik bus įsteigtos nacionalinės vienybės vyriausybės pereinamojo laikotarpio institucijos, ir ragina visapusiškai laikytis visų demokratijos principų ir gerbti pagrindines laisves;

| 9. | ragina bet kurią būsimą Madagaskaro pereinamojo laikotarpio vyriausybę nesudaryti jokių susitarimų ar sutarčių su kitomis šalimis ar įmonėmis dėl savo gamtos išteklių ir nacionalinio turto tol, kol neįvyks rinkimai ir kol naujai vyriausybei Madagaskaro piliečiai nesuteiks teisėtų įgaliojimų; |
| --- | --- |

9.

ragina bet kurią būsimą Madagaskaro pereinamojo laikotarpio vyriausybę nesudaryti jokių susitarimų ar sutarčių su kitomis šalimis ar įmonėmis dėl savo gamtos išteklių ir nacionalinio turto tol, kol neįvyks rinkimai ir kol naujai vyriausybei Madagaskaro piliečiai nesuteiks teisėtų įgaliojimų;

| 10. | palaiko principingą tarptautinės bendruomenės nusistatymą nesutikti su jokiais mėginimais užimti valdžią nekonstitucinėmis priemonėmis; yra patenkintas tuo, kad JTGeneralinė Asamblėja nesutiko išklausyti A. Rajoelinos; |
| --- | --- |

10.

palaiko principingą tarptautinės bendruomenės nusistatymą nesutikti su jokiais mėginimais užimti valdžią nekonstitucinėmis priemonėmis; yra patenkintas tuo, kad JTGeneralinė Asamblėja nesutiko išklausyti A. Rajoelinos;

| 11. | ragina visus politikos veikėjus savo veiklos prioritetais laikyti kovą su skurdu, siekį pagerinti gyventojų gyvenimo lygį vykdant tinkamą tvaraus vystymosi politiką, ypač gerinant pagrindines sveikatos priežiūros paslaugas, švietimą ir kuriant darbo vietas; |
| --- | --- |

11.

ragina visus politikos veikėjus savo veiklos prioritetais laikyti kovą su skurdu, siekį pagerinti gyventojų gyvenimo lygį vykdant tinkamą tvaraus vystymosi politiką, ypač gerinant pagrindines sveikatos priežiūros paslaugas, švietimą ir kuriant darbo vietas;

| 12. | įsipareigoja atlikti Maputu ir Adis Abebos susitarimų įgyvendinimo faktų nustatymo misiją ir ragina laiku sudaryti tarptautinę rinkimų stebėjimo misiją, kurioje ir pati norėtų dalyvauti; |
| --- | --- |

12.

įsipareigoja atlikti Maputu ir Adis Abebos susitarimų įgyvendinimo faktų nustatymo misiją ir ragina laiku sudaryti tarptautinę rinkimų stebėjimo misiją, kurioje ir pati norėtų dalyvauti;

| 13. | ragina nedelsiant į laisvę paleisti visus politinius kalinius ir nutraukti jiems iškeltas teismo bylas; |
| --- | --- |

13.

ragina nedelsiant į laisvę paleisti visus politinius kalinius ir nutraukti jiems iškeltas teismo bylas;

| 14. | ragina Afrikos Sąjungą, Tarptautinę kontaktinę grupę ir Madagaskaro politikos veikėjus apsvarstyti galimybę įsteigti stebėjimo ir paramos instituciją siekiant užtikrinti Maputu ir Adis Abeboje prisiimtų įsipareigojimų laikymąsi bei sėkmingai užbaigti pereinamąjį procesą; |
| --- | --- |

14.

ragina Afrikos Sąjungą, Tarptautinę kontaktinę grupę ir Madagaskaro politikos veikėjus apsvarstyti galimybę įsteigti stebėjimo ir paramos instituciją siekiant užtikrinti Maputu ir Adis Abeboje prisiimtų įsipareigojimų laikymąsi bei sėkmingai užbaigti pereinamąjį procesą;

| 15. | ragina taikyti individualias sankcijas, jei būtų nesilaikoma Maputu ir Adis Abeboje prisiimtų įsipareigojimų; |
| --- | --- |

15.

ragina taikyti individualias sankcijas, jei būtų nesilaikoma Maputu ir Adis Abeboje prisiimtų įsipareigojimų;

| 16. | paveda pirmininkams perduoti šią rezoliuciją AKR šalių ir ES Ministrų Tarybai, Europos Komisijai, Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui, Pietų Afrikos vystymosi bendrijai (SADC), prezidentui Joaquimui Chissano (Joaquim Chissano) ir Afrikos Sąjungos komisijai. |
| --- | --- |

16.

paveda pirmininkams perduoti šią rezoliuciją AKR šalių ir ES Ministrų Tarybai, Europos Komisijai, Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui, Pietų Afrikos vystymosi bendrijai (SADC), prezidentui Joaquimui Chissano (Joaquim Chissano) ir Afrikos Sąjungos komisijai.

LUANDOS DEKLARACIJA

dėl AKR ir ES valstybių partnerystės susitarimo (Kotonu susitarimo) antrosios peržiūros

Į 18-ąją sesiją 2009 m. lapkričio 30 d.–gruodžio 3 d. Luandoje (Angola) susirinkusi AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja:

I.   Preambulė

| A. | kadangi 2000 m. birželio 23 d. Kotonu (Beninas) pasirašyto AKR ir ES valstybių partnerystės susitarimo 95 straipsnyje numatyta, kad susitarimas turi būti peržiūrimas kas penkerius metus; atsižvelgdamas į tai, kad pirmoji peržiūra baigta 2005 m., taip pat į tai, kad vyksta derybos dėl antrosios peržiūros ir kad jos tikriausiai baigsis iki 2010 m. pabaigos; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2000 m. birželio 23 d. Kotonu (Beninas) pasirašyto AKR ir ES valstybių partnerystės susitarimo 95 straipsnyje numatyta, kad susitarimas turi būti peržiūrimas kas penkerius metus; atsižvelgdamas į tai, kad pirmoji peržiūra baigta 2005 m., taip pat į tai, kad vyksta derybos dėl antrosios peržiūros ir kad jos tikriausiai baigsis iki 2010 m. pabaigos;

| B. | kadangi dabartinė Kotonu susitarimo peržiūra neapima derybų dėl naujojo Europos plėtros fondo (EPF), nes 10-asis EPF veiks iki 2013 m.; kadangi numatyta trečiąją Kotonu susitarimo peržiūrą atlikti 2015 m., taigi praėjus dvejiems metams po to, kai baigs galioti 10-asis EPF, |
| --- | --- |

B.

kadangi dabartinė Kotonu susitarimo peržiūra neapima derybų dėl naujojo Europos plėtros fondo (EPF), nes 10-asis EPF veiks iki 2013 m.; kadangi numatyta trečiąją Kotonu susitarimo peržiūrą atlikti 2015 m., taigi praėjus dvejiems metams po to, kai baigs galioti 10-asis EPF,

| C. | primindama, kad pagrindinis Kotonu susitarimo tikslas – sumažinti ir ilgainiui panaikinti skurdą, atsižvelgiant į tvaraus vystymosi ir laipsniško AKR šalių įtraukimo į pasaulio ekonomiką tikslus, |
| --- | --- |

C.

primindama, kad pagrindinis Kotonu susitarimo tikslas – sumažinti ir ilgainiui panaikinti skurdą, atsižvelgiant į tvaraus vystymosi ir laipsniško AKR šalių įtraukimo į pasaulio ekonomiką tikslus,

| D. | atmindama, kad trečiosios Kotonu susitarimo peržiūros, vyksiančios 2015 m., data sutaps su Tvaraus vystymosi tikslų (TVT) pasiekimo terminu, |
| --- | --- |

D.

atmindama, kad trečiosios Kotonu susitarimo peržiūros, vyksiančios 2015 m., data sutaps su Tvaraus vystymosi tikslų (TVT) pasiekimo terminu,

| E. | primindama, kad nuo pirmosios Kotonu susitarimo peržiūros įvyko didelių tarptautinių aplinkybių pokyčių, kuriuos lėmė kylančios maisto ir energijos kainos, pasaulio finansų, ekonomikos ir socialinės krizės, taip pat klimato kaitos problemos, kurios didžiausią poveikį padarė besivystančioms šalims, |
| --- | --- |

E.

primindama, kad nuo pirmosios Kotonu susitarimo peržiūros įvyko didelių tarptautinių aplinkybių pokyčių, kuriuos lėmė kylančios maisto ir energijos kainos, pasaulio finansų, ekonomikos ir socialinės krizės, taip pat klimato kaitos problemos, kurios didžiausią poveikį padarė besivystančioms šalims,

| F. | kadangi derybų dėl Ekonominės partnerystės susitarimų (EPS) procesas ir laikinųjų ar galutinių susitarimų sudarymas bei įgyvendinimas trukdo AKR grupės valstybių sanglaudai ir vykstančiai regioninei integracijai, |
| --- | --- |

F.

kadangi derybų dėl Ekonominės partnerystės susitarimų (EPS) procesas ir laikinųjų ar galutinių susitarimų sudarymas bei įgyvendinimas trukdo AKR grupės valstybių sanglaudai ir vykstančiai regioninei integracijai,

| G. | kadangi AKR šalių ir ES santykių politinė dimensija, įtvirtinta Kotonu susitarimo 1 dalies II antraštinėje dalyje, turi būti plėtojama visiškai laikantis lygiateisės partnerystės principų, |
| --- | --- |

G.

kadangi AKR šalių ir ES santykių politinė dimensija, įtvirtinta Kotonu susitarimo 1 dalies II antraštinėje dalyje, turi būti plėtojama visiškai laikantis lygiateisės partnerystės principų,

| H. | pabrėždama, kad AKR šalių ir ES santykių parlamentinė dimensija jokiu būdu neturi būti susilpninta, |
| --- | --- |

H.

pabrėždama, kad AKR šalių ir ES santykių parlamentinė dimensija jokiu būdu neturi būti susilpninta,

| I. | kadangi prieš pradedant derybas dėl Kotonu susitarimo peržiūros turėjo būti surengtos atviros ir skaidrios konsultacijos su visais suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant parlamentus ir nevalstybinius veikėjus, |
| --- | --- |

I.

kadangi prieš pradedant derybas dėl Kotonu susitarimo peržiūros turėjo būti surengtos atviros ir skaidrios konsultacijos su visais suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant parlamentus ir nevalstybinius veikėjus,

II.   Antrosios peržiūros tikslas

| 1. | pabrėžia, kad per antrąją Kotonu susitarimo peržiūrą turi būti sutvirtinti pagrindiniai šio susitarimo tikslai, t. y. skurdo panaikinimas, tvaraus vystymosi skatinimas, laipsniškas ir veiksmingas AKR valstybių įtraukimas į pasaulio ekonomiką, Lomė (Lomé) priimtų dokumentų išsaugojimas ir tvirtinimas, taip pat AKR šalių vienybės, sanglaudos ir solidarumo stiprinimas; atsižvelgdamas į tai, įspėja, kad į susitarimą nereikėtų įtraukti tų elementų, kuriuos labiau tiktų įtraukti į kitus tarptautinius bendradarbiavimo susitarimus; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia, kad per antrąją Kotonu susitarimo peržiūrą turi būti sutvirtinti pagrindiniai šio susitarimo tikslai, t. y. skurdo panaikinimas, tvaraus vystymosi skatinimas, laipsniškas ir veiksmingas AKR valstybių įtraukimas į pasaulio ekonomiką, Lomė (Lomé) priimtų dokumentų išsaugojimas ir tvirtinimas, taip pat AKR šalių vienybės, sanglaudos ir solidarumo stiprinimas; atsižvelgdamas į tai, įspėja, kad į susitarimą nereikėtų įtraukti tų elementų, kuriuos labiau tiktų įtraukti į kitus tarptautinius bendradarbiavimo susitarimus;

| 2. | ragina derybų šalis būti lanksčias termino, iki kurio reikia užbaigti peržiūrą, atžvilgiu, atsižvelgiant į institucinius pokyčius, vyksiančius Komisijoje ir AKR šalių sekretoriate 2010 m., taip pat į Lisabonos sutarties įsigaliojimą ir galimą derybų dėl EPS pabaigą; |
| --- | --- |

2.

ragina derybų šalis būti lanksčias termino, iki kurio reikia užbaigti peržiūrą, atžvilgiu, atsižvelgiant į institucinius pokyčius, vyksiančius Komisijoje ir AKR šalių sekretoriate 2010 m., taip pat į Lisabonos sutarties įsigaliojimą ir galimą derybų dėl EPS pabaigą;

| 3. | pabrėžia, kad vienas iš pagrindinių AKR šalių ir ES vystomojo bendradarbiavimo tikslų turėtų ir toliau būti tikslas pasiekti TVT; pabrėžia, kad Kotonu susitarime turi būti numatyta daugiau investicijų į viešąsias paslaugas ir infrastruktūrą; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad vienas iš pagrindinių AKR šalių ir ES vystomojo bendradarbiavimo tikslų turėtų ir toliau būti tikslas pasiekti TVT; pabrėžia, kad Kotonu susitarime turi būti numatyta daugiau investicijų į viešąsias paslaugas ir infrastruktūrą;

| 4. | pabrėžia, kad atliekant Kotonu susitarimo peržiūrą turi būti prisiimtas įsipareigojimas, susijęs su AKR šalių ir ES bendradarbiavimo finansavimo po 2013 m. preliminaria perspektyva, nesvarbu, kokia būtų derybų dėl EPS pabaiga; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad atliekant Kotonu susitarimo peržiūrą turi būti prisiimtas įsipareigojimas, susijęs su AKR šalių ir ES bendradarbiavimo finansavimo po 2013 m. preliminaria perspektyva, nesvarbu, kokia būtų derybų dėl EPS pabaiga;

III.   Regionų diferenciacija ir integracija

| 5. | pabrėžia, kad pastangos skatinti AKR grupės regionų diferenciaciją neturi susilpninti grupės sanglaudos ir solidarumo ir kad ši diferenciacija neturi būti taikoma toms AKR šalių ir ES santykių sritims, kuriose veikti galima visų AKR šalių ir ES valstybių lygmeniu; atsižvelgdama į tai, reiškia ypatingą susirūpinimą dėl to, kad regionų diferenciacija neturėtų daryti poveikio jungtinių AKR šalių ir ES institucijų, kurioms taikomas Kotonu susitarimas, veiklai ar trukdyti stiprinti ES ir visos AKR grupės šalių santykius; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad pastangos skatinti AKR grupės regionų diferenciaciją neturi susilpninti grupės sanglaudos ir solidarumo ir kad ši diferenciacija neturi būti taikoma toms AKR šalių ir ES santykių sritims, kuriose veikti galima visų AKR šalių ir ES valstybių lygmeniu; atsižvelgdama į tai, reiškia ypatingą susirūpinimą dėl to, kad regionų diferenciacija neturėtų daryti poveikio jungtinių AKR šalių ir ES institucijų, kurioms taikomas Kotonu susitarimas, veiklai ar trukdyti stiprinti ES ir visos AKR grupės šalių santykius;

| 6. | pripažįsta, kad regioninės ir žemyninės organizacijos, ypač Afrikos Sąjunga (AS), atlieka vis svarbesnį vaidmenį ekonominėje, socialinėje ir institucinėje aplinkoje, susijusioje su AKR valstybių vystymusi; vis dėlto išreiškia savo tvirtą nuomonę, kad ištekliai, skiriami AS ar kitoms regioninėms organizacijoms remti, neturėtų būti imami iš nacionalinių finansinių paketų pagal EPF ar iš ilgalaikėms horizontaliosioms iniciatyvoms skiriamų lėšų; taigi pabrėžia, kad vykdant AKR šalių ir ES vystomąjį bendradarbiavimą ir ES atskiras regionines strategijas turi būti toliau palaikomas ir stiprinamas vykstantis AKR grupės regionų integracijos procesas; |
| --- | --- |

6.

pripažįsta, kad regioninės ir žemyninės organizacijos, ypač Afrikos Sąjunga (AS), atlieka vis svarbesnį vaidmenį ekonominėje, socialinėje ir institucinėje aplinkoje, susijusioje su AKR valstybių vystymusi; vis dėlto išreiškia savo tvirtą nuomonę, kad ištekliai, skiriami AS ar kitoms regioninėms organizacijoms remti, neturėtų būti imami iš nacionalinių finansinių paketų pagal EPF ar iš ilgalaikėms horizontaliosioms iniciatyvoms skiriamų lėšų; taigi pabrėžia, kad vykdant AKR šalių ir ES vystomąjį bendradarbiavimą ir ES atskiras regionines strategijas turi būti toliau palaikomas ir stiprinamas vykstantis AKR grupės regionų integracijos procesas;

IV.   Ekonominis ir prekybinis bendradarbiavimas

| 7. | pažymi, kad prekybinio ir ekonominio bendradarbiavimo skyrius turėtų būti pakeistas siekiant atsižvelgti į Kotonu prekybos režimo galiojimo pabaigą; vis dėlto pabrėžia, kad naujos nuostatos dėl prekybos režimų, taikomų AKR šalių ir ES prekybai, turėtų atitikti PPO reikalavimus, taip pat jas rengiant turi būti atsižvelgiama į visų AKR valstybių interesus ir problemas, turint omenyje jų skirtingą ekonominio išsivystymo lygį ir struktūrinius apribojimus, nesvarbu, ar jos sudarė EPS, ar atsisakė juos sudaryti; |
| --- | --- |

7.

pažymi, kad prekybinio ir ekonominio bendradarbiavimo skyrius turėtų būti pakeistas siekiant atsižvelgti į Kotonu prekybos režimo galiojimo pabaigą; vis dėlto pabrėžia, kad naujos nuostatos dėl prekybos režimų, taikomų AKR šalių ir ES prekybai, turėtų atitikti PPO reikalavimus, taip pat jas rengiant turi būti atsižvelgiama į visų AKR valstybių interesus ir problemas, turint omenyje jų skirtingą ekonominio išsivystymo lygį ir struktūrinius apribojimus, nesvarbu, ar jos sudarė EPS, ar atsisakė juos sudaryti;

| 8. | siekdamas, kad EPS atitiktų juose nustatytus tikslus, ragina atlikti visapusišką peržiūrą; mano, kad oficiali ir išsami EPS projekto peržiūra yra būtina ir kad ateityje ji turi būti atliekama nustatytu laiku visų AKR ir ES šalių lygmeniu; |
| --- | --- |

8.

siekdamas, kad EPS atitiktų juose nustatytus tikslus, ragina atlikti visapusišką peržiūrą; mano, kad oficiali ir išsami EPS projekto peržiūra yra būtina ir kad ateityje ji turi būti atliekama nustatytu laiku visų AKR ir ES šalių lygmeniu;

| 9. | ragina stiprinti atitinkamas nuostatas, siekiant užtikrinti, kad Europos Komisija, prieš prisiimdama įsipareigojimus, kurie gali kenkti ekonominei AKR regionų integracijai ar AKR šalių ir ES prekybiniams santykiams, išsamiai konsultuotųsi su AKR grupe; |
| --- | --- |

9.

ragina stiprinti atitinkamas nuostatas, siekiant užtikrinti, kad Europos Komisija, prieš prisiimdama įsipareigojimus, kurie gali kenkti ekonominei AKR regionų integracijai ar AKR šalių ir ES prekybiniams santykiams, išsamiai konsultuotųsi su AKR grupe;

| 10. | pabrėžia, kad atliekant Kotonu susitarimo peržiūrą nereikėtų daryti nederamo spaudimo AKR valstybėms užbaigti derybas dėl EPS; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad atliekant Kotonu susitarimo peržiūrą nereikėtų daryti nederamo spaudimo AKR valstybėms užbaigti derybas dėl EPS;

V.   Politinė dimensija

| 11. | pabrėžia, kad nesaugumas ar valstybių nestabilumas itin trukdo vystymuisi ir siekti TVT, taigi ragina vykdant AKR šalių ir ES vystomąjį bendradarbiavimą palaikyti iniciatyvas, kuriomis siekiama kontroliuoti šaulių ir lengvųjų ginklų sklaidą AKR valstybėse ir regionuose; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad nesaugumas ar valstybių nestabilumas itin trukdo vystymuisi ir siekti TVT, taigi ragina vykdant AKR šalių ir ES vystomąjį bendradarbiavimą palaikyti iniciatyvas, kuriomis siekiama kontroliuoti šaulių ir lengvųjų ginklų sklaidą AKR valstybėse ir regionuose;

| 12. | pabrėžia, kad, kalbant apie migraciją, pasakytina, jog su readmisijos susitarimais susijusios Kotonu susitarimo nuostatos neturėtų būti keičiamos per šią peržiūrą; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad, kalbant apie migraciją, pasakytina, jog su readmisijos susitarimais susijusios Kotonu susitarimo nuostatos neturėtų būti keičiamos per šią peržiūrą;

| 13. | pripažįsta, kad Kotonu susitarimo 96 ir 97 straipsniuose numatyta konsultavimosi tvarka turėtų būti taikoma išimtine tvarka ir tik tais atvejais, kai visų kitų formų dialogais, pvz., numatytas 8 straipsnyje, jau pasinaudota; vis dėlto mano, jog svarbu, kad susidarius tokioms ypatingoms aplinkybėms konsultavimąsi galėtų pradėti bet kuri susitarimo šalis; |
| --- | --- |

13.

pripažįsta, kad Kotonu susitarimo 96 ir 97 straipsniuose numatyta konsultavimosi tvarka turėtų būti taikoma išimtine tvarka ir tik tais atvejais, kai visų kitų formų dialogais, pvz., numatytas 8 straipsnyje, jau pasinaudota; vis dėlto mano, jog svarbu, kad susidarius tokioms ypatingoms aplinkybėms konsultavimąsi galėtų pradėti bet kuri susitarimo šalis;

VI.   Instituciniai aspektai

| 14. | pabrėžia Kotonu susitarimo parlamentinės dimensijos svarbą, apie kurią kalbėta ir AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos (JPA) susitikimo metu; tvirtai įsipareigoja užtikrinti, kad JPA ir nacionaliniai parlamentai visapusiškai dalyvautų pagal Kotonu susitarimą vykdomuose veiksmuose ir procesuose ir dar kartą pabrėžia, jog tvirtai prieštarauja mėginimams sumažinti JPA vaidmenį, ypač teikiant tokius siūlymus, kurie daro poveikį jos darbo metodams ir posėdžių dažnumui, dėl kurių spręsti turėtų būti palikta pačiai JPA; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia Kotonu susitarimo parlamentinės dimensijos svarbą, apie kurią kalbėta ir AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos (JPA) susitikimo metu; tvirtai įsipareigoja užtikrinti, kad JPA ir nacionaliniai parlamentai visapusiškai dalyvautų pagal Kotonu susitarimą vykdomuose veiksmuose ir procesuose ir dar kartą pabrėžia, jog tvirtai prieštarauja mėginimams sumažinti JPA vaidmenį, ypač teikiant tokius siūlymus, kurie daro poveikį jos darbo metodams ir posėdžių dažnumui, dėl kurių spręsti turėtų būti palikta pačiai JPA;

| 15. | ragina pagal Kotonu susitarimą užtikrinti, kad šalių ir regionų strateginiai dokumentai būtų perduodami JPA, kaip dabar reikalaujama pagal ES Tarybos reglamentą dėl 10-ojo Europos plėtros fondo įgyvendinimo (30); taigi mano, kad ateityje rengiant šiuos strateginius dokumentus turi būti konsultuojamasi su JPA ir su nacionaliniais bei regionų parlamentais; |
| --- | --- |

15.

ragina pagal Kotonu susitarimą užtikrinti, kad šalių ir regionų strateginiai dokumentai būtų perduodami JPA, kaip dabar reikalaujama pagal ES Tarybos reglamentą dėl 10-ojo Europos plėtros fondo įgyvendinimo (30); taigi mano, kad ateityje rengiant šiuos strateginius dokumentus turi būti konsultuojamasi su JPA ir su nacionaliniais bei regionų parlamentais;

| 16. | primygtinai reikalauja, kad į Kotonu susitarimą būtų įtraukta nuostata, pagal kurią būtų leidžiama JPA tikrinti šalies ir regionų strateginių dokumentų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

16.

primygtinai reikalauja, kad į Kotonu susitarimą būtų įtraukta nuostata, pagal kurią būtų leidžiama JPA tikrinti šalies ir regionų strateginių dokumentų įgyvendinimą;

| 17. | yra tvirtai įsitikinęs, kad AKR šalių nacionaliniai parlamentai gali atlikti svarbų vaidmenį visais AKR ir ES santykių aspektais; ragina įgyvendinant Kotonu susitarimą, ypač planuojant, įgyvendinant, stebint ir vertinant vystomojo bendradarbiavimo veiksmus ir programas, nacionaliniams parlamentams suteikti su priežiūra susijusias pareigas, primygtinai reikalauja biudžeto paramai taikyti veiksmingas priežiūros priemones – ypač jas turėtų taikyti nacionaliniai parlamentai ir aukščiausiosios audito institucijos; ragina ugdyti AKR šalių parlamentų gebėjimus, siekiant, kad jie veiksmingai vykdytų abi anksčiau minėtas užduotis; |
| --- | --- |

17.

yra tvirtai įsitikinęs, kad AKR šalių nacionaliniai parlamentai gali atlikti svarbų vaidmenį visais AKR ir ES santykių aspektais; ragina įgyvendinant Kotonu susitarimą, ypač planuojant, įgyvendinant, stebint ir vertinant vystomojo bendradarbiavimo veiksmus ir programas, nacionaliniams parlamentams suteikti su priežiūra susijusias pareigas, primygtinai reikalauja biudžeto paramai taikyti veiksmingas priežiūros priemones – ypač jas turėtų taikyti nacionaliniai parlamentai ir aukščiausiosios audito institucijos; ragina ugdyti AKR šalių parlamentų gebėjimus, siekiant, kad jie veiksmingai vykdytų abi anksčiau minėtas užduotis;

| 18. | pripažįsta esminį nevalstybinių veikėjų indėlį gerinant skaidrumą ir demokratinį teisėtumą bei stiprinant piliečių gebėjimą priversti vyriausybes atsiskaityti, taigi pabrėžia, kad reikalingas aktyvesnis ES ir AKR valstybių nevalstybinių veikėjų dalyvavimas; |
| --- | --- |

18.

pripažįsta esminį nevalstybinių veikėjų indėlį gerinant skaidrumą ir demokratinį teisėtumą bei stiprinant piliečių gebėjimą priversti vyriausybes atsiskaityti, taigi pabrėžia, kad reikalingas aktyvesnis ES ir AKR valstybių nevalstybinių veikėjų dalyvavimas;

VII.   Vystomasis bendradarbiavimas

| 19. | ragina Kotonu susitarime daugiau dėmesio skirti skubiam poreikiui dėti daugiau pastangų siekiant TVT, ypač atsižvelgiant į siekių dydį ir į tai, kad 2015 m. terminas jau arti; taigi primygtinai reikalauja, kad su TVT sritimis susijęs finansavimas nebūtų nukreiptas siekiant remti horizontaliąsias iniciatyvas netiesiogiai su TVT susijusiose srityse; |
| --- | --- |

19.

ragina Kotonu susitarime daugiau dėmesio skirti skubiam poreikiui dėti daugiau pastangų siekiant TVT, ypač atsižvelgiant į siekių dydį ir į tai, kad 2015 m. terminas jau arti; taigi primygtinai reikalauja, kad su TVT sritimis susijęs finansavimas nebūtų nukreiptas siekiant remti horizontaliąsias iniciatyvas netiesiogiai su TVT susijusiose srityse;

| 20. | atkreipia dėmesį į Paryžiaus deklaracijoje ir Akros veiksmų darbotvarkėje nustatytų pagalbos veiksmingumo principų bei į ES darbo pasidalijimo vystymosi politikos srityje elgesio kodekse (31) nustatytų pagalbos teikėjų koordinavimo principų svarbą; mano, kad šie principai itin svarbūs siekiant kuo geriau panaudoti vystomojo bendradarbiavimo lėšas, ir ragina peržiūrint Kotonu susitarimą visapusiškai atsižvelgti į šiuos principus; |
| --- | --- |

20.

atkreipia dėmesį į Paryžiaus deklaracijoje ir Akros veiksmų darbotvarkėje nustatytų pagalbos veiksmingumo principų bei į ES darbo pasidalijimo vystymosi politikos srityje elgesio kodekse (31) nustatytų pagalbos teikėjų koordinavimo principų svarbą; mano, kad šie principai itin svarbūs siekiant kuo geriau panaudoti vystomojo bendradarbiavimo lėšas, ir ragina peržiūrint Kotonu susitarimą visapusiškai atsižvelgti į šiuos principus;

| 21. | ragina labiau derinti EPF ir naujuosius Europos investicijų banko (EIB) su vystymusi susijusius įgaliojimus; |
| --- | --- |

21.

ragina labiau derinti EPF ir naujuosius Europos investicijų banko (EIB) su vystymusi susijusius įgaliojimus;

| 22. | palaiko Lisabonos sutartyje įtvirtintą ES įsipareigojimą atsižvelgti „į bendradarbiavimo vystymosi labui tikslus savo įgyvendinamos politikos srityse, kurios gali turėti įtakos besivystančioms šalims“ (32); vis dėlto išreiškia susirūpinimą dėl Europos Komisijos komunikato dėl politikos suderinamumo vystymosi labui (33), kuriame laikomasi kitokio požiūrio į politikos suderinamumą vystymosi labui; taigi pabrėžia, kad nustatant ES požiūrį į politikos suderinamumą vystymosi labui turi būti visapusiškai atsižvelgta į AKR valstybių vystymosi prioritetus. |
| --- | --- |

22.

palaiko Lisabonos sutartyje įtvirtintą ES įsipareigojimą atsižvelgti „į bendradarbiavimo vystymosi labui tikslus savo įgyvendinamos politikos srityse, kurios gali turėti įtakos besivystančioms šalims“ (32); vis dėlto išreiškia susirūpinimą dėl Europos Komisijos komunikato dėl politikos suderinamumo vystymosi labui (33), kuriame laikomasi kitokio požiūrio į politikos suderinamumą vystymosi labui; taigi pabrėžia, kad nustatant ES požiūrį į politikos suderinamumą vystymosi labui turi būti visapusiškai atsižvelgta į AKR valstybių vystymosi prioritetus.

---

(1)  AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos priimta 2009 m. gruodžio 3 d. Luandoje (Angola).

1

(2)  COM(2009) 0160 galutinis.

2

(3)  AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos priimta 2009 m. gruodžio 3 d. Luandoje (Angola).

3

(4)  http://web.worldbank.org/WBSITE/EXTERNAL/ACCUEILEXTN/NEWSFRENCH/0,,contentMDK:22051899~pagePK:64257043~piPK:437376~theSitePK:1074931.00.html

4

(5)  COM(2009)0160 galutinis.

5

(6)  2009 m. birželio 19 d. Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) naujienų pranešimas.

6

(7)  AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos priimta 2009 m. gruodžio 3 d. Luandoje (Angola).

7

(8)  OL C 374, 2000 12 28, p. 5.

8

(9)  COM(2001)0681.

9

(10)  P5_TA(2002)0223.

10

(11)  OL C 168, 2002 7 13, p. 2.

11

(12)  7619/1/05, Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės išvadų priedas Nr.1.

12

(13)  COM(2005)0206.

13

(14)  OL C 292, 2005 11 24, p. 5.

14

(15)  OL L 327, 2006 11 24, p. 30.

15

(16)  OL L 378, 2006 12 27, p. 32.

16

(17)  COM(2007)0498.

17

(18)  OL C 282, 2007 11 24, p. 16.

18

(19)  COM(2009) 0200 galutinis.

19

(20)  SEC(2009) 0549 galutinis.

20

(21)  JT apibrėžtis.

21

(22)  2007 m. Jungtinių Tautų ataskaita apie pasaulio jaunimo padėtį, 238 p.

22

(23)  Moterų galimybės gauti deramą darbą pasaulinės tendencijos, TDO, vienkartinis leidinys Nr.43, 2009 m. gegužės mėn., p.18.

23

(24)  Neįgalių vyrų ir moterų padėtis ES. Darbo jėgos tyrimo ad hoc modulio statistinė analizė ir Bendrijos statistika apie pajamas ir gyvenimo sąlygas. Galutinė ataskaita, 2007 m., p. 94.

24

(25)  AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos priimta 2009 m. gruodžio 3 d. Luandoje (Angola).

25

(26)  P7_TA-PROV(2009)0089. Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.

26

(27)  ACP-EU/100 383/09/fin., OL C 221, 2009 9 14, p. 31.

27

(28)  AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos priimta 2009 m. gruodžio 3 d. Luandoje (Angola).

28

(29)  P6_TA-PROV(2009)0392. Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.

29

(30)  2007 m. gegužės 14 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 617/2007 dėl 10-ojo Europos plėtros fondo įgyvendinimo pagal AKR ir EB partnerystės susitarimą, OL L 152, 2007 6 13, p. 1–13.

30

(31)  Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos Parlamentui, COM/2007/0072 galutinis.

31

(32)  Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 208 straipsnio 1 dalis.

32

(33)  Komisijos komunikatas Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Politikos suderinamumas vystymosi labui – Bendro Europos Sąjungos požiūrio politikos sistemos nustatymas“ COM (2009)0458 galutinis, 2009 m. rugsėjo 15 d.

33

---