# Euroopa Liidu C 56/2010

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2010.056.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 56 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 53. köide6. märts 2010 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2010.056.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 56

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

53. köide6. märts 2010

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Nõukogu |
| 2010/C 056/01 | Nõukogu resolutsioon, 1. märts 2010, intellektuaalomandi õiguste jõustamise kohta siseturul | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Nõukogu

2010/C 056/01

Nõukogu resolutsioon, 1. märts 2010, intellektuaalomandi õiguste jõustamise kohta siseturul

1

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 056/02 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5783 – Statoil/Svitzer/FTTS (JV)) (
  1
  ) | 5 |
| 2010/C 056/03 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5773 – Qatar Petroleum/General Electric Company/PII Group) (
  1
  ) | 5 |
| 2010/C 056/04 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5611 – Agilent/Varian) (
  1
  ) | 6 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2010/C 056/02

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5783 – Statoil/Svitzer/FTTS (JV)) (
  1
  )

1

5

2010/C 056/03

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5773 – Qatar Petroleum/General Electric Company/PII Group) (
  1
  )

1

5

2010/C 056/04

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5611 – Agilent/Varian) (
  1
  )

1

6

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2010/C 056/05 | Teave Küprose Vabariigi ja Rumeenia deklaratsioonide kohta, millega nad aktsepteerivad Euroopa Liidu Kohtu pädevust teha eelotsuseid Euroopa Liidu lepingu artiklis 35 osutatud õigusaktide kohta | 7 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 056/06 | Euro vahetuskurss | 8 |
| 2010/C 056/07 | Komisjoni otsus, 5. märts 2010, Euroopa statistika nõuandekomitee liikme ametissemääramise kohta (
  1
  ) | 9 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2010/C 056/05

Teave Küprose Vabariigi ja Rumeenia deklaratsioonide kohta, millega nad aktsepteerivad Euroopa Liidu Kohtu pädevust teha eelotsuseid Euroopa Liidu lepingu artiklis 35 osutatud õigusaktide kohta

7

Euroopa Komisjon

2010/C 056/06

Euro vahetuskurss

8

2010/C 056/07

Komisjoni otsus, 5. märts 2010, Euroopa statistika nõuandekomitee liikme ametissemääramise kohta (
  1
  )

1

9

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 056/08 | Riigiabi – Portugal – Riigiabi C33/09 (ex NN 57/09 ex CP 191/09) – Panga Banco Privado Português ümberkorraldamine – Kutse märkuste esitamiseks EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohaselt (
  1
  ) | 10 |
| 2010/C 056/09 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5751 – Euroports/DP World/Trilogiport JV) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 16 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2010/C 056/08

Riigiabi – Portugal – Riigiabi C33/09 (ex NN 57/09 ex CP 191/09) – Panga Banco Privado Português ümberkorraldamine – Kutse märkuste esitamiseks EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohaselt (
  1
  )

ex

ex

1

10

2010/C 056/09

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5751 – Euroports/DP World/Trilogiport JV) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

16

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Nõukogu

| 6.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 56/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 56/1

---

NÕUKOGU RESOLUTSIOON,

1. märts 2010,

intellektuaalomandi õiguste jõustamise kohta siseturul

2010/C 56/01

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

| 1. | TERVITADES komisjoni 11. septembri 2009. aasta teatist intellektuaalomandi õiguste jõustamise tõhustamise kohta siseturul (1); |
| --- | --- |

1.

TERVITADES komisjoni 11. septembri 2009. aasta teatist intellektuaalomandi õiguste jõustamise tõhustamise kohta siseturul (1);

| 2. | TULETADES MEELDE nõukogu 25. septembri 2008. aasta resolutsiooni Euroopa võltsimise ja piraatluse vastase võitluse üldise kava kohta (2); |
| --- | --- |

2.

TULETADES MEELDE nõukogu 25. septembri 2008. aasta resolutsiooni Euroopa võltsimise ja piraatluse vastase võitluse üldise kava kohta (2);

| 3. | TULETADES MEELDE komisjoni 16. juuli 2008. aasta teatist tööstusomandi õigusi käsitleva strateegia kohta Euroopas (3); |
| --- | --- |

3.

TULETADES MEELDE komisjoni 16. juuli 2008. aasta teatist tööstusomandi õigusi käsitleva strateegia kohta Euroopas (3);

| 4. | VÕTTES ARVESSE intellektuaalomandi õiguste rikkumisega võitlemiseks vastu võetud ühenduse õigusakte, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/48/EÜ intellektuaalomandi õiguste jõustamise kohta (4), nõukogu 22. juuli 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1383/2003 teatavate intellektuaalomandi õiguste rikkumises kahtlustatavate kaupade suhtes võetava tollimeetme ja kõnealuseid õigusi rikkuvaks tunnistatud kaupade suhtes võetavate meetmete kohta (5), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta direktiivi 2001/29/EÜ autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas (6) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiivi 2009/24/EÜ arvutiprogrammide õiguskaitse kohta (7); |
| --- | --- |

4.

VÕTTES ARVESSE intellektuaalomandi õiguste rikkumisega võitlemiseks vastu võetud ühenduse õigusakte, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/48/EÜ intellektuaalomandi õiguste jõustamise kohta (4), nõukogu 22. juuli 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1383/2003 teatavate intellektuaalomandi õiguste rikkumises kahtlustatavate kaupade suhtes võetava tollimeetme ja kõnealuseid õigusi rikkuvaks tunnistatud kaupade suhtes võetavate meetmete kohta (5), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta direktiivi 2001/29/EÜ autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas (6) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiivi 2009/24/EÜ arvutiprogrammide õiguskaitse kohta (7);

| 5. | VÕTTES ARVESSE nõukogu 20. novembri 2008. aasta järeldusi internetipõhise kultuurialase ja loomingulise sisu seadusliku pakkumise arendamise ning digitaalkeskkonnas piraatluse tõkestamise ja selle vastu võitlemise kohta (8); |
| --- | --- |

5.

VÕTTES ARVESSE nõukogu 20. novembri 2008. aasta järeldusi internetipõhise kultuurialase ja loomingulise sisu seadusliku pakkumise arendamise ning digitaalkeskkonnas piraatluse tõkestamise ja selle vastu võitlemise kohta (8);

| 6. | VÕTTES ARVESSE nõukogu 22. mai 2008. aasta järeldusi, milles käsitletakse Euroopa lähenemisviisi meediapädevusele digitaalkeskkonnas (9), ning nõukogu 27. novembri 2009. aasta järeldusi meediapädevuse kohta digitaalkeskkonnas (10); |
| --- | --- |

6.

VÕTTES ARVESSE nõukogu 22. mai 2008. aasta järeldusi, milles käsitletakse Euroopa lähenemisviisi meediapädevusele digitaalkeskkonnas (9), ning nõukogu 27. novembri 2009. aasta järeldusi meediapädevuse kohta digitaalkeskkonnas (10);

| 7. | VÕTTES ARVESSE Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/31/EÜ infoühiskonna teenuste teatavate õiguslike aspektide, eriti elektroonilise kaubanduse kohta siseturul (direktiiv elektroonilise kaubanduse kohta) (11); |
| --- | --- |

7.

VÕTTES ARVESSE Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/31/EÜ infoühiskonna teenuste teatavate õiguslike aspektide, eriti elektroonilise kaubanduse kohta siseturul (direktiiv elektroonilise kaubanduse kohta) (11);

| 8. | VÕTTES ARVESSE Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/140/EÜ, millega muudetakse direktiive 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta, 2002/19/EÜ elektroonilistele sidevõrkudele ja nendega seotud vahenditele juurdepääsu ja vastastikuse sidumise kohta ning 2002/20/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta (12); |
| --- | --- |

8.

VÕTTES ARVESSE Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/140/EÜ, millega muudetakse direktiive 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta, 2002/19/EÜ elektroonilistele sidevõrkudele ja nendega seotud vahenditele juurdepääsu ja vastastikuse sidumise kohta ning 2002/20/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta (12);

| 9. | TULETADES MEELDE nõukogu 23. oktoobri 2009. aasta resolutsiooni tugevdatud tollikoostöö strateegia kohta (13); |
| --- | --- |

9.

TULETADES MEELDE nõukogu 23. oktoobri 2009. aasta resolutsiooni tugevdatud tollikoostöö strateegia kohta (13);

| 10. | TULETADES MEELDE nõukogu 16. märtsi 2009. aasta resolutsiooni, mis käsitleb Euroopa Liidu intellektuaalomandi õiguste rikkumisega võitlemise tollialast tegevuskava aastateks 2009–2012 (14); |
| --- | --- |

10.

TULETADES MEELDE nõukogu 16. märtsi 2009. aasta resolutsiooni, mis käsitleb Euroopa Liidu intellektuaalomandi õiguste rikkumisega võitlemise tollialast tegevuskava aastateks 2009–2012 (14);

| 11. | TULETADES MEELDE nõukogu 6. aprilli 2009. aasta otsust 2009/371/JSK, millega asutatakse Euroopa Politseiamet (Europol) (15); |
| --- | --- |

11.

TULETADES MEELDE nõukogu 6. aprilli 2009. aasta otsust 2009/371/JSK, millega asutatakse Euroopa Politseiamet (Europol) (15);

| 12. | TULETADES MEELDE nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsust 2002/187/JSK, millega moodustatakse Eurojust, et tugevdada võitlust raskete kuritegude vastu (16); |
| --- | --- |

12.

TULETADES MEELDE nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsust 2002/187/JSK, millega moodustatakse Eurojust, et tugevdada võitlust raskete kuritegude vastu (16);

| 13. | TULETADES MEELDE oma 24. septembri 2009. aasta järeldusi „Siseturu paremini toimivaks muutmine” (17); |
| --- | --- |

13.

TULETADES MEELDE oma 24. septembri 2009. aasta järeldusi „Siseturu paremini toimivaks muutmine” (17);

| 14. | VÕTTES ARVESSE komisjoni 29. juuni 2009. aasta soovitust 2009/524/EÜ ühtse turu toimimise tõhustamise meetmete kohta (18); |
| --- | --- |

14.

VÕTTES ARVESSE komisjoni 29. juuni 2009. aasta soovitust 2009/524/EÜ ühtse turu toimimise tõhustamise meetmete kohta (18);

| 15. | VÕTTES ARVESSE käimasolevat rahvusvahelist tegevust võltsimise ja piraatluse vastu võitlemise toetamiseks, sealhulgas eelkõige võltsimisvastase kaubanduslepingu alaseid läbirääkimisi (19); |
| --- | --- |

15.

VÕTTES ARVESSE käimasolevat rahvusvahelist tegevust võltsimise ja piraatluse vastu võitlemise toetamiseks, sealhulgas eelkõige võltsimisvastase kaubanduslepingu alaseid läbirääkimisi (19);

| 16. | RÕHUTADES, kui tähtis on kaitsta intellektuaalomandi õigusi, mis on oluliseks teguriks kultuuri ja mitmekesisuse edendamisel ning samuti Euroopa ettevõtjate (eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate) uurimistegevuse, innovatsiooni ja loometegevuse väärtustamisel, et toetada majanduse ja tööhõive kasvu Euroopa Liidus ning arendada Euroopa konkurentsivõime välismõõdet; |
| --- | --- |

16.

RÕHUTADES, kui tähtis on kaitsta intellektuaalomandi õigusi, mis on oluliseks teguriks kultuuri ja mitmekesisuse edendamisel ning samuti Euroopa ettevõtjate (eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate) uurimistegevuse, innovatsiooni ja loometegevuse väärtustamisel, et toetada majanduse ja tööhõive kasvu Euroopa Liidus ning arendada Euroopa konkurentsivõime välismõõdet;

| 17. | TOONITADES, et Euroopa Liitu on kutsutud seoses sellega üles jätkama jõupingutusi intellektuaalomandi õiguste kaitse süsteemi tõhususe tugevdamiseks, et paremini võidelda intellektuaalomandi õiguste rikkumiste vastu; |
| --- | --- |

17.

TOONITADES, et Euroopa Liitu on kutsutud seoses sellega üles jätkama jõupingutusi intellektuaalomandi õiguste kaitse süsteemi tõhususe tugevdamiseks, et paremini võidelda intellektuaalomandi õiguste rikkumiste vastu;

| 18. | KINNITADES oma soovi kehtestada järjepidev ja kõrgel tasemel jõustamine kogu siseturul, vältides tõkete loomist seaduslikule kaubandusele, ning tagada õiguskindlus, kaitstes samas tarbijate ja kasutajate huve; |
| --- | --- |

18.

KINNITADES oma soovi kehtestada järjepidev ja kõrgel tasemel jõustamine kogu siseturul, vältides tõkete loomist seaduslikule kaubandusele, ning tagada õiguskindlus, kaitstes samas tarbijate ja kasutajate huve;

| 19. | RÕHUTADES, et autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste valdkonnas kahjustab kultuuri- ja loomekaupade piraatlus kiiresti arenevas digitaalkeskkonnas seaduslikku meediaturustust, takistades seaduslikku kultuuri- ja loomesisu pakkuvate konkurentsivõimeliste ärimudelite teket, seades kahtluse alla õiguste omanike piisava tasustamise ning takistades seaduslikule, mitmekesisele ja kvaliteetsele kultuurile juurdepääsu andva Euroopa kultuuritööstuse dünaamilisust; |
| --- | --- |

19.

RÕHUTADES, et autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste valdkonnas kahjustab kultuuri- ja loomekaupade piraatlus kiiresti arenevas digitaalkeskkonnas seaduslikku meediaturustust, takistades seaduslikku kultuuri- ja loomesisu pakkuvate konkurentsivõimeliste ärimudelite teket, seades kahtluse alla õiguste omanike piisava tasustamise ning takistades seaduslikule, mitmekesisele ja kvaliteetsele kultuurile juurdepääsu andva Euroopa kultuuritööstuse dünaamilisust;

| 20. | TUNNISTAB komisjoni ja liikmesriikide ühist vastutust siseturu toimimise tõhustamisel, eelkõige intellektuaalomandi kaitse valdkonnas; |
| --- | --- |

20.

TUNNISTAB komisjoni ja liikmesriikide ühist vastutust siseturu toimimise tõhustamisel, eelkõige intellektuaalomandi kaitse valdkonnas;

| 21. | TUNNISTAB uute konkurentsivõimeliste ärimudelite väljatöötamise olulisust, millega laiendatakse kultuurialase ja loomingulise sisu seaduslikku pakkumist ning samal ajal tõkestatakse piraatlust ja võideldakse selle vastu, ning mis on vajalikeks vahenditeks majanduskasvu, tööhõive ja kultuurilise mitmekesisuse edendamisel. Seetõttu tuleks suurendada jõupingutusi Euroopa Liidus internetipõhise infosisu ja internetipõhiste teenuste loomiseks ja neile juurdepääsuks ning sel eesmärgil tuleb leida kindlad lahendused, mis on nii kasutajate kui õiguste omanike jaoks praktilised, tasakaalustatud ja atraktiivsed; |
| --- | --- |

21.

TUNNISTAB uute konkurentsivõimeliste ärimudelite väljatöötamise olulisust, millega laiendatakse kultuurialase ja loomingulise sisu seaduslikku pakkumist ning samal ajal tõkestatakse piraatlust ja võideldakse selle vastu, ning mis on vajalikeks vahenditeks majanduskasvu, tööhõive ja kultuurilise mitmekesisuse edendamisel. Seetõttu tuleks suurendada jõupingutusi Euroopa Liidus internetipõhise infosisu ja internetipõhiste teenuste loomiseks ja neile juurdepääsuks ning sel eesmärgil tuleb leida kindlad lahendused, mis on nii kasutajate kui õiguste omanike jaoks praktilised, tasakaalustatud ja atraktiivsed;

| 22. | TUNNISTAB, et on oluline arendada asutustevahelist halduskoostööd intellektuaalomandi õiguste jõustamise alal, ning KUTSUB komisjoni ÜLES tihedas koostöös ja koordineerides liikmesriikide pädevate asutuste või institutsioonidega täiendavalt analüüsima olemasolevaid riiklikke halduskorraldusi; |
| --- | --- |

22.

TUNNISTAB, et on oluline arendada asutustevahelist halduskoostööd intellektuaalomandi õiguste jõustamise alal, ning KUTSUB komisjoni ÜLES tihedas koostöös ja koordineerides liikmesriikide pädevate asutuste või institutsioonidega täiendavalt analüüsima olemasolevaid riiklikke halduskorraldusi;

| 23. | TUNNISTAB vajadust tõenditel põhineva ja tulemustele orienteeritud poliitika kujundamise järele ning tervitab sellega seoses Euroopa võltsimis- ja piraatlusalase vaatluskeskuse hiljutist loomist ja vaatluskeskuse tööd; |
| --- | --- |

23.

TUNNISTAB vajadust tõenditel põhineva ja tulemustele orienteeritud poliitika kujundamise järele ning tervitab sellega seoses Euroopa võltsimis- ja piraatlusalase vaatluskeskuse hiljutist loomist ja vaatluskeskuse tööd;

| 24. | KUTSUB komisjoni üles täpsustama vaatluskeskuse volituste, ülesannete ja rolli ulatust, toetades keskuse tegevust olemasolevate institutsionaalsete struktuuride kaudu. Vaatluskeskus tegutseb täiskoguna või ajutiste töörühmade kaudu ning kasutab täiel määral olemasolevaid riiklikke ekspertteadmisi, näiteks eriti liikmesriikide poolt direktiivi 2004/48/EÜ artikli 19 kohaselt määratud riiklikke korrespondente; |
| --- | --- |

24.

KUTSUB komisjoni üles täpsustama vaatluskeskuse volituste, ülesannete ja rolli ulatust, toetades keskuse tegevust olemasolevate institutsionaalsete struktuuride kaudu. Vaatluskeskus tegutseb täiskoguna või ajutiste töörühmade kaudu ning kasutab täiel määral olemasolevaid riiklikke ekspertteadmisi, näiteks eriti liikmesriikide poolt direktiivi 2004/48/EÜ artikli 19 kohaselt määratud riiklikke korrespondente;

| 25. | NÕUSTUB komisjoni esitatud peamiste tegevussuundadega ning ergutab riiklikke asutusi, õiguste omanikke, tarbijaorganisatsioone ja muid sidusrühmi kõikidest sektoritest osalema aktiivselt vaatluskeskuse töös ja andma sellesse omapoolse panuse; |
| --- | --- |

25.

NÕUSTUB komisjoni esitatud peamiste tegevussuundadega ning ergutab riiklikke asutusi, õiguste omanikke, tarbijaorganisatsioone ja muid sidusrühmi kõikidest sektoritest osalema aktiivselt vaatluskeskuse töös ja andma sellesse omapoolse panuse;

| 26. | KUTSUB liikmesriike ÜLES töötama välja riiklikud võltsimise ja piraatluse vastased strateegiad ning looma selles valdkonnas läbipaistvad koordineerimisstruktuurid; |
| --- | --- |

26.

KUTSUB liikmesriike ÜLES töötama välja riiklikud võltsimise ja piraatluse vastased strateegiad ning looma selles valdkonnas läbipaistvad koordineerimisstruktuurid;

| 27. | TUNNISTAB võltsimist ja piraatlust käsitleva usaldusväärse ja võrreldava teabe olulisust ning KUTSUB komisjoni, liikmesriike ja tööstussektorit ÜLES varustama vaatluskeskust kättesaadava teabega ning töötama vaatluskeskuse kontekstis ühiselt välja lisateabe kogumise kavad ja nendes kokku leppima ning töötama ühiselt välja andmete kogumise ühtse metoodika; |
| --- | --- |

27.

TUNNISTAB võltsimist ja piraatlust käsitleva usaldusväärse ja võrreldava teabe olulisust ning KUTSUB komisjoni, liikmesriike ja tööstussektorit ÜLES varustama vaatluskeskust kättesaadava teabega ning töötama vaatluskeskuse kontekstis ühiselt välja lisateabe kogumise kavad ja nendes kokku leppima ning töötama ühiselt välja andmete kogumise ühtse metoodika;

| 28. | MÄRGIB üldsuse teadlikkuse olulisust seoses mõjuga, mida võltsimine ja piraatlus ühiskonnale ja majandusele avaldab, eelkõige võltsitud ja piraatkauba võimaliku ohuga tervisele ja ohutusele ning samuti Euroopa konkurentsivõimele, loovusele, innovatsioonile ja töökohtadele, ning ergutab komisjoni, liikmesriike ja sidusrühmi, sealhulgas tarbijaid, analüüsima ja viima ellu tõhusaid teadlikkuse suurendamise kampaaniaid. Vaatluskeskus hindab koostöös komisjoniga finantsmõjusid, et määrata kindlaks asjakohased rahalised vahendid. Kampaaniates keskendutakse konkreetsetele sihtrühmadele, nagu tarbijad ja noored; |
| --- | --- |

28.

MÄRGIB üldsuse teadlikkuse olulisust seoses mõjuga, mida võltsimine ja piraatlus ühiskonnale ja majandusele avaldab, eelkõige võltsitud ja piraatkauba võimaliku ohuga tervisele ja ohutusele ning samuti Euroopa konkurentsivõimele, loovusele, innovatsioonile ja töökohtadele, ning ergutab komisjoni, liikmesriike ja sidusrühmi, sealhulgas tarbijaid, analüüsima ja viima ellu tõhusaid teadlikkuse suurendamise kampaaniaid. Vaatluskeskus hindab koostöös komisjoniga finantsmõjusid, et määrata kindlaks asjakohased rahalised vahendid. Kampaaniates keskendutakse konkreetsetele sihtrühmadele, nagu tarbijad ja noored;

| 29. | RÕHUTAB, kui oluline on siseturu rajamise ja toimimise kontekstis kasutada kõiki asjakohaseid vahendeid, et tagada kogu liidus intellektuaalomandi õiguste tõhus jõustamine kooskõlas kehtiva ELi õigustikuga; |
| --- | --- |

29.

RÕHUTAB, kui oluline on siseturu rajamise ja toimimise kontekstis kasutada kõiki asjakohaseid vahendeid, et tagada kogu liidus intellektuaalomandi õiguste tõhus jõustamine kooskõlas kehtiva ELi õigustikuga;

| 30. | KUTSUB komisjoni kooskõlas direktiivi 2004/48/EÜ artikliga 18 ja tihedas koostöös liikmesriikidega analüüsima nimetatud direktiivi kohaldamist, sealhulgas hindama võetud meetmete tulemuslikkust ning esitama vajaduse korral asjakohased muudatusettepanekud, eesmärgiga paremini kaitsta intellektuaalomandi õigusi; |
| --- | --- |

30.

KUTSUB komisjoni kooskõlas direktiivi 2004/48/EÜ artikliga 18 ja tihedas koostöös liikmesriikidega analüüsima nimetatud direktiivi kohaldamist, sealhulgas hindama võetud meetmete tulemuslikkust ning esitama vajaduse korral asjakohased muudatusettepanekud, eesmärgiga paremini kaitsta intellektuaalomandi õigusi;

| 31. | MÄRGIB, kui oluline on lihtsustada kohtuotsuste piiriülest jõustamist, et tagada intellektuaalomandi õiguste tõhus kaitse; seoses sellega palub komisjonil ja liikmesriikidel kaaluda, kuidas toetada Brüsseli I määruse (20) läbivaatamist; |
| --- | --- |

31.

MÄRGIB, kui oluline on lihtsustada kohtuotsuste piiriülest jõustamist, et tagada intellektuaalomandi õiguste tõhus kaitse; seoses sellega palub komisjonil ja liikmesriikidel kaaluda, kuidas toetada Brüsseli I määruse (20) läbivaatamist;

| 32. | KUTSUB komisjoni analüüsima võimalust esitada muudetud ettepanek direktiiviks, mis käsitleb võltsimise ja piraatluse vastu võitlemisele suunatud kriminaalmeetmeid. Selline analüüs peab sisaldama hinnangut, millises ulatuses meede on vajalik liidu poliitika tõhusaks rakendamiseks valdkonnas, kus on rakendatud ühtlustamismeetmeid, ning samuti mis tahes uue meetme mõju, kulude ja sellest saadava kasu analüüsi; |
| --- | --- |

32.

KUTSUB komisjoni analüüsima võimalust esitada muudetud ettepanek direktiiviks, mis käsitleb võltsimise ja piraatluse vastu võitlemisele suunatud kriminaalmeetmeid. Selline analüüs peab sisaldama hinnangut, millises ulatuses meede on vajalik liidu poliitika tõhusaks rakendamiseks valdkonnas, kus on rakendatud ühtlustamismeetmeid, ning samuti mis tahes uue meetme mõju, kulude ja sellest saadava kasu analüüsi;

| 33. | PALUB vaatluskeskusel korraldada korrapäraseid ekspertide kohtumisi, kuhu kaasatakse avalik-õiguslike asutuste, erasektori organite ja tarbijaorganisatsioonide esindajaid, et edendada edukaid ja proportsionaalseid lahendusi võltsimise ja piraatluse vastu võitlemiseks. Vaatluskeskus pöörab erilist tähelepanu avaliku ja erasektori parimate tavade ning erasektori tegevusjuhendite koostamisele. Oma iga-aastases aruandes peaks vaatluskeskus võtma arvesse ekspertide kohtumiste ja asjakohaste ümarlaudade järeldusi; |
| --- | --- |

33.

PALUB vaatluskeskusel korraldada korrapäraseid ekspertide kohtumisi, kuhu kaasatakse avalik-õiguslike asutuste, erasektori organite ja tarbijaorganisatsioonide esindajaid, et edendada edukaid ja proportsionaalseid lahendusi võltsimise ja piraatluse vastu võitlemiseks. Vaatluskeskus pöörab erilist tähelepanu avaliku ja erasektori parimate tavade ning erasektori tegevusjuhendite koostamisele. Oma iga-aastases aruandes peaks vaatluskeskus võtma arvesse ekspertide kohtumiste ja asjakohaste ümarlaudade järeldusi;

| 34. | EDENDAB andmekaitseseaduse piires nõukogu 25. septembri 2008. aasta resolutsioonis osutatud Euroopa halduskoostöö võrgustiku kasutamist, eesmärgiga tagada kiire teabevahetus ja vastastikune abistamine intellektuaalomandi õiguste jõustamisega tegelevate asutuste vahel; |
| --- | --- |

34.

EDENDAB andmekaitseseaduse piires nõukogu 25. septembri 2008. aasta resolutsioonis osutatud Euroopa halduskoostöö võrgustiku kasutamist, eesmärgiga tagada kiire teabevahetus ja vastastikune abistamine intellektuaalomandi õiguste jõustamisega tegelevate asutuste vahel;

| 35. | KUTSUB vaatluskeskust ÜLES avaldama igal aastal ulatusliku aastaaruande, milles käsitletakse võltsimise ja piraatluse ulatust, mastaapi ja peamisi omadusi ning samuti mõju siseturule. Selline aruanne koostatakse asjakohase teabe alusel, mille liikmesriikide asutused, komisjon ja erasektor on andmekaitseseadusega lubatud piirides esitanud; |
| --- | --- |

35.

KUTSUB vaatluskeskust ÜLES avaldama igal aastal ulatusliku aastaaruande, milles käsitletakse võltsimise ja piraatluse ulatust, mastaapi ja peamisi omadusi ning samuti mõju siseturule. Selline aruanne koostatakse asjakohase teabe alusel, mille liikmesriikide asutused, komisjon ja erasektor on andmekaitseseadusega lubatud piirides esitanud;

| 36. | KUTSUB vaatluskeskust ÜLES laiemalt uurima, millised on intellektuaalomandi õiguste rikkumiste põhjused, tagajärjed ja mõju innovatsioonile, konkurentsivõimele, tööturule, tervishoiule, turvalisusele, loovusele ja kultuurilisele mitmekesisusele siseturul, ning uurima vajadust rakendada Euroopa Liidu tasandil koolitusprogramme isikutele, kes tegelevad võltsimise ja piraatluse vastu võitlemisega; |
| --- | --- |

36.

KUTSUB vaatluskeskust ÜLES laiemalt uurima, millised on intellektuaalomandi õiguste rikkumiste põhjused, tagajärjed ja mõju innovatsioonile, konkurentsivõimele, tööturule, tervishoiule, turvalisusele, loovusele ja kultuurilisele mitmekesisusele siseturul, ning uurima vajadust rakendada Euroopa Liidu tasandil koolitusprogramme isikutele, kes tegelevad võltsimise ja piraatluse vastu võitlemisega;

| 37. | KUTSUB komisjoni ÜLES hindama tihedas koostöös liikmesriikidega seda, kuidas parimal viisil tõhustada koordineerimist, koostööd, teabevahetust ja vastastikust abistamist kõikide võltsimise ja piraatluse vastase võitlusega tegelevate riiklike ja Euroopa asutuste vahel koostöös ettevõtjatega; |
| --- | --- |

37.

KUTSUB komisjoni ÜLES hindama tihedas koostöös liikmesriikidega seda, kuidas parimal viisil tõhustada koordineerimist, koostööd, teabevahetust ja vastastikust abistamist kõikide võltsimise ja piraatluse vastase võitlusega tegelevate riiklike ja Euroopa asutuste vahel koostöös ettevõtjatega;

| 38. | KUTSUB liikmesriike ja komisjoni TUNGIVALT ÜLES uurima, kuidas kõige paremini kasutada Euroopa Liidu ja riikide intellektuaalomandi büroode olemasolevaid kogemusi ja teadmisi, et analüüsida võimalusi teabe andmiseks õiguste omanikele, eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, olemasolevate portaalide ja kasutajatugede tugevdamise või uute portaalide ja kasutajatugede loomise abil, et võimaldada neil oma intellektuaalomandit tõhusalt ja tulemuslikult kaitsta; |
| --- | --- |

38.

KUTSUB liikmesriike ja komisjoni TUNGIVALT ÜLES uurima, kuidas kõige paremini kasutada Euroopa Liidu ja riikide intellektuaalomandi büroode olemasolevaid kogemusi ja teadmisi, et analüüsida võimalusi teabe andmiseks õiguste omanikele, eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, olemasolevate portaalide ja kasutajatugede tugevdamise või uute portaalide ja kasutajatugede loomise abil, et võimaldada neil oma intellektuaalomandit tõhusalt ja tulemuslikult kaitsta;

| 39. | TERVITAB komisjoni uut ja innovaatilist lähenemisviisi sidusrühmade dialoogi soodustamiseks, mille eesmärk on ühiselt kokkulepitud vabatahtlikud meetmed võltsimise ja piraatluse vähendamiseks kooskõlas õigusraamistikuga; |
| --- | --- |

39.

TERVITAB komisjoni uut ja innovaatilist lähenemisviisi sidusrühmade dialoogi soodustamiseks, mille eesmärk on ühiselt kokkulepitud vabatahtlikud meetmed võltsimise ja piraatluse vähendamiseks kooskõlas õigusraamistikuga;

| 40. | ERGUTAB komisjoni, liikmesriike ja asjakohaseid sidusrühmi jätkama käimasolevaid dialooge ning tegema otsustavaid püüdlusi, et jõuda kokkuleppele vabatahtlike praktiliste meetmete suhtes, mille eesmärk on vähendada võltsimist ja piraatlust siseturul, nii võrgukeskkonnas kui väljaspool seda; |
| --- | --- |

40.

ERGUTAB komisjoni, liikmesriike ja asjakohaseid sidusrühmi jätkama käimasolevaid dialooge ning tegema otsustavaid püüdlusi, et jõuda kokkuleppele vabatahtlike praktiliste meetmete suhtes, mille eesmärk on vähendada võltsimist ja piraatlust siseturul, nii võrgukeskkonnas kui väljaspool seda;

| 41. | KUTSUB liikmesriike ÜLES andma komisjonile teada igast eelmises punktis osutatud olemasolevast kokkuleppest ning ERGUTAB komisjoni koostöös liikmesriikide ja ettevõtjatega analüüsima selliste kokkulepete tulemuslikkust võltsimise vastases võitluses siseturul, et sõnastada olemasolevad parimad tavad; |
| --- | --- |

41.

KUTSUB liikmesriike ÜLES andma komisjonile teada igast eelmises punktis osutatud olemasolevast kokkuleppest ning ERGUTAB komisjoni koostöös liikmesriikide ja ettevõtjatega analüüsima selliste kokkulepete tulemuslikkust võltsimise vastases võitluses siseturul, et sõnastada olemasolevad parimad tavad;

| 42. | KUTSUB komisjoni ÜLES vaatama koostöös liikmesriikidega ja Euroopa Liidu pädevuse piires olukorra läbi juhtudel, kui sidusrühmad ei suuda dialoogi abil kokkulepitud lahenduseni jõuda, ning esitama ettepanekud asjakohasteks järelmeetmeteks, sealhulgas õigusaktide ettepanekud, kui see on vajalik ja asjakohane; |
| --- | --- |

42.

KUTSUB komisjoni ÜLES vaatama koostöös liikmesriikidega ja Euroopa Liidu pädevuse piires olukorra läbi juhtudel, kui sidusrühmad ei suuda dialoogi abil kokkulepitud lahenduseni jõuda, ning esitama ettepanekud asjakohasteks järelmeetmeteks, sealhulgas õigusaktide ettepanekud, kui see on vajalik ja asjakohane;

| 43. | KUTSUB liikmesriike ja komisjoni ÜLES tegutsema selle nimel, et edendada intellektuaalomandi asjakohast ja tõhusat kaitset nii kahepoolsetes kui ka mitmepoolsetes rahvusvahelistes kokkulepetes, võttes nõuetekohaselt arvesse liidu õigustikku. |
| --- | --- |

43.

KUTSUB liikmesriike ja komisjoni ÜLES tegutsema selle nimel, et edendada intellektuaalomandi asjakohast ja tõhusat kaitset nii kahepoolsetes kui ka mitmepoolsetes rahvusvahelistes kokkulepetes, võttes nõuetekohaselt arvesse liidu õigustikku.

---

(1)  KOM(2009) 467, lõplik 11. september 2009.

(2)  ELT C 253, 4.10.2008, lk 1.

(3)  KOM(2008) 465, lõplik 16. juuli 2008.

(4)  ELT L 195, 2.6.2004, lk 16.

(5)  ELT L 196, 2.8.2003, lk 7.

(6)  EÜT L 167, 22.6.2001, lk 10.

(7)  ELT L 111, 5.5.2009, lk 16.

(8)  ELT C 319, 13.12.2008, lk 15.

(9)  ELT C 140, 6.6.2008, lk 8.

(10)  ELT C 301, 11.12.2009, lk 12.

(11)  ELT L 178, 17.7.2000, lk 1.

(12)  ELT L 337, 18.12.2009, lk 37.

(13)  ELT C 260, 30.10.2009, lk 1.

(14)  ELT C 71, 25.3.2009, lk 1.

(15)  ELT L 121, 15.5.2009, lk 37.

(16)  EÜT L 63, 6.3.2002, lk 1.

(17)  Nõukogu dokument 13024/09.

(18)  ELT L 176, 7.7.2009, lk 17.

(19)  Komisjon teavitab vajaduse korral jätkuvalt liikmesriike ja nõukogu, samuti Euroopa Parlamenti ja asjaomaseid sidusrühmi.

(20)  Nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (EÜT L 12, 16.1.2001, lk 1).

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 6.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 56/5 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 56/5

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.5783 – Statoil/Svitzer/FTTS (JV))

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 56/02

2. märtsil 2010 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-LEXi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32010M5783 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-LEXi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32010M5783 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

| 6.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 56/5 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 56/5

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.5773 – Qatar Petroleum/General Electric Company/PII Group)

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 56/03

2. märtsil 2010 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-LEXi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32010M5773 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-LEXi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32010M5773 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

| 6.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 56/6 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 56/6

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.5611 – Agilent/Varian)

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 56/04

20. jaanuaril 2010 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-LEXi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32010M5611 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-LEXi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32010M5611 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 6.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 56/7 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 56/7

---

Teave Küprose Vabariigi ja Rumeenia deklaratsioonide kohta, millega nad aktsepteerivad Euroopa Liidu Kohtu pädevust teha eelotsuseid Euroopa Liidu lepingu artiklis 35 osutatud õigusaktide kohta

2010/C 56/05

Küprose Vabariik ja Rumeenia deklareerisid, et nad aktsepteerivad Euroopa Liidu Kohtu pädevust Euroopa Liidu lepingu artikli 35 lõikes 2 ja artikli 35 lõike 3 punktis b sätestatud korras.

Seega on olukord seoses deklaratsioonidega, millega aktsepteeritakse Euroopa Liidu Kohtu pädevust teha eelotsuseid Euroopa Liidu lepingu artiklis 35 osutatud õigusaktide kehtivuse ja tõlgendamise kohta, järgmine:

| — | Hispaania Kuningriik on deklareerinud, et ta aktsepteerib Euroopa Liidu Kohtu pädevust artikli 35 lõikes 2 ja artikli 35 lõike 3 punktis a (1) sätestatud korras; |
| --- | --- |

—

Hispaania Kuningriik on deklareerinud, et ta aktsepteerib Euroopa Liidu Kohtu pädevust artikli 35 lõikes 2 ja artikli 35 lõike 3 punktis a (1) sätestatud korras;

| — | Belgia Kuningriik, Tšehhi Vabariik, Saksamaa Liitvabariik, Kreeka Vabariik, Prantsuse Vabariik, Itaalia Vabariik, Küprose Vabariik, Läti Vabariik, Leedu Vabariik, Luksemburgi Suurhertsogiriik, Ungari Vabariik, Madalmaade Kuningriik, Austria Vabariik, Portugali Vabariik, Rumeenia, Sloveenia Vabariik, Soome Vabariik ja Rootsi Kuningriik on deklareerinud, et nad aktsepteerivad Euroopa Liidu Kohtu pädevust artikli 35 lõikes 2 ja artikli 35 lõike 3 punktis b (2) sätestatud korras; |
| --- | --- |

—

Belgia Kuningriik, Tšehhi Vabariik, Saksamaa Liitvabariik, Kreeka Vabariik, Prantsuse Vabariik, Itaalia Vabariik, Küprose Vabariik, Läti Vabariik, Leedu Vabariik, Luksemburgi Suurhertsogiriik, Ungari Vabariik, Madalmaade Kuningriik, Austria Vabariik, Portugali Vabariik, Rumeenia, Sloveenia Vabariik, Soome Vabariik ja Rootsi Kuningriik on deklareerinud, et nad aktsepteerivad Euroopa Liidu Kohtu pädevust artikli 35 lõikes 2 ja artikli 35 lõike 3 punktis b (2) sätestatud korras;

| — | eespool nimetatud deklaratsioonide esitamisel jätsid Belgia Kuningriik, Tšehhi Vabariik, Saksamaa Liitvabariik, Hispaania Kuningriik, Prantsuse Vabariik, Itaalia Vabariik, Luksemburgi Suurhertsogiriik, Madalmaade Kuningriik, Austria Vabariik, Rumeenia ja Sloveenia Vabariik endale õiguse näha siseriiklikus õiguses ette, et kui kohtus, mille otsuste peale ei saa siseriikliku õiguse järgi edasi kaevata, kerkib poolelioleva kohtuasja käigus üles artikli 35 lõikes 1 osutatud õigusakti kehtivuse või tõlgendamise küsimus, peab nimetatud kohus saatma asja Euroopa Liidu Kohtusse. |
| --- | --- |

—

eespool nimetatud deklaratsioonide esitamisel jätsid Belgia Kuningriik, Tšehhi Vabariik, Saksamaa Liitvabariik, Hispaania Kuningriik, Prantsuse Vabariik, Itaalia Vabariik, Luksemburgi Suurhertsogiriik, Madalmaade Kuningriik, Austria Vabariik, Rumeenia ja Sloveenia Vabariik endale õiguse näha siseriiklikus õiguses ette, et kui kohtus, mille otsuste peale ei saa siseriikliku õiguse järgi edasi kaevata, kerkib poolelioleva kohtuasja käigus üles artikli 35 lõikes 1 osutatud õigusakti kehtivuse või tõlgendamise küsimus, peab nimetatud kohus saatma asja Euroopa Liidu Kohtusse.

---

(1)  Teatis Hispaania Kuningriigi deklaratsiooni kohta on avaldatud EÜT L 114, 1.5.1999, lk 56, ja EÜT C 120, 1.5.1999, lk 24.

(2)  Teatis Tšehhi Vabariigi deklaratsiooni kohta on avaldatud ELT L 236, 23.9.2003, lk 980. Teatis Prantsuse Vabariigi deklaratsiooni kohta on avaldatud ELT L 327, 14.12.2005, lk 19, ja ELT C 318, 14.12.2005, lk 1. Teatis teiste nimetatud liikmesriikide, välja arvatud Leedu Vabariigi, Läti Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Ungari Vabariigi deklaratsioonide kohta on avaldatud EÜT L 114, 1.5.1999, lk 56, ja EÜT C 120, 1.5.1999, lk 24. Teatis Leedu Vabariigi, Läti Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Ungari Vabariigi deklaratsioonide kohta on avaldatud ELT L 70, 14.3.2008, lk 23, ja ELT C 69, 14.3.2008, lk 1.

---

Euroopa Komisjon

| 6.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 56/8 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 56/8

---

Euro vahetuskurss (1)

5. märts 2010

2010/C 56/06

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3582 |
| JPY | Jaapani jeen | 121,48 |
| DKK | Taani kroon | 7,4421 |
| GBP | Inglise nael | 0,90250 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,7178 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,4632 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,0490 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,771 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 266,78 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7089 |
| PLN | Poola zlott | 3,8755 |
| RON | Rumeenia leu | 4,0910 |
| TRY | Türgi liir | 2,1001 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5043 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4011 |
| HKD | Hongkongi dollar | 10,5438 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,9708 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,9004 |
| KRW | Korea won | 1 548,62 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 10,1274 |
| CNY | Hiina jüaan | 9,2718 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,2653 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 12 542,52 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,5690 |
| PHP | Filipiini peeso | 62,541 |
| RUB | Vene rubla | 40,5220 |
| THB | Tai baht | 44,311 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,4215 |
| MXN | Mehhiko peeso | 17,2152 |
| INR | India ruupia | 61,9260 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3582

JPY

Jaapani jeen

121,48

DKK

Taani kroon

7,4421

GBP

Inglise nael

0,90250

SEK

Rootsi kroon

9,7178

CHF

Šveitsi frank

1,4632

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,0490

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,771

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

266,78

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7089

PLN

Poola zlott

3,8755

RON

Rumeenia leu

4,0910

TRY

Türgi liir

2,1001

AUD

Austraalia dollar

1,5043

CAD

Kanada dollar

1,4011

HKD

Hongkongi dollar

10,5438

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,9708

SGD

Singapuri dollar

1,9004

KRW

Korea won

1 548,62

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

10,1274

CNY

Hiina jüaan

9,2718

HRK

Horvaatia kuna

7,2653

IDR

Indoneesia ruupia

12 542,52

MYR

Malaisia ringit

4,5690

PHP

Filipiini peeso

62,541

RUB

Vene rubla

40,5220

THB

Tai baht

44,311

BRL

Brasiilia reaal

2,4215

MXN

Mehhiko peeso

17,2152

INR

India ruupia

61,9260

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 6.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 56/9 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 56/9

---

KOMISJONI OTSUS,

5. märts 2010,

Euroopa statistika nõuandekomitee liikme ametissemääramise kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 56/07

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2008. aasta otsust nr 234/2008/EÜ, millega luuakse Euroopa statistika nõuandekomitee ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 91/116/EMÜ, (1) eriti selle artikli 4 lõike 1 punkti a,

olles konsulteerinud nõukoguga,

olles konsulteerinud Euroopa Parlamendiga

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa statistika nõuandekomitees on 24 liiget. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa statistika nõuandekomitees on 24 liiget.

| (2) | Otsuse nr 234/2008/EÜ artikli 4 lõike 1 kohaselt määrab komisjon pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi ja nõukoguga ametisse kaksteist liiget. |
| --- | --- |

(2)

Otsuse nr 234/2008/EÜ artikli 4 lõike 1 kohaselt määrab komisjon pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi ja nõukoguga ametisse kaksteist liiget.

| (3) | Oma 30. märtsi 2009. aasta otsusega 2009/304/EÜ (2) määras komisjon ametisse kaksteist Euroopa statistika nõuandekomitee liiget. |
| --- | --- |

(3)

Oma 30. märtsi 2009. aasta otsusega 2009/304/EÜ (2) määras komisjon ametisse kaksteist Euroopa statistika nõuandekomitee liiget.

| (4) | Kuna üks kõnealustest liikmetest on ametist lahkunud, määrab komisjon pärast nõuetekohast konsulteerimist Euroopa Parlamendi ja nõukoguga nüüd ametisse Euroopa statistika nõuandekomitee uue liikme, |
| --- | --- |

(4)

Kuna üks kõnealustest liikmetest on ametist lahkunud, määrab komisjon pärast nõuetekohast konsulteerimist Euroopa Parlamendi ja nõukoguga nüüd ametisse Euroopa statistika nõuandekomitee uue liikme,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga nimetatakse viieaastaseks ametiajaks Euroopa statistika nõuandekomitee liikmena ametisse Denis Durand.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 5. märts 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 73, 15.3.2008, lk 13.

1

(2)  ELT L 84, 31.3.2009, lk 44.

2

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 6.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 56/10 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 56/10

---

RIIGIABI – PORTUGAL

Riigiabi C33/09 (ex NN 57/09 ex CP 191/09) – Panga Banco Privado Português ümberkorraldamine

Kutse märkuste esitamiseks EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohaselt

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 56/08

Käesoleva kokkuvõtte järel autentses keeles esitatud 10. novembri 2009. aasta kirjas teatas komisjon Portugalile oma otsusest algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ette nähtud menetlus seoses eespool osutatud meetmega.

Huvitatud isikud võivad saata oma märkused abimeetme kohta, mille suhtes komisjon algatab menetluse, ühe kuu jooksul alates käesoleva kokkuvõtte ja sellele järgneva kirja avaldamisest järgmisel aadressil:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State aid Greffe |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Faks +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State aid Greffe

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Faks +32 22961242

Märkused edastatakse Portugalile. Märkusi esitavad huvitatud isikud võivad kirjalikult taotleda neid käsitlevate andmete konfidentsiaalsust, täpsustades taotluse põhjused.

KOKKUVÕTE

I.   MENETLUS

| 1. | 13. märtsil 2009 kiitis komisjon heaks riigigarantii 450 miljoni euro suurusele laenule, mida 5. detsembril 2008 andsid ettevõtjale Banco Privado Português (edaspidi „BPP”) kuus Portugali panka. Meede kiideti heaks kuuekuuliseks ajavahemikuks EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti b alusel. Meetme suhtes kohaldati muu hulgas nõuet esitada ümberkorralduskava. |
| --- | --- |

1.

13. märtsil 2009 kiitis komisjon heaks riigigarantii 450 miljoni euro suurusele laenule, mida 5. detsembril 2008 andsid ettevõtjale Banco Privado Português (edaspidi „BPP”) kuus Portugali panka. Meede kiideti heaks kuuekuuliseks ajavahemikuks EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti b alusel. Meetme suhtes kohaldati muu hulgas nõuet esitada ümberkorralduskava.

| 2. | 23. juunil 2009 teatas Portugal komisjonile, et riigigarantiid pikendati täiendavalt kuue kuu võrra. |
| --- | --- |

2.

23. juunil 2009 teatas Portugal komisjonile, et riigigarantiid pikendati täiendavalt kuue kuu võrra.

| 3. | 15. juulil 2009 kutsus komisjon Portugali ametiasutusi üles esitama kiiremas korras BPP ümberkorralduskava. Et ümberkorralduskava ei esitatud, saatis komisjon 6. oktoobri 2009. aasta kirjas ametliku meeldetuletuse vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 5 lõikele 2. |
| --- | --- |

3.

15. juulil 2009 kutsus komisjon Portugali ametiasutusi üles esitama kiiremas korras BPP ümberkorralduskava. Et ümberkorralduskava ei esitatud, saatis komisjon 6. oktoobri 2009. aasta kirjas ametliku meeldetuletuse vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 5 lõikele 2.

II.   MEETME KIRJELDUS

| 4. | BPP on Portugalis asuv finantseerimisasutus, mis osutab erapanganduse, ettevõtete nõustamise ja börsivälise kapitali teenuseid. BPP kliendid on era- ja institutsionaalsed hoiustajad, mitmed pensionifondid, kindlustusseltsid ja teised. BPP tegutseb Portugalis, Hispaanias ning väiksemas ulatuses ka Brasiilias ja Lõuna-Aafrikas. |
| --- | --- |

4.

BPP on Portugalis asuv finantseerimisasutus, mis osutab erapanganduse, ettevõtete nõustamise ja börsivälise kapitali teenuseid. BPP kliendid on era- ja institutsionaalsed hoiustajad, mitmed pensionifondid, kindlustusseltsid ja teised. BPP tegutseb Portugalis, Hispaanias ning väiksemas ulatuses ka Brasiilias ja Lõuna-Aafrikas.

| 5. | Portugali ametiasutuste sõnul tekkisid BPP-l likviidsusraskused maailma majanduse halvenemise tõttu, mis vähendas märkimisväärselt panga suutlikkust hallata oma likviidsust. |
| --- | --- |

5.

Portugali ametiasutuste sõnul tekkisid BPP-l likviidsusraskused maailma majanduse halvenemise tõttu, mis vähendas märkimisväärselt panga suutlikkust hallata oma likviidsust.

| 6. | Komisjoni 13. märtsi 2009. aasta otsuses, millega garantii BPP-le heaks kiideti, märgiti, et 20-baaspunktine hüvitis riigigarantii eest oli jätkuvalt märkimisväärselt väiksem kui see, mida tavaliselt peetakse nõuetekohaseks raskustes olevate pankade puhul. Komisjon oli arvamusel, et kõnealust hüvitist võib erakorraliselt pidada sobivaks selleks, et hoida panka toimivana, kuigi ainult ümberkorraldamiseks mõeldud lühikese ajavahemiku jooksul. Lisaks sellele kohaldati kõnealuse hüvitise suhtes nõuet esitada ümberkorralduskava. Komisjon eeldas, et BPP hüvanguks toimunud riigi sekkumise kulud peegelduksid pikas perspektiivis panga elujõulisuse taastamiseks mõeldud ümberkorralduskavas, milles kompensatsioonimeetmete kaudu võetakse arvesse ka abimeetme avaldatud konkurentsimõju. |
| --- | --- |

6.

Komisjoni 13. märtsi 2009. aasta otsuses, millega garantii BPP-le heaks kiideti, märgiti, et 20-baaspunktine hüvitis riigigarantii eest oli jätkuvalt märkimisväärselt väiksem kui see, mida tavaliselt peetakse nõuetekohaseks raskustes olevate pankade puhul. Komisjon oli arvamusel, et kõnealust hüvitist võib erakorraliselt pidada sobivaks selleks, et hoida panka toimivana, kuigi ainult ümberkorraldamiseks mõeldud lühikese ajavahemiku jooksul. Lisaks sellele kohaldati kõnealuse hüvitise suhtes nõuet esitada ümberkorralduskava. Komisjon eeldas, et BPP hüvanguks toimunud riigi sekkumise kulud peegelduksid pikas perspektiivis panga elujõulisuse taastamiseks mõeldud ümberkorralduskavas, milles kompensatsioonimeetmete kaudu võetakse arvesse ka abimeetme avaldatud konkurentsimõju.

| 7. | 23. juunil 2009 teatas Portugal komisjonile, et riigigarantiid pikendati täiendavalt kuue kuu võrra. Kuid Portugal ei teatanud pikendamisest ega taotlenud komisjoni heakskiitu. Lisaks sellele ei ole seni veel esitatud BPP ümberkorralduskava. |
| --- | --- |

7.

23. juunil 2009 teatas Portugal komisjonile, et riigigarantiid pikendati täiendavalt kuue kuu võrra. Kuid Portugal ei teatanud pikendamisest ega taotlenud komisjoni heakskiitu. Lisaks sellele ei ole seni veel esitatud BPP ümberkorralduskava.

III.   HINDAMINE

| 8. | Algne meede, mille komisjoni kiitis heaks 13. märtsil, peeti kokkusobivaks tingimusel, et meede piirdub kuue kuuga ja et Portugal esitab pärast kõnealust ajavahemikku ümberkorralduskava. Komisjon oli arvamusel, et ümberkorralduskava esitamine on vältimatu tingimus, arvestades erakordselt väikest hüvitist. |
| --- | --- |

8.

Algne meede, mille komisjoni kiitis heaks 13. märtsil, peeti kokkusobivaks tingimusel, et meede piirdub kuue kuuga ja et Portugal esitab pärast kõnealust ajavahemikku ümberkorralduskava. Komisjon oli arvamusel, et ümberkorralduskava esitamine on vältimatu tingimus, arvestades erakordselt väikest hüvitist.

| 9. | Ümberkorralduskava puudumisel ei saa komisjon hinnata, kas 5. detsembril 2008 antud riigigarantii ja selle pikendamine 5. juunil 2009 on kokkusobiv ühisturuga seoses garantii kestuse ja hinnaga. |
| --- | --- |

9.

Ümberkorralduskava puudumisel ei saa komisjon hinnata, kas 5. detsembril 2008 antud riigigarantii ja selle pikendamine 5. juunil 2009 on kokkusobiv ühisturuga seoses garantii kestuse ja hinnaga.

| 10. | Kokkuvõttes on komisjonil kahtlusi, kas Portugali antud riigigarantii BPP-le on kokkusobiv ühisturuga. Seetõttu on komisjon otsustanud algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetluse ja teeb Portugalile kohustuseks esitada ümberkorralduskava. |
| --- | --- |

10.

Kokkuvõttes on komisjonil kahtlusi, kas Portugali antud riigigarantii BPP-le on kokkusobiv ühisturuga. Seetõttu on komisjon otsustanud algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetluse ja teeb Portugalile kohustuseks esitada ümberkorralduskava.

KIRJA TEKST

„A Comissão vem informar Portugal que, na sequência do exame das informações fornecidas pelas Autoridades portuguesas relativamente à medida em epígrafe, decidiu dar início ao procedimento previsto no artigo 88.o, n.o 2, do Tratado CE no que se refere à garantia estatal a favor do Banco Privado Português (a seguir designado “BPP”).

A Comissão informa ainda as Autoridades portuguesas de que decidiu ordenar a Portugal, em conformidade com o artigo 10.o, n.o 3, do Regulamento (CE) n.o 659/1999 do Conselho, que lhe apresente o plano de reestruturação do Banco Privado Português.

1.   PROCEDIMENTO

| (1) | Em 13 de Março de 2009, a Comissão aprovou uma garantia estatal relativa a um empréstimo de 450 milhões de EUR concedido em 5 de Dezembro de 2008 ao BPP por seis bancos portugueses. A medida foi autorizada por um período de seis meses com base no artigo 83.o, n.o 3, alínea b), do Tratado CE, sob reserva, nomeadamente, da apresentação de um plano de reestruturação. Em 23 de Junho de 2009, Portugal informou a Comissão de que a garantia estatal havia sido prorrogada por um período adicional de seis meses. |
| --- | --- |

(1)

Em 13 de Março de 2009, a Comissão aprovou uma garantia estatal relativa a um empréstimo de 450 milhões de EUR concedido em 5 de Dezembro de 2008 ao BPP por seis bancos portugueses. A medida foi autorizada por um período de seis meses com base no artigo 83.o, n.o 3, alínea b), do Tratado CE, sob reserva, nomeadamente, da apresentação de um plano de reestruturação. Em 23 de Junho de 2009, Portugal informou a Comissão de que a garantia estatal havia sido prorrogada por um período adicional de seis meses.

| (2) | Em 15 de Julho de 2009, a Comissão convidou as Autoridades portuguesas a apresentarem, de imediato, o plano de reestruturação do BPP. Uma vez que o plano solicitado não fora apresentado, em 6 de Outubro de 2009, a Comissão enviou uma carta de insistência oficial, em conformidade com o artigo 5.o, n.o 2, do Regulamento (CE) n.o 659/1999. |
| --- | --- |

(2)

Em 15 de Julho de 2009, a Comissão convidou as Autoridades portuguesas a apresentarem, de imediato, o plano de reestruturação do BPP. Uma vez que o plano solicitado não fora apresentado, em 6 de Outubro de 2009, a Comissão enviou uma carta de insistência oficial, em conformidade com o artigo 5.o, n.o 2, do Regulamento (CE) n.o 659/1999.

2.   DESCRIÇÃO

2.1.   O beneficiário

| (3) | O BPP é uma instituição financeira com sede em Portugal, que presta serviços de private banking, corporate advisor e private equity. A clientela do BPP é constituída por depositantes particulares e institucionais, incluindo cinco caixas de crédito agrícola mútuo, uma caixa económica, vários fundos de pensões e companhias de seguros. O BPP desenvolve actividades em Portugal, Espanha e, em menor grau, no Brasil e na África do Sul. |
| --- | --- |

(3)

O BPP é uma instituição financeira com sede em Portugal, que presta serviços de private banking, corporate advisor e private equity. A clientela do BPP é constituída por depositantes particulares e institucionais, incluindo cinco caixas de crédito agrícola mútuo, uma caixa económica, vários fundos de pensões e companhias de seguros. O BPP desenvolve actividades em Portugal, Espanha e, em menor grau, no Brasil e na África do Sul.

| (4) | As acções do BPP não estão cotadas na bolsa de valores e, por conseguinte, não é possível seguir o seu valor de mercado. Em 30 de Junho de 2008, o total dos activos do BPP elevavam-se a 2,9 mil milhões de EUR, o que representava menos de 1 % do total dos activos do sector bancário português. O BPP é detido a 100 % pelo grupo Privado Holding SGPS (sociedade gestora de participações sociais) S.A. Em 30 de Junho de 2008, a maioria das acções desta sociedade gestora de participações sociais (51,5 %) era detida por 12 accionistas. |
| --- | --- |

(4)

As acções do BPP não estão cotadas na bolsa de valores e, por conseguinte, não é possível seguir o seu valor de mercado. Em 30 de Junho de 2008, o total dos activos do BPP elevavam-se a 2,9 mil milhões de EUR, o que representava menos de 1 % do total dos activos do sector bancário português. O BPP é detido a 100 % pelo grupo Privado Holding SGPS (sociedade gestora de participações sociais) S.A. Em 30 de Junho de 2008, a maioria das acções desta sociedade gestora de participações sociais (51,5 %) era detida por 12 accionistas.

2.2.   Dificuldades financeiras do banco

| (5) | Segundo as Autoridades portuguesas, o BPP começou a registar dificuldades financeiras devido à deterioração da situação económica mundial, que reduziu significativamente a sua capacidade em matéria de gestão da liquidez. |
| --- | --- |

(5)

Segundo as Autoridades portuguesas, o BPP começou a registar dificuldades financeiras devido à deterioração da situação económica mundial, que reduziu significativamente a sua capacidade em matéria de gestão da liquidez.

| (6) | Em 24 de Novembro de 2008, o BPP informou o Banco Central de Portugal (“Banco de Portugal”) de que corria o risco de não estar em condições de satisfazer as suas obrigações em matéria de pagamentos. Em 5 de Dezembro de 2008, o BPP recebeu um empréstimo de 450 milhões de EUR, acompanhado de uma garantia do Estado, nas condições seguidamente descritas. O empréstimo e a garantia cobrem apenas as responsabilidades do passivo do BPP registadas no balanço à data de 24 de Novembro de 2008 e o empréstimo só será utilizado para reembolsar depositantes e outros credores e não poderá cobrir as responsabilidades de outras entidades do grupo. |
| --- | --- |

(6)

Em 24 de Novembro de 2008, o BPP informou o Banco Central de Portugal (“Banco de Portugal”) de que corria o risco de não estar em condições de satisfazer as suas obrigações em matéria de pagamentos. Em 5 de Dezembro de 2008, o BPP recebeu um empréstimo de 450 milhões de EUR, acompanhado de uma garantia do Estado, nas condições seguidamente descritas. O empréstimo e a garantia cobrem apenas as responsabilidades do passivo do BPP registadas no balanço à data de 24 de Novembro de 2008 e o empréstimo só será utilizado para reembolsar depositantes e outros credores e não poderá cobrir as responsabilidades de outras entidades do grupo.

2.3.   A medida de auxílio de emergência

| (7) | Em 5 de Dezembro de 2008, o BPP concluiu com seis importantes bancos portugueses (Banco Comercial Português, S.A., Caixa Geral de Depósitos, S.A., Banco Espírito Santo, S.A., Banco BPI, S.A., Banco Santander Totta, S.A., Caixa Central — Caixa Central de Crédito Agrícola Mútuo CRL) um contrato de empréstimo, acompanhado de uma garantia do Estado, num montante de 450 milhões de EUR. O empréstimo foi concedido por um período de seis meses, renovável até dois anos, com uma taxa de juro equivalente à taxa EURIBOR + 100 pontos de base. A remuneração do empréstimo foi calculada com base no custo do financiamento para os bancos credores, à data da operação. |
| --- | --- |

(7)

Em 5 de Dezembro de 2008, o BPP concluiu com seis importantes bancos portugueses (Banco Comercial Português, S.A., Caixa Geral de Depósitos, S.A., Banco Espírito Santo, S.A., Banco BPI, S.A., Banco Santander Totta, S.A., Caixa Central — Caixa Central de Crédito Agrícola Mútuo CRL) um contrato de empréstimo, acompanhado de uma garantia do Estado, num montante de 450 milhões de EUR. O empréstimo foi concedido por um período de seis meses, renovável até dois anos, com uma taxa de juro equivalente à taxa EURIBOR + 100 pontos de base. A remuneração do empréstimo foi calculada com base no custo do financiamento para os bancos credores, à data da operação.

| (8) | Segundo as Autoridades portuguesas, sem uma garantia estatal nenhum mutuante estaria disposto a financiar o BPP a uma taxa razoável, dada a sua grave situação financeira. A garantia do Estado que acompanha o empréstimo foi concedida em conformidade com a Lei n.o 112/97, ou seja, fora do âmbito do regime português de garantias (Lei 60-A/2008), aprovado pela Comissão em 29 de Outubro de 2008 (1). Em especial, as Autoridades portuguesas afirmaram que o regime geral de garantias, reservado aos bancos solventes, não constituiria um quadro adequado para a intervenção estatal a favor do BPP, devido à crescente deterioração financeira do banco e aos riscos específicos relacionados com esta operação. |
| --- | --- |

(8)

Segundo as Autoridades portuguesas, sem uma garantia estatal nenhum mutuante estaria disposto a financiar o BPP a uma taxa razoável, dada a sua grave situação financeira. A garantia do Estado que acompanha o empréstimo foi concedida em conformidade com a Lei n.o 112/97, ou seja, fora do âmbito do regime português de garantias (Lei 60-A/2008), aprovado pela Comissão em 29 de Outubro de 2008 (1). Em especial, as Autoridades portuguesas afirmaram que o regime geral de garantias, reservado aos bancos solventes, não constituiria um quadro adequado para a intervenção estatal a favor do BPP, devido à crescente deterioração financeira do banco e aos riscos específicos relacionados com esta operação.

| (9) | A remuneração da garantia do Estado foi estabelecida em 20 pontos de base, tendo em conta as contragarantias apresentadas pelo BPP. As contragarantias são as seguintes: i) Direito de garantia prioritária relativamente a diversos activos, especificados num contrato celebrado entre Portugal, o BPP e o Banco de Portugal; ii) Primeira hipoteca relativamente a activos imobiliários propriedade do BPP. Estas contragarantias têm um valor estimado de cerca de 672 milhões de EUR. A prestação de contragarantias é regida por um “acordo” celebrado entre a Direcção-Geral do Tesouro, o BPP e o Banco de Portugal, no qual este último foi nomeado entidade de custódia e gestão das contragarantias, em nome da Direcção-Geral do Tesouro. |
| --- | --- |

(9)

A remuneração da garantia do Estado foi estabelecida em 20 pontos de base, tendo em conta as contragarantias apresentadas pelo BPP. As contragarantias são as seguintes: i) Direito de garantia prioritária relativamente a diversos activos, especificados num contrato celebrado entre Portugal, o BPP e o Banco de Portugal; ii) Primeira hipoteca relativamente a activos imobiliários propriedade do BPP. Estas contragarantias têm um valor estimado de cerca de 672 milhões de EUR. A prestação de contragarantias é regida por um “acordo” celebrado entre a Direcção-Geral do Tesouro, o BPP e o Banco de Portugal, no qual este último foi nomeado entidade de custódia e gestão das contragarantias, em nome da Direcção-Geral do Tesouro.

| (10) | Durante o período de vigência do empréstimo coberto pela garantia do Estado, o BPP compromete-se a não vender ou dar em garantia os seus activos actuais ou futuros ou ainda a deles dispor de outra forma. |
| --- | --- |

(10)

Durante o período de vigência do empréstimo coberto pela garantia do Estado, o BPP compromete-se a não vender ou dar em garantia os seus activos actuais ou futuros ou ainda a deles dispor de outra forma.

| (11) | A Comissão aprovou a medida por um período de seis meses a contar da data de concessão da garantia do Estado, ou seja, até 5 de Junho de 2009. |
| --- | --- |

(11)

A Comissão aprovou a medida por um período de seis meses a contar da data de concessão da garantia do Estado, ou seja, até 5 de Junho de 2009.

| (12) | A fim de prorrogar a validade da garantia para além do período inicial de 6 meses (ou seja, para além de 5 de Junho de 2009), as Autoridades portuguesas comprometeram-se a apresentar uma notificação específica à Comissão. |
| --- | --- |

(12)

A fim de prorrogar a validade da garantia para além do período inicial de 6 meses (ou seja, para além de 5 de Junho de 2009), as Autoridades portuguesas comprometeram-se a apresentar uma notificação específica à Comissão.

2.4.   Prorrogação da medida de auxílio de emergência

| (13) | Por mensagem de correio electrónico de 23 de Junho de 2009, Portugal informou a Comissão de que tinha tomado a decisão de prorrogar a garantia do Estado por um período adicional de seis meses (Despacho n.o 13364-A/2009 do Ministério das Finanças, de 5 de Junho de 2009). Contudo, Portugal não notificou a prorrogação nem solicitou a aprovação da Comissão. |
| --- | --- |

(13)

Por mensagem de correio electrónico de 23 de Junho de 2009, Portugal informou a Comissão de que tinha tomado a decisão de prorrogar a garantia do Estado por um período adicional de seis meses (Despacho n.o 13364-A/2009 do Ministério das Finanças, de 5 de Junho de 2009). Contudo, Portugal não notificou a prorrogação nem solicitou a aprovação da Comissão.

| (14) | Uma vez que a decisão da Comissão apenas aprovara este auxílio por um período de seis meses (ou seja, até 5 de Junho de 2009), o auxílio de emergência tornou-se ilegal a partir de 6 de Junho de 2009. |
| --- | --- |

(14)

Uma vez que a decisão da Comissão apenas aprovara este auxílio por um período de seis meses (ou seja, até 5 de Junho de 2009), o auxílio de emergência tornou-se ilegal a partir de 6 de Junho de 2009.

2.5.   Atraso na apresentação do plano de reestruturação

| (15) | No contexto da análise, pela Comissão, da medida de auxílio de emergência, Portugal comprometeu-se a apresentar um plano de reestruturação do BPP no prazo de seis meses a contar da intervenção estatal (ou seja, até 5 de Junho de 2009). Na sua decisão de Março de 2009 em que aprovava a medida, a Comissão considerou que a apresentação do plano de reestruturação constituía um requisito incontornável, dado o nível de remuneração excepcionalmente baixo. |
| --- | --- |

(15)

No contexto da análise, pela Comissão, da medida de auxílio de emergência, Portugal comprometeu-se a apresentar um plano de reestruturação do BPP no prazo de seis meses a contar da intervenção estatal (ou seja, até 5 de Junho de 2009). Na sua decisão de Março de 2009 em que aprovava a medida, a Comissão considerou que a apresentação do plano de reestruturação constituía um requisito incontornável, dado o nível de remuneração excepcionalmente baixo.

| (16) | Portugal não respeitou o compromisso acima referido. |
| --- | --- |

(16)

Portugal não respeitou o compromisso acima referido.

| (17) | Em 24 de Abril de 2009, os administradores do BPP apresentaram um plano de reestruturação ao Banco de Portugal. |
| --- | --- |

(17)

Em 24 de Abril de 2009, os administradores do BPP apresentaram um plano de reestruturação ao Banco de Portugal.

| (18) | Por carta de 5 de Junho de 2009, as Autoridades portuguesas explicaram à Comissão que o atraso na apresentação do plano de reestruturação do BPP se devia ao facto de o Plano de Recuperação e Saneamento proposto pelo BPP não ter sido aceite pelo Banco de Portugal. |
| --- | --- |

(18)

Por carta de 5 de Junho de 2009, as Autoridades portuguesas explicaram à Comissão que o atraso na apresentação do plano de reestruturação do BPP se devia ao facto de o Plano de Recuperação e Saneamento proposto pelo BPP não ter sido aceite pelo Banco de Portugal.

| (19) | Em 9 de Junho de 2009, o Ministério das Finanças e da Administração Pública publicou um documento onde se afirmava que o Plano de Recuperação e Saneamento apresentado em 24 de Abril de 2009 pelo BPP ao Banco de Portugal propunha, nomeadamente, uma operação de capitalização com uma contribuição do Estado de 200 milhões de EUR sob a forma de acções ordinárias, acções preferenciais e prestações suplementares sem qualquer remuneração. |
| --- | --- |

(19)

Em 9 de Junho de 2009, o Ministério das Finanças e da Administração Pública publicou um documento onde se afirmava que o Plano de Recuperação e Saneamento apresentado em 24 de Abril de 2009 pelo BPP ao Banco de Portugal propunha, nomeadamente, uma operação de capitalização com uma contribuição do Estado de 200 milhões de EUR sob a forma de acções ordinárias, acções preferenciais e prestações suplementares sem qualquer remuneração.

| (20) | O Governo considerou a solução inviável. O documento acima referido referia igualmente que “O Banco Privado Português, pela sua dimensão, pela sua quota de mercado, bem como pelo modelo de negócios que tem desenvolvido — essencialmente assente na gestão de patrimónios — não apresenta, atentas também as actuais condições de funcionamento do sistema financeiro nacional e internacional, um risco sistémico relevante que fundamente a existência de um interesse público que justifique o envolvimento de dinheiros públicos tal como pretendido no referido plano. Acresce que o Plano de Recuperação e Saneamento proposto pelo BPP não se enquadra nas regras do regime de recapitalização, constantes da Lei 63-A/2008, nem nas orientações sobre a matéria definidas a nível da União Europeia, tendo em vista assegurar o respeito pelas regras comunitárias da concorrência, dado que estamos perante um cenário de ajudas de Estado”. |
| --- | --- |

(20)

O Governo considerou a solução inviável. O documento acima referido referia igualmente que “O Banco Privado Português, pela sua dimensão, pela sua quota de mercado, bem como pelo modelo de negócios que tem desenvolvido — essencialmente assente na gestão de patrimónios — não apresenta, atentas também as actuais condições de funcionamento do sistema financeiro nacional e internacional, um risco sistémico relevante que fundamente a existência de um interesse público que justifique o envolvimento de dinheiros públicos tal como pretendido no referido plano. Acresce que o Plano de Recuperação e Saneamento proposto pelo BPP não se enquadra nas regras do regime de recapitalização, constantes da Lei 63-A/2008, nem nas orientações sobre a matéria definidas a nível da União Europeia, tendo em vista assegurar o respeito pelas regras comunitárias da concorrência, dado que estamos perante um cenário de ajudas de Estado”.

| (21) | O documento do Governo referia ainda que um grande número de clientes do BPP colocou as suas poupanças sob a gestão do banco, que as aplicava na aquisição de instrumentos financeiros distribuídos por várias dezenas de sociedades veículos sedeadas em jurisdições “offshore”. Apesar dos riscos inerentes a estas aplicações, o BPP assegurava uma taxa de remuneração e garantia, na maturidade, a totalidade do capital investido por estes clientes (aplicação de “Retorno Absoluto”). A existência desta garantia nunca foi comunicada às autoridades de supervisão, nem foi sequer assumida e registada pelo banco no seu balanço. Ao esconder esta responsabilidade, evitou-se que os accionistas do banco tivessem de injectar mais capital, para cumprir as exigências legais e regulamentares aplicáveis. Além disso, a acção inspectiva da Comissão do Mercado de Valores Mobiliários portuguesa e do Banco de Portugal detectou irregularidades graves que consubstanciam a prática de crimes no âmbito do BPP. |
| --- | --- |

(21)

O documento do Governo referia ainda que um grande número de clientes do BPP colocou as suas poupanças sob a gestão do banco, que as aplicava na aquisição de instrumentos financeiros distribuídos por várias dezenas de sociedades veículos sedeadas em jurisdições “offshore”. Apesar dos riscos inerentes a estas aplicações, o BPP assegurava uma taxa de remuneração e garantia, na maturidade, a totalidade do capital investido por estes clientes (aplicação de “Retorno Absoluto”). A existência desta garantia nunca foi comunicada às autoridades de supervisão, nem foi sequer assumida e registada pelo banco no seu balanço. Ao esconder esta responsabilidade, evitou-se que os accionistas do banco tivessem de injectar mais capital, para cumprir as exigências legais e regulamentares aplicáveis. Além disso, a acção inspectiva da Comissão do Mercado de Valores Mobiliários portuguesa e do Banco de Portugal detectou irregularidades graves que consubstanciam a prática de crimes no âmbito do BPP.

| (22) | A partir deste mesmo documento emitido em 9 de Junho, a Comissão tomou conhecimento de que o Governo português não é insensível às preocupações dos clientes do BPP detentores de aplicações de “Retorno Absoluto” que vêem em risco o seu investimento, tendo procurado, junto das autoridades de supervisão, identificar uma solução que minimizasse eventuais perdas. A solução prevista pelo Governo teria, nomeadamente, as seguintes características: 1. Criação de um novo instrumento financeiro, representativo da actual carteira de Retorno Absoluto indirecto, que substituiria as actuais posições dos investidores; 2. O instrumento financeiro seria emitido e gerido por uma entidade independente do BPP, gerida e detida por instituições bancárias nacionais. |
| --- | --- |

(22)

A partir deste mesmo documento emitido em 9 de Junho, a Comissão tomou conhecimento de que o Governo português não é insensível às preocupações dos clientes do BPP detentores de aplicações de “Retorno Absoluto” que vêem em risco o seu investimento, tendo procurado, junto das autoridades de supervisão, identificar uma solução que minimizasse eventuais perdas. A solução prevista pelo Governo teria, nomeadamente, as seguintes características: 1. Criação de um novo instrumento financeiro, representativo da actual carteira de Retorno Absoluto indirecto, que substituiria as actuais posições dos investidores; 2. O instrumento financeiro seria emitido e gerido por uma entidade independente do BPP, gerida e detida por instituições bancárias nacionais.

| (23) | Em 15 de Julho de 2009, a Comissão convidou as Autoridades portuguesas a apresentarem de imediato o plano de reestruturação do BPP, mesmo a título provisório, recordando que o auxílio de emergência se tornou ilegal a partir de 6 de Junho de 2009. Portugal não apresentou ainda o plano solicitado. |
| --- | --- |

(23)

Em 15 de Julho de 2009, a Comissão convidou as Autoridades portuguesas a apresentarem de imediato o plano de reestruturação do BPP, mesmo a título provisório, recordando que o auxílio de emergência se tornou ilegal a partir de 6 de Junho de 2009. Portugal não apresentou ainda o plano solicitado.

| (24) | Por carta de 31 de Agosto de 2009, as Autoridades portuguesas informaram a Comissão de que seria constituído a curto prazo um fundo de investimento especial, a fim de salvaguardar os interesses dos clientes do BPP, e que tal solução não implicaria quaisquer recursos estatais. |
| --- | --- |

(24)

Por carta de 31 de Agosto de 2009, as Autoridades portuguesas informaram a Comissão de que seria constituído a curto prazo um fundo de investimento especial, a fim de salvaguardar os interesses dos clientes do BPP, e que tal solução não implicaria quaisquer recursos estatais.

3.   APRECIAÇÃO DO AUXÍLIO

3.1.   Existência de auxílio

| (25) | Nos termos do artigo 87.o, n.o 1, do Tratado CE, são incompatíveis com o mercado comum, na medida em que afectem as trocas comerciais entre os Estados-Membros, os auxílios concedidos pelos Estados ou provenientes de recursos estatais, independentemente da forma que assumam, que falseiem ou ameacem falsear a concorrência, favorecendo certas empresas ou certas produções. |
| --- | --- |

(25)

Nos termos do artigo 87.o, n.o 1, do Tratado CE, são incompatíveis com o mercado comum, na medida em que afectem as trocas comerciais entre os Estados-Membros, os auxílios concedidos pelos Estados ou provenientes de recursos estatais, independentemente da forma que assumam, que falseiem ou ameacem falsear a concorrência, favorecendo certas empresas ou certas produções.

| (26) | A Comissão recorda que tinha já concluído na decisão relativa ao auxílio de emergência que a garantia do Estado constitui um auxílio estatal. A Comissão considera, na presente fase, que a prorrogação da garantia constitui igualmente um auxílio estatal. O acordo de garantia permite que o BPP obtenha financiamento numa situação em que não lhe era possível encontrar um financiamento adequado no mercado. Esta medida proporciona uma vantagem económica ao BPP e reforça a sua posição em relação aos seus concorrentes em Portugal e noutros Estados-Membros, que não beneficiam de apoio público. Por conseguinte, deve continuar a considerar-se que a medida provoca uma distorção da concorrência e afecta o comércio entre Estados-Membros. A vantagem é concedida através de recursos estatais e é selectiva, uma vez que apenas beneficia um banco. |
| --- | --- |

(26)

A Comissão recorda que tinha já concluído na decisão relativa ao auxílio de emergência que a garantia do Estado constitui um auxílio estatal. A Comissão considera, na presente fase, que a prorrogação da garantia constitui igualmente um auxílio estatal. O acordo de garantia permite que o BPP obtenha financiamento numa situação em que não lhe era possível encontrar um financiamento adequado no mercado. Esta medida proporciona uma vantagem económica ao BPP e reforça a sua posição em relação aos seus concorrentes em Portugal e noutros Estados-Membros, que não beneficiam de apoio público. Por conseguinte, deve continuar a considerar-se que a medida provoca uma distorção da concorrência e afecta o comércio entre Estados-Membros. A vantagem é concedida através de recursos estatais e é selectiva, uma vez que apenas beneficia um banco.

| (27) | A Comissão salienta que uma vez que o BPP desenvolve actividades transfronteiras e internacionais, uma eventual vantagem proveniente de recursos estatais afectaria a concorrência no sector bancário e o comércio intracomunitário. |
| --- | --- |

(27)

A Comissão salienta que uma vez que o BPP desenvolve actividades transfronteiras e internacionais, uma eventual vantagem proveniente de recursos estatais afectaria a concorrência no sector bancário e o comércio intracomunitário.

3.2.   Compatibilidade do auxílio

3.2.1.   Aplicação do artigo 87.o, n.o 3, alínea b), do Tratado CE

| (28) | Portugal alega que o elemento de auxílio contido na garantia deve ser apreciado com base no artigo 87.o, n.o 3, alínea b), do Tratado CE. Nos termos desta disposição, a Comissão pode declarar compatíveis com o mercado comum os auxílios destinados a “sanar uma perturbação grave da economia de um Estado-Membro”. A Comissão recorda que o Tribunal de Primeira Instância salientou que o artigo 87.o, n.o 3, alínea b), do Tratado CE deve ser aplicado restritivamente e que a perturbação em questão deve afectar o conjunto da economia do Estado-Membro (2). |
| --- | --- |

(28)

Portugal alega que o elemento de auxílio contido na garantia deve ser apreciado com base no artigo 87.o, n.o 3, alínea b), do Tratado CE. Nos termos desta disposição, a Comissão pode declarar compatíveis com o mercado comum os auxílios destinados a “sanar uma perturbação grave da economia de um Estado-Membro”. A Comissão recorda que o Tribunal de Primeira Instância salientou que o artigo 87.o, n.o 3, alínea b), do Tratado CE deve ser aplicado restritivamente e que a perturbação em questão deve afectar o conjunto da economia do Estado-Membro (2).

| (29) | Em 13 de Outubro de 2008, a Comissão adoptou uma Comunicação relativa à aplicação das regras relativas aos auxílios estatais às medidas adoptadas em relação às instituições financeiras no contexto da actual crise financeira global (“Comunicação relativa ao sector bancário”) (3). Nessa Comunicação, a Comissão admite que, dada a gravidade da actual crise dos mercados financeiros e o seu impacto potencial na economia global dos Estados-Membros, o artigo 87.o, n.o 3, alínea b), do Tratado CE pode, nas presentes circunstâncias, servir de base jurídica para as medidas de auxílio adoptadas para combater esta crise sistémica. |
| --- | --- |

(29)

Em 13 de Outubro de 2008, a Comissão adoptou uma Comunicação relativa à aplicação das regras relativas aos auxílios estatais às medidas adoptadas em relação às instituições financeiras no contexto da actual crise financeira global (“Comunicação relativa ao sector bancário”) (3). Nessa Comunicação, a Comissão admite que, dada a gravidade da actual crise dos mercados financeiros e o seu impacto potencial na economia global dos Estados-Membros, o artigo 87.o, n.o 3, alínea b), do Tratado CE pode, nas presentes circunstâncias, servir de base jurídica para as medidas de auxílio adoptadas para combater esta crise sistémica.

| (30) | No que se refere ao caso em apreço, a Comissão salienta igualmente que, na sua decisão de aprovação do auxílio de emergência, apreciou a aplicabilidade do artigo 87.o, n.o 3, alínea b), do Tratado CE tendo concluído que o auxílio poderia ser considerado compatível com base nesta disposição após 5 de Junho de 2009, sob reserva de uma nova notificação da medida e desde que Portugal apresentasse um plano de reestruturação do banco credível e fundamentado. |
| --- | --- |

(30)

No que se refere ao caso em apreço, a Comissão salienta igualmente que, na sua decisão de aprovação do auxílio de emergência, apreciou a aplicabilidade do artigo 87.o, n.o 3, alínea b), do Tratado CE tendo concluído que o auxílio poderia ser considerado compatível com base nesta disposição após 5 de Junho de 2009, sob reserva de uma nova notificação da medida e desde que Portugal apresentasse um plano de reestruturação do banco credível e fundamentado.

3.2.2.   Compatibilidade nos termos do artigo 87.o n.o 3, alínea b), do Tratado CE

| (31) | A medida inicial, aprovada pela Comissão em 13 de Março de 2009, foi considerada compatível, sob reserva da apresentação de um plano de reestruturação. Uma vez que tal plano não foi apresentado, a medida de auxílio tornou-se ilegal. |
| --- | --- |

(31)

A medida inicial, aprovada pela Comissão em 13 de Março de 2009, foi considerada compatível, sob reserva da apresentação de um plano de reestruturação. Uma vez que tal plano não foi apresentado, a medida de auxílio tornou-se ilegal.

| (32) | A renovação da garantia sem a aprovação da Comissão constitui claramente uma medida ilegal. Na presente fase, existem dúvidas quanto ao facto de a medida poder ou não ser considerada compatível. |
| --- | --- |

(32)

A renovação da garantia sem a aprovação da Comissão constitui claramente uma medida ilegal. Na presente fase, existem dúvidas quanto ao facto de a medida poder ou não ser considerada compatível.

| (33) | Em primeiro lugar, na decisão de 13 de Março de 2009 que autorizava a concessão da garantia, a Comissão aceitou a argumentação apresentada pelo Banco de Portugal, segundo a qual, num país como Portugal, o incumprimento mesmo de um banco de dimensão média como o BPP poderia ter um efeito de dominó em diversas instituições financeiras, de que resultariam graves perturbações para a economia do país. |
| --- | --- |

(33)

Em primeiro lugar, na decisão de 13 de Março de 2009 que autorizava a concessão da garantia, a Comissão aceitou a argumentação apresentada pelo Banco de Portugal, segundo a qual, num país como Portugal, o incumprimento mesmo de um banco de dimensão média como o BPP poderia ter um efeito de dominó em diversas instituições financeiras, de que resultariam graves perturbações para a economia do país.

| (34) | Existem dúvidas quanto ao facto de este argumento continuar a ser válido. Com efeito, no documento de 9 de Junho de 2009 acima referido (ver ponto 19), o Governo português afirmou que a situação do BPP não apresentava um risco sistémico relevante que fundamentasse a existência de um interesse público que justificasse o envolvimento de dinheiros públicos. |
| --- | --- |

(34)

Existem dúvidas quanto ao facto de este argumento continuar a ser válido. Com efeito, no documento de 9 de Junho de 2009 acima referido (ver ponto 19), o Governo português afirmou que a situação do BPP não apresentava um risco sistémico relevante que fundamentasse a existência de um interesse público que justificasse o envolvimento de dinheiros públicos.

| (35) | Em segundo lugar, no que se refere à remuneração da garantia, a Comissão salientou que um prémio de 20 pontos de base é inferior ao nível resultante da aplicação da recomendação do Banco Central Europeu de 20 de Outubro de 2008. |
| --- | --- |

(35)

Em segundo lugar, no que se refere à remuneração da garantia, a Comissão salientou que um prémio de 20 pontos de base é inferior ao nível resultante da aplicação da recomendação do Banco Central Europeu de 20 de Outubro de 2008.

| (36) | Na sua decisão de 13 de Março de 2009, de aprovação da medida de emergência inicial, a Comissão afirmou claramente que a aceitação deste nível de remuneração ficava condicionada à apresentação do plano de reestruturação e que os custos da intervenção pública a favor do BPP deviam, a longo prazo, reflectir-se no plano de reestruturação, que tomará em consideração o impacto concorrencial do apoio concedido através de medidas compensatórias. |
| --- | --- |

(36)

Na sua decisão de 13 de Março de 2009, de aprovação da medida de emergência inicial, a Comissão afirmou claramente que a aceitação deste nível de remuneração ficava condicionada à apresentação do plano de reestruturação e que os custos da intervenção pública a favor do BPP deviam, a longo prazo, reflectir-se no plano de reestruturação, que tomará em consideração o impacto concorrencial do apoio concedido através de medidas compensatórias.

| (37) | O plano de reestruturação deve ser elaborado em conformidade com a Comunicação da Comissão sobre o regresso à viabilidade e avaliação das medidas de reestruturação (4), devendo nomeadamente abordar as seguintes questões:






  — | apresentação e análise da estratégia e modelo de negócios do banco, a fim de considerar a sua viabilidade a longo prazo num futuro razoável para que possa continuar a satisfazer as necessidades em matéria de crédito da economia, sustentando desta forma a recuperação económica, |
| --- | --- | --- |

(37)

O plano de reestruturação deve ser elaborado em conformidade com a Comunicação da Comissão sobre o regresso à viabilidade e avaliação das medidas de reestruturação (4), devendo nomeadamente abordar as seguintes questões:

—

apresentação e análise da estratégia e modelo de negócios do banco, a fim de considerar a sua viabilidade a longo prazo num futuro razoável para que possa continuar a satisfazer as necessidades em matéria de crédito da economia, sustentando desta forma a recuperação económica,

| — | minimização dos auxílios estatais, incluindo a necessidade de garantir a contribuição do banco para eventuais custos de reestruturação, |
| --- | --- |

—

minimização dos auxílios estatais, incluindo a necessidade de garantir a contribuição do banco para eventuais custos de reestruturação,

| — | minimização das distorções da concorrência resultantes do investimento do Estado; |
| --- | --- |

—

minimização das distorções da concorrência resultantes do investimento do Estado;

| — | alterações a nível da gestão, |
| --- | --- |

—

alterações a nível da gestão,

| — | restrições a nível do comportamento comercial, nomeadamente no que se refere aos seguintes aspectos: (i) redução do balanço do banco e (ii) restrições relativamente a novas actividades de concessão de empréstimos na pendência da reestruturação do banco, |
| --- | --- |

—

restrições a nível do comportamento comercial, nomeadamente no que se refere aos seguintes aspectos: (i) redução do balanço do banco e (ii) restrições relativamente a novas actividades de concessão de empréstimos na pendência da reestruturação do banco,

| — | compromisso no sentido de o banco se abster de actividades publicitárias ou promocionais que façam referência à medida de recapitalização enquanto vantagem em termos concorrenciais. |
| --- | --- |

—

compromisso no sentido de o banco se abster de actividades publicitárias ou promocionais que façam referência à medida de recapitalização enquanto vantagem em termos concorrenciais.

| (38) | Em terceiro lugar, no que se refere à limitação temporal, a Comissão considerou positivo o facto de a medida de auxílio se limitar a seis meses, tendo afirmado inequivocamente que uma eventual prorrogação da garantia para além do período inicial de seis meses teria de ser notificada à Comissão para aprovação. |
| --- | --- |

(38)

Em terceiro lugar, no que se refere à limitação temporal, a Comissão considerou positivo o facto de a medida de auxílio se limitar a seis meses, tendo afirmado inequivocamente que uma eventual prorrogação da garantia para além do período inicial de seis meses teria de ser notificada à Comissão para aprovação.

| (39) | Tendo em conta o facto de a remuneração da garantia ser inferior ao nível normalmente exigido em conformidade com a Comunicação relativa ao sector bancário e considerando que a Comissão apenas autorizou este nível na condição de Portugal apresentar um plano de reestruturação que, a mais longo prazo, abordaria de forma adequada esta vantagem, na ausência de tal plano, a Comissão tem dúvidas quanto ao facto de a garantia concedida por Portugal em 5 de Dezembro de 2008, bem como a sua prorrogação após 5 de Junho de 2009, serem compatíveis com o mercado comum no que se refere tanto à duração como à remuneração da medida. |
| --- | --- |

(39)

Tendo em conta o facto de a remuneração da garantia ser inferior ao nível normalmente exigido em conformidade com a Comunicação relativa ao sector bancário e considerando que a Comissão apenas autorizou este nível na condição de Portugal apresentar um plano de reestruturação que, a mais longo prazo, abordaria de forma adequada esta vantagem, na ausência de tal plano, a Comissão tem dúvidas quanto ao facto de a garantia concedida por Portugal em 5 de Dezembro de 2008, bem como a sua prorrogação após 5 de Junho de 2009, serem compatíveis com o mercado comum no que se refere tanto à duração como à remuneração da medida.

CONCLUSÃO

| (40) | À luz do que precede, a Comissão tem, na presente fase, dúvidas quanto ao facto de a garantia estatal a favor do BPP poder ser considerada compatível com o mercado comum. |
| --- | --- |

(40)

À luz do que precede, a Comissão tem, na presente fase, dúvidas quanto ao facto de a garantia estatal a favor do BPP poder ser considerada compatível com o mercado comum.

| (41) | Além disso, a Comissão decide ordenar a Portugal, ao abrigo do artigo 10.o, n.o 3, do Regulamento (CE) n.o 659/99 do Conselho, que apresente o plano de reestruturação do BPP no prazo de 30 dias úteis. |
| --- | --- |

(41)

Além disso, a Comissão decide ordenar a Portugal, ao abrigo do artigo 10.o, n.o 3, do Regulamento (CE) n.o 659/99 do Conselho, que apresente o plano de reestruturação do BPP no prazo de 30 dias úteis.

| (42) | O procedimento formal de investigação não prejudica as conclusões que possam vir a ser tiradas subsequentemente em relação ao novo instrumento financeiro que Portugal tenciona criar a fim de minimizar as perdas incorridas pelos clientes do BPP. |
| --- | --- |

(42)

O procedimento formal de investigação não prejudica as conclusões que possam vir a ser tiradas subsequentemente em relação ao novo instrumento financeiro que Portugal tenciona criar a fim de minimizar as perdas incorridas pelos clientes do BPP.

4.   DECISÃO

À luz do que precede, a Comissão decidiu dar início ao procedimento previsto no artigo 88.o, n.o 2, do Tratado CE relativamente à garantia do Estado a favor do BPP.

Além disso, em conformidade com o artigo 10.o, n.o 3, do Regulamento (CE) n.o 659/1999, a Comissão decidiu emitir uma injunção para prestação de informações, a fim de ordenar a apresentação do plano de reestruturação no prazo de 30 dias úteis a contar da data de recepção da presente carta.

A Comissão deseja, em especial, receber observações sobre todos os pontos relativamente aos quais expressou dúvidas.

Solicita-se a Portugal que envie de imediato uma cópia da presente carta ao beneficiário do auxílio.

A Comissão recorda às Autoridades portuguesas o efeito suspensivo do artigo 88.o, n.o 3, do Tratado CE e remete para o artigo 14.o do Regulamento (CE) n.o 659/1999, segundo o qual qualquer auxílio concedido ilegalmente pode ser objecto de recuperação junto do beneficiário.

A Comissão comunica às Autoridades portuguesas que informará as partes interessadas através da publicação da presente carta e de um resumo da mesma no Jornal Oficial da União Europeia. As partes interessadas serão convidadas a apresentar as suas observações no prazo de um mês a contar da data da referida publicação.”.

---

(1)  Decisão de 29.10.2008 no processo NN 60/08 — Regime de garantias a favor das instituições de crédito em Portugal.

1

(2)  Ver, quanto aos princípios, os processos apensos T-132/96 e T-143/96, Freistaat Sachsen e Volkswagen AG/Comissão, n.o 167, Colectânea 1999, p. II-3663. Confirmado pelas decisões da Comissão nos processos C-47/1996, Crédit Lyonnais (JO L 221 de 1998, p. 28), ponto 10.1, C-28/2002, Bankgesellschaft Berlim (JO L 116 de 2005, p. 1), pontos 153 e segs. e C-50/2006, BAWAG, ainda não publicada, ponto 166. Ver decisões da Comissão de 5 de Dezembro de 2007 no processo NN 70/07, Northern Rock (JO C 43 de 16.2.2008, p. 1), de 30 de Abril de 2008, no processo NN 25/08, Auxílio de emergência ao WestLB (JO C 189 de 26.7.2008, p. 3) e de 4 de Junho de 2008, no processo C-9/2008 SachsenLB, ainda não publicada.

2

o

(3)  Comunicação da Comissão — Aplicação das regras relativas aos auxílios estatais às medidas adoptadas em relação às instituições financeiras no contexto da actual crise financeira global (JO C 270 de 25.10.2008, p. 8).

3

(4)  Comunicação da Comissão sobre o regresso à viabilidade e avaliação, em conformidade com as regras em matéria de auxílios estatais, das medidas de reestruturação tomadas no sector financeiro no contexto da actual crise (JO C 195 de 19.8.2009, p. 9).

4

---

| 6.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 56/16 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 56/16

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.5751 – Euroports/DP World/Trilogiport JV)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 56/09

| 1. | 26. veebruaril 2010 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Euroports Holdings S.à r.l („Euroports”, Luksemburg) ja Manuport Group NV („Manuport”, Belgia), mis kuuluvad kontserni Euroports group, mida kontrollivad ühiselt ettevõtjad BNP Paribas (Prantsusmaa), PRIME Europe Holdings (MALTA II) Ltd (Malta) ja ARCUS Infrastructure Partners LLP (Guernsey), ning ettevõtja DP World NV („DP World”, Belgia), mis kuulub Dubais asuvasse kontserni DP World group, omandavad ühiskontrolli EÜ ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Trilogiport Container Terminal SA („Trilogiport”, Belgia) üle ühisettevõtjana käsitatava uue ettevõtja aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

26. veebruaril 2010 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Euroports Holdings S.à r.l („Euroports”, Luksemburg) ja Manuport Group NV („Manuport”, Belgia), mis kuuluvad kontserni Euroports group, mida kontrollivad ühiselt ettevõtjad BNP Paribas (Prantsusmaa), PRIME Europe Holdings (MALTA II) Ltd (Malta) ja ARCUS Infrastructure Partners LLP (Guernsey), ning ettevõtja DP World NV („DP World”, Belgia), mis kuulub Dubais asuvasse kontserni DP World group, omandavad ühiskontrolli EÜ ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Trilogiport Container Terminal SA („Trilogiport”, Belgia) üle ühisettevõtjana käsitatava uue ettevõtja aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Euroports: sadamate käitamine, veoste käitlemine ning sellega seonduvad teenused ja rajatised kogu Euroopas, |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Euroports: sadamate käitamine, veoste käitlemine ning sellega seonduvad teenused ja rajatised kogu Euroopas,

| — | Manuport: puistlastile spetsialiseerunud sadamakäitaja, ekspedeerimis- ja tööstuslike logistikateenuste osutamine Beneluxi riikides ja Prantsusmaal, |
| --- | --- |

—

Manuport: puistlastile spetsialiseerunud sadamakäitaja, ekspedeerimis- ja tööstuslike logistikateenuste osutamine Beneluxi riikides ja Prantsusmaal,

| — | DP World: üleilmne meresadamate terminalide käitaja, sealhulgas stividoriteenused (konteiner- ja kaubalaevade peale- ja mahalaadimine) Antwerpeni sadamas, |
| --- | --- |

—

DP World: üleilmne meresadamate terminalide käitaja, sealhulgas stividoriteenused (konteiner- ja kaubalaevade peale- ja mahalaadimine) Antwerpeni sadamas,

| — | Trilogiport: sisemaa ühendveo (praamiliiklus, maantee ja raudtee) konteineriterminali käitamine Liège'i sadamas. |
| --- | --- |

—

Trilogiport: sisemaa ühendveo (praamiliiklus, maantee ja raudtee) konteineriterminali käitamine Liège'i sadamas.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5751 – Euroports/DP World/Trilogiport JV):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5751 – Euroports/DP World/Trilogiport JV):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32 („lihtsustatud korda käsitlev teatis”).

---