# Jurnalul Oficial C 67E/2010

| | ISSN 1830-3668
  doi:10.3000/18303668.CE2010.067.rom |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 67E |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5318 martie 2010 |

ISSN 1830-3668

doi:10.3000/18303668.CE2010.067.rom

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 67E

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5318 martie 2010

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 3 februarie 2009 |
| 2010/C 067E/01 | Zonele cu natură virgină din EuropaRezoluția Parlamentului European din 3 februarie 2009 referitoare la spațiile naturale din Europa (2008/2210(INI)) | 1 |
| 2010/C 067E/02 | O agendă pentru viitorul durabil al aviației generale și de afaceriRezoluția Parlamentului European din 3 februarie 2009 referitoare la Elaborarea unei agende pentru viitorul durabil al aviației generale și de afaceri (2008/2134(INI)) | 5 |
| 2010/C 067E/03 | Achiziția înainte de comercializare: încurajarea inovației pentru asigurarea unor servicii publice durabile de înaltă calitate în EuropaRezoluția Parlamentului European din 3 februarie 2009 referitoare la achiziția înainte de comercializare: încurajarea inovației pentru asigurarea unor servicii publice durabile de înaltă calitate în Europa (2008/2139(INI)) | 10 |
| 2010/C 067E/04 | A doua revizuire strategică a politicii energeticeRezoluția Parlamentului European din 3 februarie 2009 referitoare la a doua revizuire strategică a politicii energetice (2008/2239(INI)) | 16 |
| 2010/C 067E/05 | Nediscriminarea bazată pe sex și solidaritatea între generațiiRezoluția Parlamentului European din 3 februarie 2009 privind nediscriminarea pe criterii de sex și solidaritatea intergenerațională (2008/2118(INI)) | 31 |
| 2010/C 067E/06 | Combaterea exploatării sexuale a copiilor și a pornografiei infantileRecomandarea Parlamentului European din 3 februarie 2009 adresată Consiliului privind combaterea exploatării sexuale a copiilor și a pornografiei infantile (2008/2144(INI)) | 38 |
| 2010/C 067E/07 | Reluarea difuzării emisiunilor postului de televiziune NTDTV în ChinaDeclarația Parlamentului European privind reluarea difuzării emisiunilor postului de televiziune NTDTV în China prin Eutelsat | 42 |
| | Miercuri, 4 februarie 2009 |
| 2010/C 067E/08 | 2050: Viitorul începe azi - recomandări privind viitoarea politică integrată a UE în domeniul schimbărilor climaticeRezoluția Parlamentului European din 4 februarie 2009 privind 2050: Viitorul începe azi – recomandări privind viitoarea politică integrată a UE în domeniul schimbărilor climatice (2008/2105(INI)) | 44 |
| ANEXA A : | 82 |
| ANEXA B : | 84 |
| 2010/C 067E/09 | Eficiența energetică prin intermediul tehnologiilor informației și comunicațiilorRezoluția Parlamentului European din 4 februarie 2009 referitoare la problema eficienței energetice prin tehnologiile informației și comunicațiilor | 85 |
| 2010/C 067E/10 | Întoarcerea și reintegrarea deținuților de la GuantánamoRezoluția Parlamentului European din 4 februarie 2009 referitoare la întoarcerea și reintegrarea deținuților aflați în centrul de detenție de la Guantánamo | 91 |
| | Joi, 5 februarie 2009 |
| 2010/C 067E/11 | Punerea în aplicare în cadrul UE a Directivei 2003/9/CE de stabilire a standardelor pentru primirea solicitanților de azil și a refugiaților în statele membre: vizitele Comisiei LIBE din 2005 până în 2008Rezoluția Parlamentului European din 5 februarie 2009 referitoare la punerea în aplicare în Uniunea Europeană a Directivei 2003/9/CE de stabilire a standardelor minime pentru primirea solicitanților de azil și a refugiaților în statele membre: vizitele efectuate de Comisia LIBE între 2005 și 2008 (2008/2235(INI)) | 94 |
| 2010/C 067E/12 | Consolidarea rolului IMM-urilor în cadrul schimburilor internaționaleRezoluția Parlamentului European din 5 februarie 2009 referitoare la consolidarea rolului IMM-urilor europene în comerțul internațional (2008/2205(INI)) | 101 |
| 2010/C 067E/13 | Comerțul internațional și internetulRezoluția Parlamentului European din 5 februarie 2009 referitoare la comerțul internațional și internetul (2008/2204(INI)) | 112 |
| 2010/C 067E/14 | Impactul acordurilor de parteneriat economic (APE) asupra dezvoltăriiRezoluția Parlamentului European din 5 februarie 2009 referitoare la impactul acordurilor de parteneriat economic (APE) asupra dezvoltării (2008/2170(INI)) | 120 |
| 2010/C 067E/15 | KosovoRezoluția Parlamentului European din 5 februarie 2009 privind Kosovo și rolul UE | 126 |
| 2010/C 067E/16 | Relațiile comerciale și economice cu ChinaRezoluția Parlamentului European din 5 februarie 2009 referitoare la relațiile economice și comerciale cu China (2008/2171(INI)) | 132 |
| 2010/C 067E/17 | Situația în Sri LankaRezoluția Parlamentului European din 5 februarie 2009 referitoare la Sri Lanka | 141 |
| 2010/C 067E/18 | Situația refugiaților birmani în ThailandaRezoluția Parlamentului European din 5 februarie 2009 privind situația refugiaților birmani din Thailanda | 144 |
| 2010/C 067E/19 | Refuzul extrădării lui Cesare Battisti de către BraziliaRezoluția Parlamentului European din 5 februarie 2009 referitoare la refuzul extrădării lui Cesare Battisti din Brazilia | 146 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

Parlamentul European

Marți, 3 februarie 2009

2010/C 067E/01

Zonele cu natură virgină din EuropaRezoluția Parlamentului European din 3 februarie 2009 referitoare la spațiile naturale din Europa (2008/2210(INI))

1

2010/C 067E/02

O agendă pentru viitorul durabil al aviației generale și de afaceriRezoluția Parlamentului European din 3 februarie 2009 referitoare la Elaborarea unei agende pentru viitorul durabil al aviației generale și de afaceri (2008/2134(INI))

5

2010/C 067E/03

Achiziția înainte de comercializare: încurajarea inovației pentru asigurarea unor servicii publice durabile de înaltă calitate în EuropaRezoluția Parlamentului European din 3 februarie 2009 referitoare la achiziția înainte de comercializare: încurajarea inovației pentru asigurarea unor servicii publice durabile de înaltă calitate în Europa (2008/2139(INI))

10

2010/C 067E/04

A doua revizuire strategică a politicii energeticeRezoluția Parlamentului European din 3 februarie 2009 referitoare la a doua revizuire strategică a politicii energetice (2008/2239(INI))

16

2010/C 067E/05

Nediscriminarea bazată pe sex și solidaritatea între generațiiRezoluția Parlamentului European din 3 februarie 2009 privind nediscriminarea pe criterii de sex și solidaritatea intergenerațională (2008/2118(INI))

31

2010/C 067E/06

Combaterea exploatării sexuale a copiilor și a pornografiei infantileRecomandarea Parlamentului European din 3 februarie 2009 adresată Consiliului privind combaterea exploatării sexuale a copiilor și a pornografiei infantile (2008/2144(INI))

38

2010/C 067E/07

Reluarea difuzării emisiunilor postului de televiziune NTDTV în ChinaDeclarația Parlamentului European privind reluarea difuzării emisiunilor postului de televiziune NTDTV în China prin Eutelsat

42

Miercuri, 4 februarie 2009

2010/C 067E/08

2050: Viitorul începe azi - recomandări privind viitoarea politică integrată a UE în domeniul schimbărilor climaticeRezoluția Parlamentului European din 4 februarie 2009 privind 2050: Viitorul începe azi – recomandări privind viitoarea politică integrată a UE în domeniul schimbărilor climatice (2008/2105(INI))

44

ANEXA A :

82

ANEXA B :

84

2010/C 067E/09

Eficiența energetică prin intermediul tehnologiilor informației și comunicațiilorRezoluția Parlamentului European din 4 februarie 2009 referitoare la problema eficienței energetice prin tehnologiile informației și comunicațiilor

85

2010/C 067E/10

Întoarcerea și reintegrarea deținuților de la GuantánamoRezoluția Parlamentului European din 4 februarie 2009 referitoare la întoarcerea și reintegrarea deținuților aflați în centrul de detenție de la Guantánamo

91

Joi, 5 februarie 2009

2010/C 067E/11

Punerea în aplicare în cadrul UE a Directivei 2003/9/CE de stabilire a standardelor pentru primirea solicitanților de azil și a refugiaților în statele membre: vizitele Comisiei LIBE din 2005 până în 2008Rezoluția Parlamentului European din 5 februarie 2009 referitoare la punerea în aplicare în Uniunea Europeană a Directivei 2003/9/CE de stabilire a standardelor minime pentru primirea solicitanților de azil și a refugiaților în statele membre: vizitele efectuate de Comisia LIBE între 2005 și 2008 (2008/2235(INI))

94

2010/C 067E/12

Consolidarea rolului IMM-urilor în cadrul schimburilor internaționaleRezoluția Parlamentului European din 5 februarie 2009 referitoare la consolidarea rolului IMM-urilor europene în comerțul internațional (2008/2205(INI))

101

2010/C 067E/13

Comerțul internațional și internetulRezoluția Parlamentului European din 5 februarie 2009 referitoare la comerțul internațional și internetul (2008/2204(INI))

112

2010/C 067E/14

Impactul acordurilor de parteneriat economic (APE) asupra dezvoltăriiRezoluția Parlamentului European din 5 februarie 2009 referitoare la impactul acordurilor de parteneriat economic (APE) asupra dezvoltării (2008/2170(INI))

120

2010/C 067E/15

KosovoRezoluția Parlamentului European din 5 februarie 2009 privind Kosovo și rolul UE

126

2010/C 067E/16

Relațiile comerciale și economice cu ChinaRezoluția Parlamentului European din 5 februarie 2009 referitoare la relațiile economice și comerciale cu China (2008/2171(INI))

132

2010/C 067E/17

Situația în Sri LankaRezoluția Parlamentului European din 5 februarie 2009 referitoare la Sri Lanka

141

2010/C 067E/18

Situația refugiaților birmani în ThailandaRezoluția Parlamentului European din 5 februarie 2009 privind situația refugiaților birmani din Thailanda

144

2010/C 067E/19

Refuzul extrădării lui Cesare Battisti de către BraziliaRezoluția Parlamentului European din 5 februarie 2009 referitoare la refuzul extrădării lui Cesare Battisti din Brazilia

146

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 3 februarie 2009 |
| 2010/C 067E/20 | Cererea de ridicare a imunității lui Miloslav RansdorfDecizia Parlamentului European din 3 februarie 2009 privind cererea de ridicare a imunității lui Miloslav Ransdorf (2008/2176(IMM)) | 148 |

II   Comunicări

Parlamentul European

Marți, 3 februarie 2009

2010/C 067E/20

Cererea de ridicare a imunității lui Miloslav RansdorfDecizia Parlamentului European din 3 februarie 2009 privind cererea de ridicare a imunității lui Miloslav Ransdorf (2008/2176(IMM))

148

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 3 februarie 2009 |
| 2010/C 067E/21 | Extinderea Acordului CE-Statele Unite ale Americii de cooperare științifică și tehnologică *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 3 februarie 2009 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind extinderea Acordului de cooperare științifică și tehnologică dintre Comunitatea Europeană și Guvernul Statelor Unite ale Americii (COM(2008)0581 – C6-0392/2008 – 2008/0184(CNS)) | 149 |
| 2010/C 067E/22 | Reînnoirea Acordului de cooperare CE-Rusia în domeniul științei și tehnologiei *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 3 februarie 2009 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea acordului de reînnoire a Acordului de cooperare în domeniul științei și tehnologiei dintre Comunitatea Europeană și Guvernul Federației Ruse (COM(2008)0728 – C6-0456/2008 – 2008/0209(CNS)) | 150 |
| | Miercuri, 4 februarie 2009 |
| 2010/C 067E/23 | Sancțiuni aplicate angajatorilor de resortisanți din țări terțe aflați în situație de ședere ilegală ***IPropunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a sancțiunilor la adresa angajatorilor de resortisanți din țări terțe cu ședere ilegală (COM(2007)0249 – C6-0143/2007 – 2007/0094(COD)) | 151 |
| P6_TC1-COD(2007)0094Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 19 februarie 2009 în vederea adoptării Directivei 2009/.../CE a Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a standardelor minime privind sancțiunile și măsurile la adresa angajatorilor de resortisanți din țări terțe aflați în situație de ședere ilegală | 151 |
| | Joi, 5 februarie 2009 |
| 2010/C 067E/24 | Acțiunile de informare și promovare pentru produsele agricole pe piața internă și în țările terțe *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 februarie 2009 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 3/2008 privind acțiunile de informare și promovare pentru produsele agricole pe piața internă și în țările terțe (COM(2008)0431 – C6-0313/2008 – 2008/0131(CNS)) | 152 |
| 2010/C 067E/25 | Introducerea pe piață și utilizarea furajelor ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 februarie 2009 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață și utilizarea furajelor (COM(2008)0124 – C6-0128/2008 – 2008/0050(COD)) | 155 |
| P6_TC1-COD(2008)0050Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 5 februarie 2009 privind adoptarea Regulamentului (CE) nr..../2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață și utilizarea furajelor de modificare a Regulamentului (CE) Nr. 1831/2003 și de abrogare a Directivelor 79/373/CEE, 80/511/CEE, 82/471/CEE, 83/228/CEE, 93/74/CEE, 93/113/CE și 96/25/CE și a Deciziei 2004/217/CE | 155 |
| ANEXĂ | 156 |

III   Acte pregătitoare

Parlamentul European

Marți, 3 februarie 2009

2010/C 067E/21

Extinderea Acordului CE-Statele Unite ale Americii de cooperare științifică și tehnologică *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 3 februarie 2009 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind extinderea Acordului de cooperare științifică și tehnologică dintre Comunitatea Europeană și Guvernul Statelor Unite ale Americii (COM(2008)0581 – C6-0392/2008 – 2008/0184(CNS))

149

2010/C 067E/22

Reînnoirea Acordului de cooperare CE-Rusia în domeniul științei și tehnologiei *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 3 februarie 2009 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea acordului de reînnoire a Acordului de cooperare în domeniul științei și tehnologiei dintre Comunitatea Europeană și Guvernul Federației Ruse (COM(2008)0728 – C6-0456/2008 – 2008/0209(CNS))

150

Miercuri, 4 februarie 2009

2010/C 067E/23

Sancțiuni aplicate angajatorilor de resortisanți din țări terțe aflați în situație de ședere ilegală ***IPropunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a sancțiunilor la adresa angajatorilor de resortisanți din țări terțe cu ședere ilegală (COM(2007)0249 – C6-0143/2007 – 2007/0094(COD))

151

P6_TC1-COD(2007)0094Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 19 februarie 2009 în vederea adoptării Directivei 2009/.../CE a Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a standardelor minime privind sancțiunile și măsurile la adresa angajatorilor de resortisanți din țări terțe aflați în situație de ședere ilegală

151

Joi, 5 februarie 2009

2010/C 067E/24

Acțiunile de informare și promovare pentru produsele agricole pe piața internă și în țările terțe *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 februarie 2009 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 3/2008 privind acțiunile de informare și promovare pentru produsele agricole pe piața internă și în țările terțe (COM(2008)0431 – C6-0313/2008 – 2008/0131(CNS))

152

2010/C 067E/25

Introducerea pe piață și utilizarea furajelor ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 februarie 2009 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață și utilizarea furajelor (COM(2008)0124 – C6-0128/2008 – 2008/0050(COD))

155

P6_TC1-COD(2008)0050Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 5 februarie 2009 privind adoptarea Regulamentului (CE) nr..../2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață și utilizarea furajelor de modificare a Regulamentului (CE) Nr. 1831/2003 și de abrogare a Directivelor 79/373/CEE, 80/511/CEE, 82/471/CEE, 83/228/CEE, 93/74/CEE, 93/113/CE și 96/25/CE și a Deciziei 2004/217/CE

155

ANEXĂ

156

| Legenda simbolurilor utilizate






  - | procedura de consultare |
| --- | --- |
| **I | procedura de cooperare, prima lectură |
| **II | procedura de cooperare, a doua lectură |
| *** | procedura de aviz conform |
| ***I | procedura de codecizie, prima lectură |
| ***II | procedura de codecizie, a doua lectură |
| ***III | procedura de codecizie, a treia lectură |

Legenda simbolurilor utilizate

*

procedura de consultare

**I

procedura de cooperare, prima lectură

**II

procedura de cooperare, a doua lectură

***

procedura de aviz conform

***I

procedura de codecizie, prima lectură

***II

procedura de codecizie, a doua lectură

***III

procedura de codecizie, a treia lectură

(Procedura indicată se bazează pe temeiul juridic propus de Comisie)

Amendamente politice: textul nou sau modificat este marcat cu caractere cursive aldine; textul eliminat este marcat prin simbolul ▐.

Corecturile și adaptările tehnice realizate de către servicii: textul nou sau modificat este marcat cu caractere cursive; textul eliminat este marcat prin simbolul ║.

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

Parlamentul European

Marți, 3 februarie 2009

| 18.3.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 67/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 67/1

---

Zonele cu natură virgină din Europa

P6_TA(2009)0034

Rezoluția Parlamentului European din 3 februarie 2009 referitoare la spațiile naturale din Europa (2008/2210(INI))

(2010/C 67 E/01)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Directiva 79/409/CEE a Consiliului din 2 aprilie 1979 privind conservarea păsărilor sălbatice (1) („Directiva privind păsările”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 79/409/CEE a Consiliului din 2 aprilie 1979 privind conservarea păsărilor sălbatice (1) („Directiva privind păsările”),

| — | având în vedere Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică (2) („Directiva privind habitatele”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică (2) („Directiva privind habitatele”),

| — | având în vedere rețeaua ecologică a ariilor de protecție specială din Uniunea Europeană, instituită prin cele două directive menționate anterior, denumită rețeaua „Natura 2000”, |
| --- | --- |

—

având în vedere rețeaua ecologică a ariilor de protecție specială din Uniunea Europeană, instituită prin cele două directive menționate anterior, denumită rețeaua „Natura 2000”,

| — | având în vedere rezultatele celei de-a noua reuniuni a Conferinței părților (COP 9) la Convenția privind diversitatea biologică, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezultatele celei de-a noua reuniuni a Conferinței părților (COP 9) la Convenția privind diversitatea biologică,

| — | având în vedere raportul nr. 3/2008 al Agenției Europene de Mediu (AEM), intitulat „Pădurile din Europa – condițiile din cadrul ecosistemelor și utilizarea durabilă”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul nr. 3/2008 al Agenției Europene de Mediu (AEM), intitulat „Pădurile din Europa – condițiile din cadrul ecosistemelor și utilizarea durabilă”,

| — | având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A6-0478/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A6-0478/2008),

| A. | întrucât protecția eficientă și, după necesitate, restabilirea ultimelor spații naturale din Europa sunt esențiale pentru stoparea pierderii biodiversității înainte de 2010; |
| --- | --- |

A.

întrucât protecția eficientă și, după necesitate, restabilirea ultimelor spații naturale din Europa sunt esențiale pentru stoparea pierderii biodiversității înainte de 2010;

| B. | întrucât obiectivul privind stoparea pierderii biodiversității înainte de 2010 nu va fi realizat, iar impactul social și economic negativ provocat de pierderea biodiversității și de degradarea serviciilor ecosistemice se face deja simțit; |
| --- | --- |

B.

întrucât obiectivul privind stoparea pierderii biodiversității înainte de 2010 nu va fi realizat, iar impactul social și economic negativ provocat de pierderea biodiversității și de degradarea serviciilor ecosistemice se face deja simțit;

| C. | întrucât Uniunea Europeană ar trebui să se bazeze pe realizările actuale, precum Natura 2000, pentru a elabora un nou cadru de politică, considerabil îmbunătățit și mai ambițios, privind diversitatea după 2010; |
| --- | --- |

C.

întrucât Uniunea Europeană ar trebui să se bazeze pe realizările actuale, precum Natura 2000, pentru a elabora un nou cadru de politică, considerabil îmbunătățit și mai ambițios, privind diversitatea după 2010;

| D. | întrucât directiva privind păsările și cea privind habitatele reprezintă un cadru eficient și practicabil pentru protecția naturii, inclusiv a spațiilor naturale, de evoluții prejudiciabile; |
| --- | --- |

D.

întrucât directiva privind păsările și cea privind habitatele reprezintă un cadru eficient și practicabil pentru protecția naturii, inclusiv a spațiilor naturale, de evoluții prejudiciabile;

| E. | întrucât obiectivele politicii Uniunii Europene în materie de biodiversitate și ale directivelor privind păsările și habitatele sunt încă departe de a fi integrate în mod adecvat în politicile sectoriale, precum cea agricolă, de dezvoltare regională, energetică sau a transporturilor; |
| --- | --- |

E.

întrucât obiectivele politicii Uniunii Europene în materie de biodiversitate și ale directivelor privind păsările și habitatele sunt încă departe de a fi integrate în mod adecvat în politicile sectoriale, precum cea agricolă, de dezvoltare regională, energetică sau a transporturilor;

| F. | întrucât multe dintre zonele naturale conțin stocuri importante de carbon, a căror protejare este importantă atât pentru biodiversitate, cât și pentru protecția climei; |
| --- | --- |

F.

întrucât multe dintre zonele naturale conțin stocuri importante de carbon, a căror protejare este importantă atât pentru biodiversitate, cât și pentru protecția climei;

| G. | întrucât impactul speciilor alogene invazive asupra biodiversității reprezintă o amenințare deosebit de gravă la adresa spațiilor naturale, iar depistarea timpurie a speciilor invazive nu este posibilă în toate cazurile, existând pericolul producerii unor prejudicii ecologice și economice considerabile înainte ca să se poată întreprinde ceva, |
| --- | --- |

G.

întrucât impactul speciilor alogene invazive asupra biodiversității reprezintă o amenințare deosebit de gravă la adresa spațiilor naturale, iar depistarea timpurie a speciilor invazive nu este posibilă în toate cazurile, existând pericolul producerii unor prejudicii ecologice și economice considerabile înainte ca să se poată întreprinde ceva,

Definiție și cartografiere

| 1. | solicită Comisiei să definească noțiunea de spațiu natural; definiția ar trebui să se refere la aspecte precum serviciile ecosistemice, valoarea de conservare, schimbările climatice și utilizarea durabilă; |
| --- | --- |

1.

solicită Comisiei să definească noțiunea de spațiu natural; definiția ar trebui să se refere la aspecte precum serviciile ecosistemice, valoarea de conservare, schimbările climatice și utilizarea durabilă;

| 2. | solicită Comisiei să împuternicească SEE și alte organisme europene corespunzătoare să cartografieze ultimele spații naturale din Europa, pentru a constata distribuția, nivelul biodiversității în diverse zone și întinderea în prezent a zonelor rămase intacte, precum și a zonelor în care activitatea umană este minimă (împărțite pe tipuri principale de habitate: păduri, spații naturale în mediu acvatic dulce și marin); |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să împuternicească SEE și alte organisme europene corespunzătoare să cartografieze ultimele spații naturale din Europa, pentru a constata distribuția, nivelul biodiversității în diverse zone și întinderea în prezent a zonelor rămase intacte, precum și a zonelor în care activitatea umană este minimă (împărțite pe tipuri principale de habitate: păduri, spații naturale în mediu acvatic dulce și marin);

| 3. | solicită Comisiei să desfășoare un studiu privind valoarea și avantajele protecției spațiilor naturale; studiul ar trebui să se refere, în special, la aspectele privind serviciile ecosistemice, nivelul biodiversității din spațiile naturale, adaptarea la schimbările climatice și turismul durabil în mediul natural; |
| --- | --- |

3.

solicită Comisiei să desfășoare un studiu privind valoarea și avantajele protecției spațiilor naturale; studiul ar trebui să se refere, în special, la aspectele privind serviciile ecosistemice, nivelul biodiversității din spațiile naturale, adaptarea la schimbările climatice și turismul durabil în mediul natural;

Dezvoltarea spațiilor naturale

| 4. | solicită Comisiei să elaboreze o strategie a UE în materie de spații naturale, coerentă cu directivele privind păsările și habitatele, prin aplicarea unei abordări ecosistemice, prin identificarea speciilor pe cale de dispariție și a biotopurilor amenințate și prin stabilirea de priorități; |
| --- | --- |

4.

solicită Comisiei să elaboreze o strategie a UE în materie de spații naturale, coerentă cu directivele privind păsările și habitatele, prin aplicarea unei abordări ecosistemice, prin identificarea speciilor pe cale de dispariție și a biotopurilor amenințate și prin stabilirea de priorități;

| 5. | solicită Comisiei și statelor membre să dezvolte spații naturale; subliniază importanța unei finanțări speciale, destinate reducerii fragmentării, gestionării cu prudență a zonelor redevenite naturale, dezvoltării de mecanisme și programe de compensare, sensibilizării, dezvoltării înțelegerii, precum și introducerii, în procesul de monitorizare și de apreciere a stadiului corespunzător de conservare, a unor noțiuni legate de spațiile naturale, cum ar fi rolul proceselor naturale libere și al elementelor structurale care rezultă în urma acestor procese; consideră că aceste activități ar trebui desfășurate în colaborare cu populația locală și cu alte părți interesate; |
| --- | --- |

5.

solicită Comisiei și statelor membre să dezvolte spații naturale; subliniază importanța unei finanțări speciale, destinate reducerii fragmentării, gestionării cu prudență a zonelor redevenite naturale, dezvoltării de mecanisme și programe de compensare, sensibilizării, dezvoltării înțelegerii, precum și introducerii, în procesul de monitorizare și de apreciere a stadiului corespunzător de conservare, a unor noțiuni legate de spațiile naturale, cum ar fi rolul proceselor naturale libere și al elementelor structurale care rezultă în urma acestor procese; consideră că aceste activități ar trebui desfășurate în colaborare cu populația locală și cu alte părți interesate;

Promovare

| 6. | solicită Comisiei și statelor membre să coopereze cu organizațiile neguvernamentale locale, cu părțile interesate și cu populația locală în vederea promovării valorii spațiilor naturale; |
| --- | --- |

6.

solicită Comisiei și statelor membre să coopereze cu organizațiile neguvernamentale locale, cu părțile interesate și cu populația locală în vederea promovării valorii spațiilor naturale;

| 7. | solicită statelor membre să lanseze și să sprijine campanii de informare în vederea sensibilizării publicului larg cu privire la spațiile naturale și importanța lor, precum și în vederea cultivării percepției că protecția biodiversității poate fi compatibilă cu creșterea economică și cu înființarea de locuri de muncă; |
| --- | --- |

7.

solicită statelor membre să lanseze și să sprijine campanii de informare în vederea sensibilizării publicului larg cu privire la spațiile naturale și importanța lor, precum și în vederea cultivării percepției că protecția biodiversității poate fi compatibilă cu creșterea economică și cu înființarea de locuri de muncă;

| 8. | invită statele membre să facă schimb de experiență privind cele mai bune practici și învățămintele extrase în materie de spații naturale prin convocarea principalilor experți europeni în vederea examinării noțiunii de spațiu natural în Uniunea Europeană și în vederea introducerii subiectului spațiilor naturale pe agenda europeană; |
| --- | --- |

8.

invită statele membre să facă schimb de experiență privind cele mai bune practici și învățămintele extrase în materie de spații naturale prin convocarea principalilor experți europeni în vederea examinării noțiunii de spațiu natural în Uniunea Europeană și în vederea introducerii subiectului spațiilor naturale pe agenda europeană;

| 9. | având în vedere daunele bine documentate, pe care turismul le-a provocat și continuă să le provoace unei bune părți din cel mai prețios patrimoniu natural al Europei, solicită Comisiei și statelor membre să garanteze că turismul, deși se concentrează pe familiarizarea vizitatorilor cu habitatele și cu flora și fauna sălbatice ale unui spațiu natural, este tratat cu mare grijă, aplicându-se pe deplin experiența acumulată în Europa și în afara acesteia privind minimizarea impactului exercitat de turism și făcându-se referire, după caz, la articolul 6 din Directiva privind habitatele; ar trebui luate în considerare modelele care prescriu interzicerea accesului general la spațiile naturale (cu excepția cercetărilor științifice autorizate), dar care permit deschiderea unei părți limitate a acestora pentru turismul durabil de înaltă calitate, bazat pe interacțiunea directă cu un spațiu natural și aducând comunităților locale beneficii economice; |
| --- | --- |

9.

având în vedere daunele bine documentate, pe care turismul le-a provocat și continuă să le provoace unei bune părți din cel mai prețios patrimoniu natural al Europei, solicită Comisiei și statelor membre să garanteze că turismul, deși se concentrează pe familiarizarea vizitatorilor cu habitatele și cu flora și fauna sălbatice ale unui spațiu natural, este tratat cu mare grijă, aplicându-se pe deplin experiența acumulată în Europa și în afara acesteia privind minimizarea impactului exercitat de turism și făcându-se referire, după caz, la articolul 6 din Directiva privind habitatele; ar trebui luate în considerare modelele care prescriu interzicerea accesului general la spațiile naturale (cu excepția cercetărilor științifice autorizate), dar care permit deschiderea unei părți limitate a acestora pentru turismul durabil de înaltă calitate, bazat pe interacțiunea directă cu un spațiu natural și aducând comunităților locale beneficii economice;

Protecție îmbunătățită

| 10. | solicită Comisiei și statelor membre să acorde o atenție deosebită protecției eficiente a spațiilor naturale; |
| --- | --- |

10.

solicită Comisiei și statelor membre să acorde o atenție deosebită protecției eficiente a spațiilor naturale;

| 11. | solicită Comisiei să depisteze pericolele imediate legate de spațiile naturale; |
| --- | --- |

11.

solicită Comisiei să depisteze pericolele imediate legate de spațiile naturale;

| 12. | solicită Comisiei să elaboreze recomandări corespunzătoare, care să îndrume statele membre cu privire la cele mai bune metode de asigurare a protecției spațiilor naturale; |
| --- | --- |

12.

solicită Comisiei să elaboreze recomandări corespunzătoare, care să îndrume statele membre cu privire la cele mai bune metode de asigurare a protecției spațiilor naturale;

| 13. | solicită Comisiei și statelor membre să protejeze spațiile naturale prin punerea în practică a directivelor privind păsările și habitatele, a Directivei-cadru în domeniul apelor (3) și a Directivei-cadru privind strategia pentru mediul marin (4) într-un mod mai eficace și mai coerent, cu finanțare majorată, pentru a evita distrugerea acestor spații de evoluții prejudiciabile nedurabile; |
| --- | --- |

13.

solicită Comisiei și statelor membre să protejeze spațiile naturale prin punerea în practică a directivelor privind păsările și habitatele, a Directivei-cadru în domeniul apelor (3) și a Directivei-cadru privind strategia pentru mediul marin (4) într-un mod mai eficace și mai coerent, cu finanțare majorată, pentru a evita distrugerea acestor spații de evoluții prejudiciabile nedurabile;

| 14. | salută revizuirea directivelor privind păsările și habitatele pentru adaptarea acestora, dacă este cazul, în vederea unei mai bune protecții a speciilor și biotopurilor pe cale de dispariție; |
| --- | --- |

14.

salută revizuirea directivelor privind păsările și habitatele pentru adaptarea acestora, dacă este cazul, în vederea unei mai bune protecții a speciilor și biotopurilor pe cale de dispariție;

| 15. | solicită Comisiei să accepte inițiativa Wild Europe, care reprezintă un parteneriat al mai multor organizații din domeniul conservării naturii, printre care UICN, UICN-WCPA, WWF, Birdlife International și parcurile PAN și care manifestă un interes puternic față de spațiile sălbatice sau cvasi-sălbatice; |
| --- | --- |

15.

solicită Comisiei să accepte inițiativa Wild Europe, care reprezintă un parteneriat al mai multor organizații din domeniul conservării naturii, printre care UICN, UICN-WCPA, WWF, Birdlife International și parcurile PAN și care manifestă un interes puternic față de spațiile sălbatice sau cvasi-sălbatice;

Spațiile naturale și rețeaua Natura 2000

| 16. | solicită Comisiei să elaboreze, în colaborare cu părțile interesate, orientări cu privire la metodele de protejare, de gestionare, de utilizare durabilă, de monitorizare și de finanțare a spațiilor naturale în cadrul rețelei Natura 2000, în special având în vedere provocările în evoluție, precum schimbările climatice, exploatarea forestieră ilegală și cererea de bunuri sporită; |
| --- | --- |

16.

solicită Comisiei să elaboreze, în colaborare cu părțile interesate, orientări cu privire la metodele de protejare, de gestionare, de utilizare durabilă, de monitorizare și de finanțare a spațiilor naturale în cadrul rețelei Natura 2000, în special având în vedere provocările în evoluție, precum schimbările climatice, exploatarea forestieră ilegală și cererea de bunuri sporită;

| 17. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la politica europeană în materie de biodiversitate, dată fiind lipsa de finanțare pentru gestionarea rețelei Natura 2000; în acest context, solicită Comisiei să pregătească, astfel cum se prevede în Directiva privind habitatele, măsuri de cofinanțare comunitară destinată gestionării siturilor din statele membre; |
| --- | --- |

17.

își exprimă profunda îngrijorare cu privire la politica europeană în materie de biodiversitate, dată fiind lipsa de finanțare pentru gestionarea rețelei Natura 2000; în acest context, solicită Comisiei să pregătească, astfel cum se prevede în Directiva privind habitatele, măsuri de cofinanțare comunitară destinată gestionării siturilor din statele membre;

| 18. | solicită Comisiei să acorde spațiilor naturale un statut special și să le garanteze o protecție mai strictă în cadrul rețelei Natura 2000; |
| --- | --- |

18.

solicită Comisiei să acorde spațiilor naturale un statut special și să le garanteze o protecție mai strictă în cadrul rețelei Natura 2000;

| 19. | consideră că politica de dezvoltare rurală și integrarea protecției mediului în sectorul agricol al UE trebuie consolidate; cu toate acestea, consideră că Fondul de dezvoltare rurală este insuficient, în ceea ce privește resursele, precum și programarea și competențele pe care le conține, pentru finanțarea conservării biodiversității și a spațiilor naturale; |
| --- | --- |

19.

consideră că politica de dezvoltare rurală și integrarea protecției mediului în sectorul agricol al UE trebuie consolidate; cu toate acestea, consideră că Fondul de dezvoltare rurală este insuficient, în ceea ce privește resursele, precum și programarea și competențele pe care le conține, pentru finanțarea conservării biodiversității și a spațiilor naturale;

| 20. | solicită Comisiei să garanteze consolidarea în continuare a rețelei Natura 2000, astfel încât aceasta să devină o rețea ecologică coerentă și funcțională, în cadrul căreia spațiilor naturale să li se atribuie un loc central; subliniază necesitatea unor politici coerente, în special în ceea ce privește politica agricolă comună, transportul, energia și bugetul, care să nu submineze obiectivele de conservare ale rețelei Natura 2000; |
| --- | --- |

20.

solicită Comisiei să garanteze consolidarea în continuare a rețelei Natura 2000, astfel încât aceasta să devină o rețea ecologică coerentă și funcțională, în cadrul căreia spațiilor naturale să li se atribuie un loc central; subliniază necesitatea unor politici coerente, în special în ceea ce privește politica agricolă comună, transportul, energia și bugetul, care să nu submineze obiectivele de conservare ale rețelei Natura 2000;

Specii alogene invazive

| 21. | solicită Comisiei și statelor membre să colaboreze în vederea elaborării unui cadru legislativ consistent privind speciile alogene invazive, care să abordeze atât impactul ecologic, cât și cel economic, produs de aceste specii, precum și caracterul deosebit de vulnerabil al zonelor naturale în fața acestui pericol; |
| --- | --- |

21.

solicită Comisiei și statelor membre să colaboreze în vederea elaborării unui cadru legislativ consistent privind speciile alogene invazive, care să abordeze atât impactul ecologic, cât și cel economic, produs de aceste specii, precum și caracterul deosebit de vulnerabil al zonelor naturale în fața acestui pericol;

Spațiile naturale și schimbările climatice

| 22. | solicită Comisiei să monitorizeze și să evalueze impactul schimbărilor climatice asupra spațiilor naturale; |
| --- | --- |

22.

solicită Comisiei să monitorizeze și să evalueze impactul schimbărilor climatice asupra spațiilor naturale;

| 23. | solicită Comisiei și statelor membre să includă conservarea spațiilor naturale printre prioritățile din cadrul strategiilor acestora de combatere a efectelor schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

23.

solicită Comisiei și statelor membre să includă conservarea spațiilor naturale printre prioritățile din cadrul strategiilor acestora de combatere a efectelor schimbărilor climatice;

| 24. | solicită Comisiei, în contextul schimbărilor climatice, să desfășoare cercetări și să formuleze îndrumări în ceea ce privește momentul și modul potrivit al intervenției umane pentru gestionarea spațiilor naturale în vederea protejării acestora; |
| --- | --- |

24.

solicită Comisiei, în contextul schimbărilor climatice, să desfășoare cercetări și să formuleze îndrumări în ceea ce privește momentul și modul potrivit al intervenției umane pentru gestionarea spațiilor naturale în vederea protejării acestora;

*

- *

| 25. | își exprimă sprijinul ferm pentru consolidarea politicilor și măsurilor ce țin de spațiile naturale; |
| --- | --- |

25.

își exprimă sprijinul ferm pentru consolidarea politicilor și măsurilor ce țin de spațiile naturale;

| 26. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

26.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO L 103, 25.4.1979, p. 1.

(2)  JO L 206, 22.7.1992, p. 7.

(3)  Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (JO L 327, 22.12.2000, p. 1).

(4)  Directiva 2008/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 2008 de instituire a unui cadru de acțiune comunitară în domeniul politicii privind mediul marin (JO L 164, 25.6.2008, p. 19).

---

| 18.3.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 67/5 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 67/5

---

O agendă pentru viitorul durabil al aviației generale și de afaceri

P6_TA(2009)0036

Rezoluția Parlamentului European din 3 februarie 2009 referitoare la Elaborarea unei agende pentru viitorul durabil al aviației generale și de afaceri (2008/2134(INI))

(2010/C 67 E/02)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 ianuarie 2007, intitulată „O agendă pentru viitorul durabil al aviației generale și de afaceri” (COM(2007)0869), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 ianuarie 2007, intitulată „O agendă pentru viitorul durabil al aviației generale și de afaceri” (COM(2007)0869),

| — | având în vedere propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului din 25 iunie 2008 de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 549/2004, (CE) nr. 550/2004, (CE) nr. 551/2004 și (CE) nr. 552/2004 pentru a îmbunătăți performanța și viabilitatea sistemului aviatic european (COM(2008)0388), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului din 25 iunie 2008 de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 549/2004, (CE) nr. 550/2004, (CE) nr. 551/2004 și (CE) nr. 552/2004 pentru a îmbunătăți performanța și viabilitatea sistemului aviatic european (COM(2008)0388),

| — | având în vedere propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului din 25 iunie 2008 de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 216/2008 în domeniul aerodromurilor, gestionării traficului aerian și serviciilor de navigație aeriană și de abrogare a Directivei 2006/23/CE a Consiliului (COM(2008)0390), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului din 25 iunie 2008 de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 216/2008 în domeniul aerodromurilor, gestionării traficului aerian și serviciilor de navigație aeriană și de abrogare a Directivei 2006/23/CE a Consiliului (COM(2008)0390),

| — | având în vedere Directiva 2008/101/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 de modificare a Directivei 2003/87/CE pentru a include activitățile de transport aerian în sistemul de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2008/101/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 de modificare a Directivei 2003/87/CE pentru a include activitățile de transport aerian în sistemul de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității (1),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 549/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 martie 2004 de stabilire a cadrului pentru crearea cerului unic european (2), Regulamentul (CE) nr. 550/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 martie 2004 privind prestarea de servicii de navigație aeriană în cerul unic european (3) și Regulamentul (CE) nr. 551/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 martie 2004 privind organizarea și utilizarea spațiului aerian în cerul unic european (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 549/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 martie 2004 de stabilire a cadrului pentru crearea cerului unic european (2), Regulamentul (CE) nr. 550/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 martie 2004 privind prestarea de servicii de navigație aeriană în cerul unic european (3) și Regulamentul (CE) nr. 551/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 martie 2004 privind organizarea și utilizarea spațiului aerian în cerul unic european (4),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 216/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 februarie 2008 privind normele comune în domeniul aviației civile și înființarea unei agenții europene pentru siguranța aeriană (5) (Regulamentul AESA), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 216/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 februarie 2008 privind normele comune în domeniul aviației civile și înființarea unei agenții europene pentru siguranța aeriană (5) (Regulamentul AESA),

| — | având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 95/93 al Consiliului din 18 ianuarie 1993 de stabilire a unor norme comune privind alocarea de intervale orare în aeroporturile Comunității (6) (Regulamentul privind alocarea intervalelor orare), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 95/93 al Consiliului din 18 ianuarie 1993 de stabilire a unor norme comune privind alocarea de intervale orare în aeroporturile Comunității (6) (Regulamentul privind alocarea intervalelor orare),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 375/2007 al Comisiei din 30 martie 2007 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1702/2003 de stabilire a normelor de punere în aplicare privind certificarea pentru navigabilitate și mediu a aeronavelor și a produselor, reperelor și dispozitivelor, precum și certificarea întreprinderilor de proiectare și producție (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 375/2007 al Comisiei din 30 martie 2007 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1702/2003 de stabilire a normelor de punere în aplicare privind certificarea pentru navigabilitate și mediu a aeronavelor și a produselor, reperelor și dispozitivelor, precum și certificarea întreprinderilor de proiectare și producție (7),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 376/2007 al Comisiei din 30 martie 2007 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2042/2003 privind menținerea navigabilității aeronavelor și a produselor, reperelor și dispozitivelor aeronautice și autorizarea întreprinderilor și a personalului cu atribuții în domeniu (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 376/2007 al Comisiei din 30 martie 2007 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2042/2003 privind menținerea navigabilității aeronavelor și a produselor, reperelor și dispozitivelor aeronautice și autorizarea întreprinderilor și a personalului cu atribuții în domeniu (8),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 219/2007 al Consiliului din 27 februarie 2007 privind înființarea unei întreprinderi comune pentru realizarea sistemului european de nouă generație pentru gestionarea traficului aerian (SESAR) (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 219/2007 al Consiliului din 27 februarie 2007 privind înființarea unei întreprinderi comune pentru realizarea sistemului european de nouă generație pentru gestionarea traficului aerian (SESAR) (9),

| — | având în vedere proiectul CESAR (Cost Effective Small Aircraft – aeronave economice mici) finanțat prin cel de-Al șaselea program-cadru pentru cercetare și dezvoltare tehnologică, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul CESAR (Cost Effective Small Aircraft – aeronave economice mici) finanțat prin cel de-Al șaselea program-cadru pentru cercetare și dezvoltare tehnologică,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 25 iunie 2008 intitulată „Cerul unic european II: către un sector aviatic mai durabil și mai eficient” (COM(2008)0389), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 25 iunie 2008 intitulată „Cerul unic european II: către un sector aviatic mai durabil și mai eficient” (COM(2008)0389),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliu, Parlamentul European, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 24 ianuarie 2007 intitulată „Un plan de acțiune pentru capacitatea, eficacitatea și siguranța aeroporturilor din Europa” COM(2006)0819), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliu, Parlamentul European, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 24 ianuarie 2007 intitulată „Un plan de acțiune pentru capacitatea, eficacitatea și siguranța aeroporturilor din Europa” COM(2006)0819),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social și Comitetul Regiunilor din 30 aprilie 2008 privind aplicarea Regulamentului (CEE) nr. 95/93 privind normele comune de alocare a sloturilor orare pe aeroporturile comunitare, astfel cum a fost modificat (COM(2008)0227), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social și Comitetul Regiunilor din 30 aprilie 2008 privind aplicarea Regulamentului (CEE) nr. 95/93 privind normele comune de alocare a sloturilor orare pe aeroporturile comunitare, astfel cum a fost modificat (COM(2008)0227),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 15 martie 2007 intitulată „Evoluția proiectului de realizare a sistemului european de nouă generație de gestionare a traficului aerian (SESAR)” (COM(2007)0103), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 15 martie 2007 intitulată „Evoluția proiectului de realizare a sistemului european de nouă generație de gestionare a traficului aerian (SESAR)” (COM(2007)0103),

| — | având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism și avizul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A6-0501/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism și avizul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A6-0501/2008),

| A. | întrucât aviația generală și de afaceri cuprinde o varietate de activități aeronautice; întrucât termenul se referă la toate activitățile de transport aerian civil, inclusiv la operațiunile de transport aerian civil, remunerate și efectuate la cerere, altele decât cele care țin de transportul aerian comercial; |
| --- | --- |

A.

întrucât aviația generală și de afaceri cuprinde o varietate de activități aeronautice; întrucât termenul se referă la toate activitățile de transport aerian civil, inclusiv la operațiunile de transport aerian civil, remunerate și efectuate la cerere, altele decât cele care țin de transportul aerian comercial;

| B. | întrucât acest sector cuprinde, de asemenea, activități de mare valoare, activități aeriene pe cât de diverse, pe atât de specializate (cartografiere aeriană, aviație agricolă, combaterea incendiilor, supravegherea traficului), formarea piloților și zborurile de agrement; |
| --- | --- |

B.

întrucât acest sector cuprinde, de asemenea, activități de mare valoare, activități aeriene pe cât de diverse, pe atât de specializate (cartografiere aeriană, aviație agricolă, combaterea incendiilor, supravegherea traficului), formarea piloților și zborurile de agrement;

| C. | întrucât în prezent se constată o lipsă a datelor și informațiilor statistice privind aviația generală și de afaceri; |
| --- | --- |

C.

întrucât în prezent se constată o lipsă a datelor și informațiilor statistice privind aviația generală și de afaceri;

| D. | întrucât aviația generală și de afaceri este segmentul cu cea mai rapidă dezvoltare din cadrul aviației civile din Europa; întrucât aviația generală și de afaceri vine în completarea transportului aerian regulat efectuat de liniile aeriene comerciale, oferind, astfel, avantaje sociale și economice specifice, cum ar fi creșterea mobilității cetățenilor, a productivității întreprinderilor și a coeziunii regionale; |
| --- | --- |

D.

întrucât aviația generală și de afaceri este segmentul cu cea mai rapidă dezvoltare din cadrul aviației civile din Europa; întrucât aviația generală și de afaceri vine în completarea transportului aerian regulat efectuat de liniile aeriene comerciale, oferind, astfel, avantaje sociale și economice specifice, cum ar fi creșterea mobilității cetățenilor, a productivității întreprinderilor și a coeziunii regionale;

| E. | întrucât aviația generală și de afaceri are o tot mai mare importanță economică, îndeosebi pentru industria aeronautică, care și-a mărit constant cota pe piața mondială, având și în viitor un potențial de creștere considerabil; |
| --- | --- |

E.

întrucât aviația generală și de afaceri are o tot mai mare importanță economică, îndeosebi pentru industria aeronautică, care și-a mărit constant cota pe piața mondială, având și în viitor un potențial de creștere considerabil;

| F. | întrucât politica UE în domeniul aviației s-a concentrat în mod tradițional asupra transportului aerian comercial, neacordând importanța cuvenită impactului tot mai mare al aviației generale și de afaceri; |
| --- | --- |

F.

întrucât politica UE în domeniul aviației s-a concentrat în mod tradițional asupra transportului aerian comercial, neacordând importanța cuvenită impactului tot mai mare al aviației generale și de afaceri;

| G. | întrucât normele destinate reglementării operării aeronavelor comerciale sofisticate pot reprezenta o povară financiară și de reglementare disproporționată în cazul aeronavelor mici private; întrucât, în consecință, abordările de reglementare de tip rețetă universală și aplicarea uniformă a normelor la sectoare diferite ale aviației s-au dovedit inadecvate în anumite privințe; |
| --- | --- |

G.

întrucât normele destinate reglementării operării aeronavelor comerciale sofisticate pot reprezenta o povară financiară și de reglementare disproporționată în cazul aeronavelor mici private; întrucât, în consecință, abordările de reglementare de tip rețetă universală și aplicarea uniformă a normelor la sectoare diferite ale aviației s-au dovedit inadecvate în anumite privințe;

| H. | întrucât accesul la spațiul aerian și la aerodromuri reprezintă o problemă cheie pentru aviația generală și de afaceri, având în vedere disproporția tot mai mare dintre cerere și capacitate; întrucât, din această cauză, aviația generală și de afaceri se află din ce în ce mai mult în competiție cu marile linii aeriene pentru accesul la spațiul aerian și la aerodromuri, |
| --- | --- |

H.

întrucât accesul la spațiul aerian și la aerodromuri reprezintă o problemă cheie pentru aviația generală și de afaceri, având în vedere disproporția tot mai mare dintre cerere și capacitate; întrucât, din această cauză, aviația generală și de afaceri se află din ce în ce mai mult în competiție cu marile linii aeriene pentru accesul la spațiul aerian și la aerodromuri,

| 1. | salută, în general, Comunicarea Comisiei privind aviația generală și de afaceri deoarece oferă o analiză pertinentă a problemelor cu care se confruntă acest sector și identifică o serie de abordări adecvate pentru a răspunde nevoilor specifice ale acestui sector în cadrul unui dialog permanent între toate părțile interesate; |
| --- | --- |

1.

salută, în general, Comunicarea Comisiei privind aviația generală și de afaceri deoarece oferă o analiză pertinentă a problemelor cu care se confruntă acest sector și identifică o serie de abordări adecvate pentru a răspunde nevoilor specifice ale acestui sector în cadrul unui dialog permanent între toate părțile interesate;

Reglementare proporțională și principiul subsidiarității

| 2. | subliniază necesitatea de a ține cont de interesele și caracteristicile specifice ale aviației generale și de afaceri la elaborarea viitoarelor inițiative politice în domeniul transportului aerian, în vederea creșterii competitivității acestuia; în acest context, solicită Comisiei să garanteze aplicarea principiilor proporționalității și subsidiarității la elaborarea și aplicarea atât a legislației existente, cât și a celei viitoare din domeniul aviației; |
| --- | --- |

2.

subliniază necesitatea de a ține cont de interesele și caracteristicile specifice ale aviației generale și de afaceri la elaborarea viitoarelor inițiative politice în domeniul transportului aerian, în vederea creșterii competitivității acestuia; în acest context, solicită Comisiei să garanteze aplicarea principiilor proporționalității și subsidiarității la elaborarea și aplicarea atât a legislației existente, cât și a celei viitoare din domeniul aviației;

| 3. | reamintește Comisiei necesitatea de a efectua într-un mod sistematic studii de impact pe segmente, în vederea adoptării unor reglementări diferite în funcție de diversele categorii de întreprinderi și de utilizatori ai spațiului aerian, în măsura în care acest lucru este necesar și nu dăunează securității; |
| --- | --- |

3.

reamintește Comisiei necesitatea de a efectua într-un mod sistematic studii de impact pe segmente, în vederea adoptării unor reglementări diferite în funcție de diversele categorii de întreprinderi și de utilizatori ai spațiului aerian, în măsura în care acest lucru este necesar și nu dăunează securității;

| 4. | solicită Comisiei să garanteze că normele de aplicare adoptate privind siguranța aviației sunt proporționale și adaptate în funcție de complexitatea respectivei categorii de aeronavă și de tipul de operațiune; |
| --- | --- |

4.

solicită Comisiei să garanteze că normele de aplicare adoptate privind siguranța aviației sunt proporționale și adaptate în funcție de complexitatea respectivei categorii de aeronavă și de tipul de operațiune;

| 5. | salută adaptarea recentă a normelor privind întreținerea aeronavelor neimplicate în transportul comercial aerian și în special cele pentru aeronavele care nu intră în categoria „aeronave complexe motorizate”, un bun exemplu de reglementare proporțională; |
| --- | --- |

5.

salută adaptarea recentă a normelor privind întreținerea aeronavelor neimplicate în transportul comercial aerian și în special cele pentru aeronavele care nu intră în categoria „aeronave complexe motorizate”, un bun exemplu de reglementare proporțională;

| 6. | consideră că, în privința aviației generale, ar fi indicat să existe un grad de flexibilitate în faza de implementare; consideră că acest lucru s-ar putea obține prin delegarea anumitor competențe de supraveghere asociațiilor și organizațiilor aviației sportive și de agrement cu condiția să se realizeze un control corespunzător din partea autorității aviatice competente și să nu existe un conflict de interese; |
| --- | --- |

6.

consideră că, în privința aviației generale, ar fi indicat să existe un grad de flexibilitate în faza de implementare; consideră că acest lucru s-ar putea obține prin delegarea anumitor competențe de supraveghere asociațiilor și organizațiilor aviației sportive și de agrement cu condiția să se realizeze un control corespunzător din partea autorității aviatice competente și să nu existe un conflict de interese;

| 7. | invită Comisia să examineze posibilitatea de a elabora proceduri de securitate specifice pentru pasagerii transportului aerian de afaceri, fără a compromite în vreun mod securitatea și siguranța acestora; |
| --- | --- |

7.

invită Comisia să examineze posibilitatea de a elabora proceduri de securitate specifice pentru pasagerii transportului aerian de afaceri, fără a compromite în vreun mod securitatea și siguranța acestora;

| 8. | sugerează facilitarea de către Comisie a schimbului de bune practici în domeniul măsurilor de securitate în cadrul aeroporturilor mici și mijlocii; |
| --- | --- |

8.

sugerează facilitarea de către Comisie a schimbului de bune practici în domeniul măsurilor de securitate în cadrul aeroporturilor mici și mijlocii;

Capacitatea aeroportului și a spațiului aerian

| 9. | subliniază că pentru aviația generală și de afaceri este tot mai dificil să aibă acces nu numai la aeroporturile mari, ci și la aeroporturile regionale, deoarece creșterea cererii în domeniul transportului aerian comercial duce la împuținarea sloturilor și a locurilor de parcare disponibile; |
| --- | --- |

9.

subliniază că pentru aviația generală și de afaceri este tot mai dificil să aibă acces nu numai la aeroporturile mari, ci și la aeroporturile regionale, deoarece creșterea cererii în domeniul transportului aerian comercial duce la împuținarea sloturilor și a locurilor de parcare disponibile;

| 10. | îndeamnă Comisia și statele membre să abordeze aceste probleme, prin intermediul autorităților aeroportuare, prin măsuri de implementare menite să optimizeze utilizarea capacităților existente printr-o mai bună planificare și prin aplicarea tehnologiilor moderne, așa cum se prevede în Planul de acțiune pentru capacitatea, eficacitatea și siguranța aeroporturilor din Europa elaborat de Comisie („Planul de acțiune al Comisiei”); |
| --- | --- |

10.

îndeamnă Comisia și statele membre să abordeze aceste probleme, prin intermediul autorităților aeroportuare, prin măsuri de implementare menite să optimizeze utilizarea capacităților existente printr-o mai bună planificare și prin aplicarea tehnologiilor moderne, așa cum se prevede în Planul de acțiune pentru capacitatea, eficacitatea și siguranța aeroporturilor din Europa elaborat de Comisie („Planul de acțiune al Comisiei”);

| 11. | așteaptă recomandările noului Observator comunitar pentru capacitatea aeroporturilor referitoare la elaborarea măsurilor pentru îmbunătățirea capacității rețelei europene de aeroporturi și speră ca Observatorul să aibă un rol important în aplicarea Planului de acțiune al Comisiei; |
| --- | --- |

11.

așteaptă recomandările noului Observator comunitar pentru capacitatea aeroporturilor referitoare la elaborarea măsurilor pentru îmbunătățirea capacității rețelei europene de aeroporturi și speră ca Observatorul să aibă un rol important în aplicarea Planului de acțiune al Comisiei;

| 12. | consideră că elicopterele ar putea fi un mijloc important de conectare a aeroporturilor pe distanțe scurte și îndeamnă Comisia și statele membre să le includă în strategiile de consolidare a capacității; |
| --- | --- |

12.

consideră că elicopterele ar putea fi un mijloc important de conectare a aeroporturilor pe distanțe scurte și îndeamnă Comisia și statele membre să le includă în strategiile de consolidare a capacității;

| 13. | încurajează statele membre, precum și autoritățile locale și regionale să investească în modernizarea și construirea de aeroporturi mici și mijlocii, extrem de importante pentru aviația generală și de afaceri; |
| --- | --- |

13.

încurajează statele membre, precum și autoritățile locale și regionale să investească în modernizarea și construirea de aeroporturi mici și mijlocii, extrem de importante pentru aviația generală și de afaceri;

| 14. | încurajează statele membre să investească în infrastructuri specifice, necesare operării și staționării aeronavelor din domeniul aviației generale și de afaceri; |
| --- | --- |

14.

încurajează statele membre să investească în infrastructuri specifice, necesare operării și staționării aeronavelor din domeniul aviației generale și de afaceri;

| 15. | încurajează statele membre, precum și autoritățile locale și regionale să implice toate părțile interesate în procese de consultare în vederea atribuirii, dacă este cazul, a aeroporturilor viitoare sau existente pentru utilizarea specifică de către aviația generală și de afaceri; în cazurile în care sunt în cauză aeroporturi militare dezafectate, consultările ar trebui să includă și autoritățile militare; |
| --- | --- |

15.

încurajează statele membre, precum și autoritățile locale și regionale să implice toate părțile interesate în procese de consultare în vederea atribuirii, dacă este cazul, a aeroporturilor viitoare sau existente pentru utilizarea specifică de către aviația generală și de afaceri; în cazurile în care sunt în cauză aeroporturi militare dezafectate, consultările ar trebui să includă și autoritățile militare;

| 16. | consideră că este foarte important ca zonarea spațiului aerian din jurul aeroporturilor mici și mijlocii să fie corespunzătoare pentru utilizatorii din aviația generală și de afaceri și ca orice modificare adusă acestor zone să fie precedată de o consultare a respectivilor utilizatori; |
| --- | --- |

16.

consideră că este foarte important ca zonarea spațiului aerian din jurul aeroporturilor mici și mijlocii să fie corespunzătoare pentru utilizatorii din aviația generală și de afaceri și ca orice modificare adusă acestor zone să fie precedată de o consultare a respectivilor utilizatori;

| 17. | subliniază că aviația de afaceri ar trebui să beneficieze, în situațiile în care este posibil, de un acces corespunzător la aeroporturile mari pentru a permite conectarea regiunilor Europei la centrele economice ale acesteia și solicită Comisiei ca, până la sfârșitul lui 2009, să cerceteze situația și să elaboreze un raport adresat Parlamentului care să analizeze dacă este necesar să se adapteze dispozițiile aplicabile din Regulamentul în vigoare privind alocarea sloturilor; |
| --- | --- |

17.

subliniază că aviația de afaceri ar trebui să beneficieze, în situațiile în care este posibil, de un acces corespunzător la aeroporturile mari pentru a permite conectarea regiunilor Europei la centrele economice ale acesteia și solicită Comisiei ca, până la sfârșitul lui 2009, să cerceteze situația și să elaboreze un raport adresat Parlamentului care să analizeze dacă este necesar să se adapteze dispozițiile aplicabile din Regulamentul în vigoare privind alocarea sloturilor;

| 18. | subliniază necesitatea de a elabora, la nivel european, o abordare armonizată pentru a garanta corespondența dintre sloturile aeroporturilor și planurile de zbor și invită Comisia să propună măsuri adecvate în acest sens și încurajează participarea coordonatorilor de aeroporturi europene la elaborarea măsurilor; |
| --- | --- |

18.

subliniază necesitatea de a elabora, la nivel european, o abordare armonizată pentru a garanta corespondența dintre sloturile aeroporturilor și planurile de zbor și invită Comisia să propună măsuri adecvate în acest sens și încurajează participarea coordonatorilor de aeroporturi europene la elaborarea măsurilor;

| 19. | se așteaptă ca introducerea unui sistem de gestionare a traficului aerian, echipat cu tehnologii inovatoare de ultimă oră, în cadrul Întreprinderii comune SESAR, să contribuie la combaterea fragmentării spațiului aerian european și a congestionării anticipate a acestuia și să mărească semnificativ capacitatea spațiului aerian, în beneficiul tuturor utilizatorilor săi, inclusiv al aviației generale și de afaceri; |
| --- | --- |

19.

se așteaptă ca introducerea unui sistem de gestionare a traficului aerian, echipat cu tehnologii inovatoare de ultimă oră, în cadrul Întreprinderii comune SESAR, să contribuie la combaterea fragmentării spațiului aerian european și a congestionării anticipate a acestuia și să mărească semnificativ capacitatea spațiului aerian, în beneficiul tuturor utilizatorilor săi, inclusiv al aviației generale și de afaceri;

| 20. | subliniază totuși că programul SESAR trebuie să țină seama în totalitate de caracteristicile specifice ale aviației generale și de afaceri și să aducă beneficii reale acestui sector, fără a-l încărca cu sarcini inutile; |
| --- | --- |

20.

subliniază totuși că programul SESAR trebuie să țină seama în totalitate de caracteristicile specifice ale aviației generale și de afaceri și să aducă beneficii reale acestui sector, fără a-l încărca cu sarcini inutile;

| 21. | consideră că unul dintre obiective ar trebui să fie acela de a oferi utilizatorilor regulilor de zbor la vedere (VFR) acces la informațiile de trafic, meteorologice și aeronautice într-un mod accesibil și cu costuri reduse; |
| --- | --- |

21.

consideră că unul dintre obiective ar trebui să fie acela de a oferi utilizatorilor regulilor de zbor la vedere (VFR) acces la informațiile de trafic, meteorologice și aeronautice într-un mod accesibil și cu costuri reduse;

| 22. | insistă asupra ideii ca legislația privind „cerul unic european” și SESAR să nu ducă la cerințe tehnologice disproporționate și excesiv de costisitoare pentru aeronavele mici operate pe baza VFR, recunoscând, totodată, pe deplin că toate aeronavele care utilizează spațiul aerian controlat trebuie să fie dotate cu echipamente care să ofere un grad de siguranță corespunzător, cum ar fi echipamentele de poziționare; |
| --- | --- |

22.

insistă asupra ideii ca legislația privind „cerul unic european” și SESAR să nu ducă la cerințe tehnologice disproporționate și excesiv de costisitoare pentru aeronavele mici operate pe baza VFR, recunoscând, totodată, pe deplin că toate aeronavele care utilizează spațiul aerian controlat trebuie să fie dotate cu echipamente care să ofere un grad de siguranță corespunzător, cum ar fi echipamentele de poziționare;

Durabilitate ecologică

| 23. | consideră că aviația generală și de afaceri are un impact redus asupra mediului în ceea ce privește emisiile de CO2 și zgomotul, comparativ cu transportul aerian comercial; |
| --- | --- |

23.

consideră că aviația generală și de afaceri are un impact redus asupra mediului în ceea ce privește emisiile de CO2 și zgomotul, comparativ cu transportul aerian comercial;

| 24. | consideră totuși că este necesar să se reducă emisiile prin îmbunătățirea continuă a performanțelor ecologice ale aeronavelor mici prin utilizarea de combustibili mai ecologici și prin promovarea cercetării, a dezvoltării tehnologice și a inovației; în acest context, subliniază importanța inițiativelor de genul „Clean Sky” și CESAR; |
| --- | --- |

24.

consideră totuși că este necesar să se reducă emisiile prin îmbunătățirea continuă a performanțelor ecologice ale aeronavelor mici prin utilizarea de combustibili mai ecologici și prin promovarea cercetării, a dezvoltării tehnologice și a inovației; în acest context, subliniază importanța inițiativelor de genul „Clean Sky” și CESAR;

| 25. | constată că cea mai mare parte a traficului aerian general și de afaceri nu intră în sfera de aplicare a directivei de a extinde Sistemul de comercializare a emisiilor cu efect de seră la activitățile din domeniul aviației; |
| --- | --- |

25.

constată că cea mai mare parte a traficului aerian general și de afaceri nu intră în sfera de aplicare a directivei de a extinde Sistemul de comercializare a emisiilor cu efect de seră la activitățile din domeniul aviației;

| 26. | consideră că chestiunile referitoare la zgomot ar trebui tratate la nivel național și local în conformitate cu principiul subsidiarității și consideră că cartografierea acustică este unul dintr-o serie de instrumente care oferă o metodologie echilibrată pentru garantarea dezvoltării aeroporturilor fără a provoca o poluare fonică semnificativă pentru locuitorii din zonă; |
| --- | --- |

26.

consideră că chestiunile referitoare la zgomot ar trebui tratate la nivel național și local în conformitate cu principiul subsidiarității și consideră că cartografierea acustică este unul dintr-o serie de instrumente care oferă o metodologie echilibrată pentru garantarea dezvoltării aeroporturilor fără a provoca o poluare fonică semnificativă pentru locuitorii din zonă;

Alte chestiuni

| 27. | consideră că factorii de decizie trebuie să aibă la dispoziție date și informații statistice corespunzătoare despre aviația generală și de afaceri pentru a înțelege pe deplin acest sector și a lua măsuri de reglementare adecvate; în consecință, solicită Comisiei și Eurostat să elaboreze și să pună în aplicare o metodă sistematică de colectare și de transmitere a datelor internaționale și europene; |
| --- | --- |

27.

consideră că factorii de decizie trebuie să aibă la dispoziție date și informații statistice corespunzătoare despre aviația generală și de afaceri pentru a înțelege pe deplin acest sector și a lua măsuri de reglementare adecvate; în consecință, solicită Comisiei și Eurostat să elaboreze și să pună în aplicare o metodă sistematică de colectare și de transmitere a datelor internaționale și europene;

| 28. | salută clarificarea definițiilor legale propusă de Comisie, de exemplu definiția proprietății fracționate și reamintește că această chestiune este tratată în Regulamentul revizuit privind EASA și normele de aplicare aferente, aflat în prezent în curs de elaborare; |
| --- | --- |

28.

salută clarificarea definițiilor legale propusă de Comisie, de exemplu definiția proprietății fracționate și reamintește că această chestiune este tratată în Regulamentul revizuit privind EASA și normele de aplicare aferente, aflat în prezent în curs de elaborare;

| 29. | solicită Comisiei să ia măsuri corespunzătoare pentru a facilita accesul industriei UE constructoare de aeronave destinate aviației generale și de afaceri la piețele mondiale; |
| --- | --- |

29.

solicită Comisiei să ia măsuri corespunzătoare pentru a facilita accesul industriei UE constructoare de aeronave destinate aviației generale și de afaceri la piețele mondiale;

| 30. | consideră că este necesar să se țină cont de interesele aviației generale și de afaceri la elaborarea politicii externe a UE în domeniul aviației, în special în legătură cu zborurile transatlantice; |
| --- | --- |

30.

consideră că este necesar să se țină cont de interesele aviației generale și de afaceri la elaborarea politicii externe a UE în domeniul aviației, în special în legătură cu zborurile transatlantice;

| 31. | solicită Comisiei să consolideze sprijinul acordat cercetării, dezvoltării și inovării aeronautice, în special pentru IMM-urile care proiectează și construiesc aeronave pentru aviația generală și de afaceri; |
| --- | --- |

31.

solicită Comisiei să consolideze sprijinul acordat cercetării, dezvoltării și inovării aeronautice, în special pentru IMM-urile care proiectează și construiesc aeronave pentru aviația generală și de afaceri;

| 32. | consideră că este esențial să se promoveze aviația de agrement și sportivă, precum și aerocluburile europene, care constituie o sursă importantă de abilități profesionale pentru întregul sector aviatic; |
| --- | --- |

32.

consideră că este esențial să se promoveze aviația de agrement și sportivă, precum și aerocluburile europene, care constituie o sursă importantă de abilități profesionale pentru întregul sector aviatic;

| 33. | solicită Comisiei să aibă în vedere faptul că sectorul aviației are o funcție importantă în dezvoltarea formării profesionale a piloților și că poate continua să îndeplinească această funcție; |
| --- | --- |

33.

solicită Comisiei să aibă în vedere faptul că sectorul aviației are o funcție importantă în dezvoltarea formării profesionale a piloților și că poate continua să îndeplinească această funcție;

| 34. | solicită Comisiei să informeze Parlamentul European până la sfârșitul anului 2009 în legătură cu progresele realizate în privința chestiunilor identificate în prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

34.

solicită Comisiei să informeze Parlamentul European până la sfârșitul anului 2009 în legătură cu progresele realizate în privința chestiunilor identificate în prezenta rezoluție;

*

- *

| 35. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

35.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO L 8, 13.1.2009, p. 3.

(2)  JO L 96, 31.3.2004, p. 1.

(3)  JO L 96, 31.3.2004, p. 10.

(4)  JO L 96, 31.3.2004, p. 20.

(5)  JO L 79, 19.3.2008, p. 1.

(6)  JO L 14, 22.1.1993, p. 1.

(7)  JO L 94, 4.4.2007, p. 3.

(8)  JO L 94, 4.4.2007, p. 18.

(9)  JO L 64, 2.3.2007, p. 1.

---

| 18.3.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 67/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 67/10

---

Achiziția înainte de comercializare: încurajarea inovației pentru asigurarea unor servicii publice durabile de înaltă calitate în Europa

P6_TA(2009)0037

Rezoluția Parlamentului European din 3 februarie 2009 referitoare la achiziția înainte de comercializare: încurajarea inovației pentru asigurarea unor servicii publice durabile de înaltă calitate în Europa (2008/2139(INI))

(2010/C 67 E/03)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 14 decembrie 2007 intitulată „Achiziția înainte de comercializare: încurajarea inovației pentru asigurarea unor servicii publice durabile de înaltă calitate în Europa” (COM(2007)0799) (Comunicarea Comisiei), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 14 decembrie 2007 intitulată „Achiziția înainte de comercializare: încurajarea inovației pentru asigurarea unor servicii publice durabile de înaltă calitate în Europa” (COM(2007)0799) (Comunicarea Comisiei),

| — | având în vedere Directiva 2004/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2004 privind coordonarea procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții publice de lucrări, de bunuri și de servicii (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2004/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2004 privind coordonarea procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții publice de lucrări, de bunuri și de servicii (1),

| — | având în vedere Directiva 2004/17/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2004 de coordonare a procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții în sectoarele apei, energiei, transportului și serviciilor poștale (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2004/17/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2004 de coordonare a procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții în sectoarele apei, energiei, transportului și serviciilor poștale (2),

| — | având în vedere Comunicarea interpretativă a Comisiei privind aplicarea dreptului comunitar în domeniul contractelor de achiziții publice și al concesiunilor în cazul parteneriatelor public-privat instituționalizate (PPPI) (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea interpretativă a Comisiei privind aplicarea dreptului comunitar în domeniul contractelor de achiziții publice și al concesiunilor în cazul parteneriatelor public-privat instituționalizate (PPPI) (3),

| — | având în vedere toate normele aplicabile în domeniul concurenței legate de ajutorul de stat și drepturile de proprietate intelectuală, |
| --- | --- |

—

având în vedere toate normele aplicabile în domeniul concurenței legate de ajutorul de stat și drepturile de proprietate intelectuală,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 21 decembrie 2007 referitoare la o inițiativă privind piețele-pilot pentru Europa (COM(2007)0860) și consultarea Comisiei cu privire la instituirea de rețele de achiziții publice pentru a sprijini această inițiativă, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 21 decembrie 2007 referitoare la o inițiativă privind piețele-pilot pentru Europa (COM(2007)0860) și consultarea Comisiei cu privire la instituirea de rețele de achiziții publice pentru a sprijini această inițiativă,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 25 iunie 2008 intitulată „Gândiți mai întâi la scară mică”: Prioritate pentru IMM-uri - Un „Small Business Act” pentru Europa (COM(2008)0394) și documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 25 iunie 2008 privind Codul european de bune practici care facilitează accesul IMM-urilor la contractele de achiziții publice (SEC(2008)2193), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 25 iunie 2008 intitulată „Gândiți mai întâi la scară mică”: Prioritate pentru IMM-uri - Un „Small Business Act” pentru Europa (COM(2008)0394) și documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 25 iunie 2008 privind Codul european de bune practici care facilitează accesul IMM-urilor la contractele de achiziții publice (SEC(2008)2193),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 septembrie 2006 intitulată „Punerea în practică a cunoștințelor: o strategie de inovare extinsă pentru UE” (COM(2006)0502) și rezoluția Parlamentului European din 24 mai 2007 (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 septembrie 2006 intitulată „Punerea în practică a cunoștințelor: o strategie de inovare extinsă pentru UE” (COM(2006)0502) și rezoluția Parlamentului European din 24 mai 2007 (4),

| — | având în vedere Documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 23 februarie 2007 intitulat „Ghidul privind soluțiile inovatoare în domeniul achizițiilor publice: 10 elemente de bună practică” (SEC(2007)0280), |
| --- | --- |

—

având în vedere Documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 23 februarie 2007 intitulat „Ghidul privind soluțiile inovatoare în domeniul achizițiilor publice: 10 elemente de bună practică” (SEC(2007)0280),

| — | având în vedere Raportul grupului de experți independenți privind C&D și inovarea intitulat „Crearea unei Europe inovatoare” (5) (Raportul Aho), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul grupului de experți independenți privind C&D și inovarea intitulat „Crearea unei Europe inovatoare” (5) (Raportul Aho),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor privind achiziția înainte de comercializare: încurajarea inovației pentru asigurarea unor servicii publice durabile de înaltă calitate în Europa (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor privind achiziția înainte de comercializare: încurajarea inovației pentru asigurarea unor servicii publice durabile de înaltă calitate în Europa (6),

| — | având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și avizul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie precum și cel al Comisiei pentru afaceri juridice (A6-0018/2009), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și avizul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie precum și cel al Comisiei pentru afaceri juridice (A6-0018/2009),

| A. | întrucât prin Strategia de la Lisabona se solicită statelor membre să crească investițiile pentru cercetare și dezvoltare la 3% din PIB, un angajament cheie pentru a încuraja inovarea și economia bazată pe cunoaștere; |
| --- | --- |

A.

întrucât prin Strategia de la Lisabona se solicită statelor membre să crească investițiile pentru cercetare și dezvoltare la 3% din PIB, un angajament cheie pentru a încuraja inovarea și economia bazată pe cunoaștere;

| B. | întrucât Raportul Aho a identificat achizițiile publice ca un instrument strategic pentru realizarea acestui obiectiv; |
| --- | --- |

B.

întrucât Raportul Aho a identificat achizițiile publice ca un instrument strategic pentru realizarea acestui obiectiv;

| C. | întrucât Comisia și statele membre trebuie să sprijine dezvoltarea cunoștințelor necesare pentru a folosi cel mai bine recomandările din comunicarea Comisiei; |
| --- | --- |

C.

întrucât Comisia și statele membre trebuie să sprijine dezvoltarea cunoștințelor necesare pentru a folosi cel mai bine recomandările din comunicarea Comisiei;

| D. | întrucât Comisia nu dispune în prezent de instrumente pentru promovarea proiectelor-pilot privind achiziția înainte de comercializare, iar punerea în practică a acestei inițiative le revine doar statelor membre, |
| --- | --- |

D.

întrucât Comisia nu dispune în prezent de instrumente pentru promovarea proiectelor-pilot privind achiziția înainte de comercializare, iar punerea în practică a acestei inițiative le revine doar statelor membre,

| 1. | salută comunicarea Comisiei și sprijină modelul propus de achiziție înainte de comercializare cu partajarea riscurilor/beneficiilor ca unul dintre motoarele inovării; |
| --- | --- |

1.

salută comunicarea Comisiei și sprijină modelul propus de achiziție înainte de comercializare cu partajarea riscurilor/beneficiilor ca unul dintre motoarele inovării;

| 2. | susține Raportul Aho și în special opinia conform căreia statele membre ar trebui să utilizeze achizițiile publice pentru a promova cererea de bunuri inovatoare, ameliorând în același timp calitatea și accesibilitatea serviciilor publice; |
| --- | --- |

2.

susține Raportul Aho și în special opinia conform căreia statele membre ar trebui să utilizeze achizițiile publice pentru a promova cererea de bunuri inovatoare, ameliorând în același timp calitatea și accesibilitatea serviciilor publice;

| 3. | observă că, în ciuda numeroaselor programe europene de cercetare, rezultatele acestora nu au fost fructificate încă de autoritățile publice prin achizițiile publice efectuate; |
| --- | --- |

3.

observă că, în ciuda numeroaselor programe europene de cercetare, rezultatele acestora nu au fost fructificate încă de autoritățile publice prin achizițiile publice efectuate;

| 4. | ia act de atenția acordată deja achiziției înainte de comercializare, în special în SUA, China și Japonia, care exploatează activ potențialul printr-o gamă de instrumente de politici publice, cum ar fi proiectul de evaluare a performanțelor achizițiilor în domeniul apărării (Defence Acquisitions Performance Assessment - DAPA) din SUA; |
| --- | --- |

4.

ia act de atenția acordată deja achiziției înainte de comercializare, în special în SUA, China și Japonia, care exploatează activ potențialul printr-o gamă de instrumente de politici publice, cum ar fi proiectul de evaluare a performanțelor achizițiilor în domeniul apărării (Defence Acquisitions Performance Assessment - DAPA) din SUA;

| 5. | consideră că achiziția înainte de comercializare constituie un vector subexploatat al creșterii induse de inovare pentru UE cu un potențial semnificativ de realizare a unor servicii publice de înaltă calitate și imediat accesibile, cum ar fi serviciile de îngrijire medicală și de transport, precum și de abordare a provocărilor sociale constituite de schimbările climatice, energia durabilă și îmbătrânirea populației; |
| --- | --- |

5.

consideră că achiziția înainte de comercializare constituie un vector subexploatat al creșterii induse de inovare pentru UE cu un potențial semnificativ de realizare a unor servicii publice de înaltă calitate și imediat accesibile, cum ar fi serviciile de îngrijire medicală și de transport, precum și de abordare a provocărilor sociale constituite de schimbările climatice, energia durabilă și îmbătrânirea populației;

| 6. | regretă faptul că numeroase autorități publice nu sunt conștiente de potențialul achiziției înainte de comercializare și încă nu acționează ca niște „clienți inteligenți”; |
| --- | --- |

6.

regretă faptul că numeroase autorități publice nu sunt conștiente de potențialul achiziției înainte de comercializare și încă nu acționează ca niște „clienți inteligenți”;

| 7. | consideră că beneficiile optime ale acestei inițiative vor fi realizate doar dacă autoritățile contractante includ inovarea ca unul dintre obiectivele programului lor de achiziții publice; |
| --- | --- |

7.

consideră că beneficiile optime ale acestei inițiative vor fi realizate doar dacă autoritățile contractante includ inovarea ca unul dintre obiectivele programului lor de achiziții publice;

| 8. | constată că achiziția înainte de comercializare se poate derula în limitele cadrului juridic al Directivelor 2004/17/CE și 2004/18/CE care exclud din domeniul lor de aplicare serviciile de cercetare și dezvoltare (7), exceptând cazul în care serviciile care fac obiectul achizițiilor publice sunt integral achitate de către autoritatea contractantă, iar beneficiile îi revin exclusiv acesteia; |
| --- | --- |

8.

constată că achiziția înainte de comercializare se poate derula în limitele cadrului juridic al Directivelor 2004/17/CE și 2004/18/CE care exclud din domeniul lor de aplicare serviciile de cercetare și dezvoltare (7), exceptând cazul în care serviciile care fac obiectul achizițiilor publice sunt integral achitate de către autoritatea contractantă, iar beneficiile îi revin exclusiv acesteia;

| 9. | îndeamnă statele membre să își examineze legislația națională pentru a se asigura că autoritățile publice nu sunt supuse unor restricții în materie de achiziții înainte de comercializare prin lipsa transpunerii, printr-o transpunere incorectă sau inutil de complexă a scutirilor pertinente și din cauza unor cerințe naționale și modele de achiziții publice inutil de complicate; |
| --- | --- |

9.

îndeamnă statele membre să își examineze legislația națională pentru a se asigura că autoritățile publice nu sunt supuse unor restricții în materie de achiziții înainte de comercializare prin lipsa transpunerii, printr-o transpunere incorectă sau inutil de complexă a scutirilor pertinente și din cauza unor cerințe naționale și modele de achiziții publice inutil de complicate;

| 10. | constată că, în pofida abordării diferite adoptate în achiziția înainte de comercializare, ar trebui totuși să se aplice principii bune de achiziții publice, cum ar fi transparența și competitivitatea, pentru a garanta că soluțiile finale integrate răspund necesităților clienților; |
| --- | --- |

10.

constată că, în pofida abordării diferite adoptate în achiziția înainte de comercializare, ar trebui totuși să se aplice principii bune de achiziții publice, cum ar fi transparența și competitivitatea, pentru a garanta că soluțiile finale integrate răspund necesităților clienților;

| 11. | se arată favorabil comunicării Comisiei, care include o bază conceptuală care va putea reglementa achizițiile înainte de comercializare și realizarea acestora, deși consideră că există anumite lacune în ceea ce privește aplicarea concretă a procedurii propuse, în special la nivel local și regional; |
| --- | --- |

11.

se arată favorabil comunicării Comisiei, care include o bază conceptuală care va putea reglementa achizițiile înainte de comercializare și realizarea acestora, deși consideră că există anumite lacune în ceea ce privește aplicarea concretă a procedurii propuse, în special la nivel local și regional;

| 12. | consideră, în ceea ce privește autoritățile locale și regionale, că nu există încă informații suficiente cu privire la obstacolele care persistă în calea concretizării aplicării achiziției înainte de comercializare pentru ca aceste autorități să promoveze soluții cu adevărat inovatoare și utile pentru populațiile lor; |
| --- | --- |

12.

consideră, în ceea ce privește autoritățile locale și regionale, că nu există încă informații suficiente cu privire la obstacolele care persistă în calea concretizării aplicării achiziției înainte de comercializare pentru ca aceste autorități să promoveze soluții cu adevărat inovatoare și utile pentru populațiile lor;

| 13. | îndeamnă Comisia și statele membre să colaboreze pentru a se asigura că autoritățile contractante din cadrul autorităților locale, regionale și alte autorități care nu țin de administrația centrală își dezvoltă experiența necesară pentru a aplica proceduri de achiziții publice inovatoare; |
| --- | --- |

13.

îndeamnă Comisia și statele membre să colaboreze pentru a se asigura că autoritățile contractante din cadrul autorităților locale, regionale și alte autorități care nu țin de administrația centrală își dezvoltă experiența necesară pentru a aplica proceduri de achiziții publice inovatoare;

| 14. | solicită Comisiei și statelor membre să pună la dispoziția autorităților locale și regionale contractante orientări și instrumente de formare privind modul în care să folosească achiziția înainte de comercializare în domeniul cercetării și dezvoltării; |
| --- | --- |

14.

solicită Comisiei și statelor membre să pună la dispoziția autorităților locale și regionale contractante orientări și instrumente de formare privind modul în care să folosească achiziția înainte de comercializare în domeniul cercetării și dezvoltării;

| 15. | salută prin urmare inițiativa Comisiei de a finanța schimburile de bune practici și acțiuni de formare în domeniul achiziției înainte de comercializare în cadrul programului de lucru pentru 2009 din cel de-al șaptelea Program-cadru; |
| --- | --- |

15.

salută prin urmare inițiativa Comisiei de a finanța schimburile de bune practici și acțiuni de formare în domeniul achiziției înainte de comercializare în cadrul programului de lucru pentru 2009 din cel de-al șaptelea Program-cadru;

| 16. | salută documentul de lucru sus-menționat al serviciilor Comisiei privind 10 elemente de bună practică pentru soluții inovatoare în achizițiile publice și activitățile mai extinse ale Pro Inno Europe în sprijinul inovării; invită Comisia să redacteze un ghid similar de bune practici pentru achiziția înainte de comercializare; |
| --- | --- |

16.

salută documentul de lucru sus-menționat al serviciilor Comisiei privind 10 elemente de bună practică pentru soluții inovatoare în achizițiile publice și activitățile mai extinse ale Pro Inno Europe în sprijinul inovării; invită Comisia să redacteze un ghid similar de bune practici pentru achiziția înainte de comercializare;

| 17. | consideră că achiziția înainte de comercializare are un foarte mare potențial ca măsură suplimentară în vederea integrării achizițiilor publice inovatoare, dar recunoaște nevoia de competențe specializate în materie de achiziții publice și nevoia ca statele membre, în parteneriat cu întreprinderile, universitățile și centrele de formare, să finanțeze activități de formare pentru dezvoltarea unor instrumente de gestionare; |
| --- | --- |

17.

consideră că achiziția înainte de comercializare are un foarte mare potențial ca măsură suplimentară în vederea integrării achizițiilor publice inovatoare, dar recunoaște nevoia de competențe specializate în materie de achiziții publice și nevoia ca statele membre, în parteneriat cu întreprinderile, universitățile și centrele de formare, să finanțeze activități de formare pentru dezvoltarea unor instrumente de gestionare;

| 18. | solicită Direcțiilor Generale competente ale Comisiei să coopereze pentru a redacta un manual cuprinzător, ușor de înțeles, dar impecabil din punct de vedere juridic, în toate limbile oficiale, cu ilustrări prin cazuri concrete, care să arate modul în care principiile juridice pertinente pot fi aplicate corect în practică, manual destinat în special întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-urilor) și autorităților contractante; |
| --- | --- |

18.

solicită Direcțiilor Generale competente ale Comisiei să coopereze pentru a redacta un manual cuprinzător, ușor de înțeles, dar impecabil din punct de vedere juridic, în toate limbile oficiale, cu ilustrări prin cazuri concrete, care să arate modul în care principiile juridice pertinente pot fi aplicate corect în practică, manual destinat în special întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-urilor) și autorităților contractante;

| 19. | îndeamnă Comisia să includă în manual în special exemple practice de partajare a riscurilor și beneficiilor în funcție de condițiile pieței; consideră, în plus, că drepturile de proprietate intelectuală trebuie să aparțină societăților care participă la achiziția înainte de comercializare, în măsura în care SUA și Japonia lucrează pe baza acestui model, prin care numeroase societăți sunt încurajate să se implice în procedurile de achiziție înainte de comercializare; |
| --- | --- |

19.

îndeamnă Comisia să includă în manual în special exemple practice de partajare a riscurilor și beneficiilor în funcție de condițiile pieței; consideră, în plus, că drepturile de proprietate intelectuală trebuie să aparțină societăților care participă la achiziția înainte de comercializare, în măsura în care SUA și Japonia lucrează pe baza acestui model, prin care numeroase societăți sunt încurajate să se implice în procedurile de achiziție înainte de comercializare;

| 20. | remarcă în special că, pentru a asigura succesul achiziției înainte de comercializare, este important să se dezvolte partajarea riscurilor și a beneficiilor în funcție de condițiile de pe piață și atribuirea drepturilor de proprietate intelectuală întreprinderilor participante; |
| --- | --- |

20.

remarcă în special că, pentru a asigura succesul achiziției înainte de comercializare, este important să se dezvolte partajarea riscurilor și a beneficiilor în funcție de condițiile de pe piață și atribuirea drepturilor de proprietate intelectuală întreprinderilor participante;

| 21. | invită statele membre și Comisia să identifice, în cadrul mixului de politici de inovare, provocări publice pe termen mediu spre lung care să fie soluționate prin soluții tehnologice dezvoltate prin intermediul achiziției înainte de comercializare; consideră că astfel de soluții ar putea include concursuri de design și „fonduri pentru provocări” cum ar fi Driverless Vehicle Challenge în SUA; |
| --- | --- |

21.

invită statele membre și Comisia să identifice, în cadrul mixului de politici de inovare, provocări publice pe termen mediu spre lung care să fie soluționate prin soluții tehnologice dezvoltate prin intermediul achiziției înainte de comercializare; consideră că astfel de soluții ar putea include concursuri de design și „fonduri pentru provocări” cum ar fi Driverless Vehicle Challenge în SUA;

| 22. | consideră că transferul de cunoștințe între universitățile inovatoare din punct de vedere tehnologic, centrele de cercetare și autoritățile contractante fac parte integrantă din achiziția înainte de comercializare; |
| --- | --- |

22.

consideră că transferul de cunoștințe între universitățile inovatoare din punct de vedere tehnologic, centrele de cercetare și autoritățile contractante fac parte integrantă din achiziția înainte de comercializare;

| 23. | constată că agențiile europene de inovare, cum ar fi VINNOVA în Suedia, Tekes în Finlanda, Seternovem în Țările de Jos și Innovation Norway, au un rol fundamental în transferul de cunoștințe dintre potențialii clienți și cercetători; consideră că, prin promovarea cooperării între părțile implicate în cercetare și dezvoltare, aceste agenții încurajează aplicarea achiziției înainte de comercializare; prin urmare, încurajează statele membre să examineze funcționarea acestor agenții ca punct de referință pentru propriile lor activități; |
| --- | --- |

23.

constată că agențiile europene de inovare, cum ar fi VINNOVA în Suedia, Tekes în Finlanda, Seternovem în Țările de Jos și Innovation Norway, au un rol fundamental în transferul de cunoștințe dintre potențialii clienți și cercetători; consideră că, prin promovarea cooperării între părțile implicate în cercetare și dezvoltare, aceste agenții încurajează aplicarea achiziției înainte de comercializare; prin urmare, încurajează statele membre să examineze funcționarea acestor agenții ca punct de referință pentru propriile lor activități;

| 24. | constată importanța platformelor tehnologice ale UE în asigurarea unui cadru pentru definirea priorităților de cercetare și dezvoltare și în corelarea inovațiilor care sunt gata pentru exploatare cu nevoile potențialilor clienți; constată, de asemenea, că platformele tehnologice pot adapta evoluția timpurie a pieței noilor tehnologii la nevoile autorităților publice; invită, prin urmare, Comisia să asigure o mai bună implicare a platformelor tehnologice în achiziția înainte de comercializare; |
| --- | --- |

24.

constată importanța platformelor tehnologice ale UE în asigurarea unui cadru pentru definirea priorităților de cercetare și dezvoltare și în corelarea inovațiilor care sunt gata pentru exploatare cu nevoile potențialilor clienți; constată, de asemenea, că platformele tehnologice pot adapta evoluția timpurie a pieței noilor tehnologii la nevoile autorităților publice; invită, prin urmare, Comisia să asigure o mai bună implicare a platformelor tehnologice în achiziția înainte de comercializare;

| 25. | salută inițiativa Comisiei privind piețele-pilot care constituie un catalizator puternic pentru utilizarea achiziției înainte de comercializare pentru a sprijini inovarea, în vederea dezvoltării unor piețe cheie, remarcând în special inițiativa de a institui rețele de achiziții publice pentru sprijinirea inițiativei privind piețele-pilot; |
| --- | --- |

25.

salută inițiativa Comisiei privind piețele-pilot care constituie un catalizator puternic pentru utilizarea achiziției înainte de comercializare pentru a sprijini inovarea, în vederea dezvoltării unor piețe cheie, remarcând în special inițiativa de a institui rețele de achiziții publice pentru sprijinirea inițiativei privind piețele-pilot;

| 26. | salută eforturile Comisiei de a îmbunătăți accesul IMM-urilor din UE la achizițiile publice în Codul european de bune practici din cadrul Small Business Act; |
| --- | --- |

26.

salută eforturile Comisiei de a îmbunătăți accesul IMM-urilor din UE la achizițiile publice în Codul european de bune practici din cadrul Small Business Act;

| 27. | salută clarificările Comisiei potrivit cărora achiziția înainte de comercializare poate fi realizată de autoritățile contractante în toate fazele dezvoltării și lansării unui nou produs sau serviciu, nu doar pentru cercetare fundamentală; constată că această abordare cuprinzătoare încurajează accesul IMM-urilor la achizițiile publice; |
| --- | --- |

27.

salută clarificările Comisiei potrivit cărora achiziția înainte de comercializare poate fi realizată de autoritățile contractante în toate fazele dezvoltării și lansării unui nou produs sau serviciu, nu doar pentru cercetare fundamentală; constată că această abordare cuprinzătoare încurajează accesul IMM-urilor la achizițiile publice;

| 28. | salută propunerea Comisiei de clarificare a rolului autorităților publice în promovarea cercetării și dezvoltării și în stimularea inovării prin propriile activități de achiziții publice; subliniază faptul că politicile în domeniul achizițiilor publice ale statelor membre nu ar trebui să fie excesiv de prescriptive, deoarece achiziția înainte de comercializare poate fi practic organizată în diferite moduri în funcție de proiecte și necesități specifice, respectând totodată normele comunitare; |
| --- | --- |

28.

salută propunerea Comisiei de clarificare a rolului autorităților publice în promovarea cercetării și dezvoltării și în stimularea inovării prin propriile activități de achiziții publice; subliniază faptul că politicile în domeniul achizițiilor publice ale statelor membre nu ar trebui să fie excesiv de prescriptive, deoarece achiziția înainte de comercializare poate fi practic organizată în diferite moduri în funcție de proiecte și necesități specifice, respectând totodată normele comunitare;

| 29. | consideră important conceptul de achiziție înainte de comercializare, dar se teme că acesta nu va reuși să atragă IMM-urile decât dacă se va înțelege clar modul în care trebuie să funcționeze achiziția înainte de comercializare, în special în context transfrontalier; remarcă faptul că principiul cheie al achiziției înainte de comercializare, și anume faptul că autoritatea publică nu păstrează toate beneficiile rezultate din cercetare și dezvoltare, ci că fiecare societate reține drepturile de proprietate pentru ideile pe care le generează, garantează certitudine juridică și protejarea ideilor pentru întreprinderile participante; |
| --- | --- |

29.

consideră important conceptul de achiziție înainte de comercializare, dar se teme că acesta nu va reuși să atragă IMM-urile decât dacă se va înțelege clar modul în care trebuie să funcționeze achiziția înainte de comercializare, în special în context transfrontalier; remarcă faptul că principiul cheie al achiziției înainte de comercializare, și anume faptul că autoritatea publică nu păstrează toate beneficiile rezultate din cercetare și dezvoltare, ci că fiecare societate reține drepturile de proprietate pentru ideile pe care le generează, garantează certitudine juridică și protejarea ideilor pentru întreprinderile participante;

| 30. | recunoaște faptul că IMM-urile pot beneficia de achiziții înainte de comercializare prin partajarea riscurilor (date fiind capacitățile lor limitate de investiții), creștere progresivă (ca dimensiune și experiență) în fiecare etapă a procesului de cercetare și dezvoltare și grație procedurii de ofertare raționalizate față de achizițiile publice tradiționale; |
| --- | --- |

30.

recunoaște faptul că IMM-urile pot beneficia de achiziții înainte de comercializare prin partajarea riscurilor (date fiind capacitățile lor limitate de investiții), creștere progresivă (ca dimensiune și experiență) în fiecare etapă a procesului de cercetare și dezvoltare și grație procedurii de ofertare raționalizate față de achizițiile publice tradiționale;

| 31. | invită Comisia să consolideze aceste strategii într-o singură politică de achiziții publice care să vizeze încurajarea inovării prin achiziții publice, achiziții înainte de comercializare, dezvoltarea de piețe-pilot și creșterea IMM-urilor datorită achizițiilor publice; |
| --- | --- |

31.

invită Comisia să consolideze aceste strategii într-o singură politică de achiziții publice care să vizeze încurajarea inovării prin achiziții publice, achiziții înainte de comercializare, dezvoltarea de piețe-pilot și creșterea IMM-urilor datorită achizițiilor publice;

| 32. | consideră, că, în cadrul unei strategii consolidate de promovare a inovării prin achiziții înainte de comercializare, campaniile publice ar putea asigura un climat propice autorităților contractante pentru a investi mai mult în activități care să încurajeze inovarea cu beneficii pe termen mai lung asupra investițiilor; sprijină în acest sens oportunitățile de relaționare dintre autoritățile publice locale, regionale și naționale în ceea ce privește achiziția înainte de comercializare; |
| --- | --- |

32.

consideră, că, în cadrul unei strategii consolidate de promovare a inovării prin achiziții înainte de comercializare, campaniile publice ar putea asigura un climat propice autorităților contractante pentru a investi mai mult în activități care să încurajeze inovarea cu beneficii pe termen mai lung asupra investițiilor; sprijină în acest sens oportunitățile de relaționare dintre autoritățile publice locale, regionale și naționale în ceea ce privește achiziția înainte de comercializare;

| 33. | consideră că achiziția înainte de comercializare funcționează mai eficient dacă există suficiente stimulente pentru ca autoritățile publice să recurgă la piețele de cercetare și dezvoltare și pentru ca furnizorii să se implice în proiecte guvernamentale; prin urmare, constată că stimulentele financiare sunt extrem de importante pentru a aplica achiziția înainte de comercializare, iar acestea există deja în anumite state membre, unde o proporție substanțială din costurile primelor achiziții înainte de comercializare poate fi asumată de o autoritate centrală; |
| --- | --- |

33.

consideră că achiziția înainte de comercializare funcționează mai eficient dacă există suficiente stimulente pentru ca autoritățile publice să recurgă la piețele de cercetare și dezvoltare și pentru ca furnizorii să se implice în proiecte guvernamentale; prin urmare, constată că stimulentele financiare sunt extrem de importante pentru a aplica achiziția înainte de comercializare, iar acestea există deja în anumite state membre, unde o proporție substanțială din costurile primelor achiziții înainte de comercializare poate fi asumată de o autoritate centrală;

| 34. | consideră că în cadrul unor programe comunitare de stimulare a inovării ar trebui avute în vedere și stimulente financiare pentru autoritățile publice din întreaga UE pentru a realiza în comun achiziții înainte de comercializare pentru tehnologiile inovatoare de pe piețele-pilot și în alte domenii de interes comun european; |
| --- | --- |

34.

consideră că în cadrul unor programe comunitare de stimulare a inovării ar trebui avute în vedere și stimulente financiare pentru autoritățile publice din întreaga UE pentru a realiza în comun achiziții înainte de comercializare pentru tehnologiile inovatoare de pe piețele-pilot și în alte domenii de interes comun european;

| 35. | constată că aceste acțiuni-pilot comunitare ar beneficia de o examinare automată din partea Comisiei și de o largă diseminare a experiențelor practice și a clauzelor contractuale care permit entităților achizitoare să apeleze la precedente solide și care ar putea de asemenea să fie utilizate într-un ghid de bune practici; |
| --- | --- |

35.

constată că aceste acțiuni-pilot comunitare ar beneficia de o examinare automată din partea Comisiei și de o largă diseminare a experiențelor practice și a clauzelor contractuale care permit entităților achizitoare să apeleze la precedente solide și care ar putea de asemenea să fie utilizate într-un ghid de bune practici;

| 36. | identifică necesitatea unui proiect-pilot european privind achizițiile înainte de comercializare pentru a exemplifica o abordare de aplicare care să garanteze maximum de certitudine juridică și de protecție pentru întreprinderi, în special pentru IMM-urile care, prin definiție, reprezintă părțile cele mai slabe față de autoritățile contractante și marile întreprinderi care sunt în general implicate în achizițiile publice; |
| --- | --- |

36.

identifică necesitatea unui proiect-pilot european privind achizițiile înainte de comercializare pentru a exemplifica o abordare de aplicare care să garanteze maximum de certitudine juridică și de protecție pentru întreprinderi, în special pentru IMM-urile care, prin definiție, reprezintă părțile cele mai slabe față de autoritățile contractante și marile întreprinderi care sunt în general implicate în achizițiile publice;

| 37. | ia act de faptul că consolidarea achiziției înainte de comercializare rămâne una dintre numeroasele modalități care ar permite statelor membre să ridice ștacheta în domeniul cercetării și inovării; invită așadar statele membre să promoveze inovarea implicând toate părțile interesate, inclusiv universitățile, institutele de cercetare și alte organisme implicate în promovarea dezvoltării economice, astfel încât autoritățile publice să investească mai mult în activități inovatoare; consideră că acest angajament ar trebui să fie inclus într-o strategie pentru cercetare, inovare și dezvoltare; |
| --- | --- |

37.

ia act de faptul că consolidarea achiziției înainte de comercializare rămâne una dintre numeroasele modalități care ar permite statelor membre să ridice ștacheta în domeniul cercetării și inovării; invită așadar statele membre să promoveze inovarea implicând toate părțile interesate, inclusiv universitățile, institutele de cercetare și alte organisme implicate în promovarea dezvoltării economice, astfel încât autoritățile publice să investească mai mult în activități inovatoare; consideră că acest angajament ar trebui să fie inclus într-o strategie pentru cercetare, inovare și dezvoltare;

| 38. | recomandă Comisiei și statelor membre să promoveze, în scopul încurajării concurenței, utilizarea sistemelor electronice de achiziții și a procedurilor dinamice pentru a facilita procesul achiziției înainte de comercializare; |
| --- | --- |

38.

recomandă Comisiei și statelor membre să promoveze, în scopul încurajării concurenței, utilizarea sistemelor electronice de achiziții și a procedurilor dinamice pentru a facilita procesul achiziției înainte de comercializare;

| 39. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

39.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO L 134, 30.4.2004, p. 114.

(2)  JO L 134, 30.4.2004, p. 1.

(3)  JO C 91, 12.4.2008, p. 4.

(4)  JO C 102 E, 24.4.2008, p. 455.

(5)  http://ec.europa.eu/invest-in-research/action/2006_ahogroup_en.htm

(6)  JO C 325, 19.12.2008, p. 44.

(7)  Articolul 16 litera (f) din Directiva 2004/18/CE și articolul 24 litera (e) din Directiva 2004/17/CE.

---

| 18.3.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 67/16 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 67/16

---

A doua revizuire strategică a politicii energetice

P6_TA(2009)0038

Rezoluția Parlamentului European din 3 februarie 2009 referitoare la a doua revizuire strategică a politicii energetice (2008/2239(INI))

(2010/C 67 E/04)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 noiembrie 2008, intitulată „A doua revizuire strategică a politicii energetice - un plan de acțiune al UE pentru securitate și solidaritate în domeniul energiei” (COM(2008)0781), („Comunicarea privind a doua revizuire strategică a politicii energetice”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 noiembrie 2008, intitulată „A doua revizuire strategică a politicii energetice - un plan de acțiune al UE pentru securitate și solidaritate în domeniul energiei” (COM(2008)0781), („Comunicarea privind a doua revizuire strategică a politicii energetice”),

| — | având în vedere Cartea verde a Comisiei din 13 noiembrie 2008, intitulată „Către o rețea energetică europeană sigură, sustenabilă și competitivă” (COM(2008)0782), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea verde a Comisiei din 13 noiembrie 2008, intitulată „Către o rețea energetică europeană sigură, sustenabilă și competitivă” (COM(2008)0782),

| — | având în vedere raportul Comisiei din 13 noiembrie 2008 privind punerea în aplicare a programului referitor la rețelele transeuropene de energie în perioada 2002-2006 (COM(2008)0770), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei din 13 noiembrie 2008 privind punerea în aplicare a programului referitor la rețelele transeuropene de energie în perioada 2002-2006 (COM(2008)0770),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 noiembrie 2008 privind Directiva 2004/67/CE din 26 aprilie 2004 privind măsurile de garantare a securității aprovizionării cu gaz natural (COM(2008)0769), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 noiembrie 2008 privind Directiva 2004/67/CE din 26 aprilie 2004 privind măsurile de garantare a securității aprovizionării cu gaz natural (COM(2008)0769),

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 13 noiembrie 2008 de directivă a Consiliului privind obligația statelor membre de a menține un nivel minimal de rezerve de petrol brut și/sau de produse petroliere (COM(2008)0775), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 13 noiembrie 2008 de directivă a Consiliului privind obligația statelor membre de a menține un nivel minimal de rezerve de petrol brut și/sau de produse petroliere (COM(2008)0775),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 noiembrie 2008, intitulată „Eficiența energetică: realizarea obiectivului de 20%” (COM(2008)0772), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 noiembrie 2008, intitulată „Eficiența energetică: realizarea obiectivului de 20%” (COM(2008)0772),

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 13 noiembrie 2008 de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind performanța energetică a clădirilor (reformare) (COM(2008)0780), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 13 noiembrie 2008 de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind performanța energetică a clădirilor (reformare) (COM(2008)0780),

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 13 noiembrie 2008 de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind indicarea, prin etichetare și informații standard despre produs, a consumului de energie și de alte resurse al produselor cu impact energetic (reformare) (COM(2008)0778), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 13 noiembrie 2008 de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind indicarea, prin etichetare și informații standard despre produs, a consumului de energie și de alte resurse al produselor cu impact energetic (reformare) (COM(2008)0778),

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 13 noiembrie 2008 de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind etichetarea pneurilor în ceea ce privește eficiența consumului de combustibil și alți parametri esențiali (COM(2008)0779), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 13 noiembrie 2008 de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind etichetarea pneurilor în ceea ce privește eficiența consumului de combustibil și alți parametri esențiali (COM(2008)0779),

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 26 noiembrie 2008 de directivă a Consiliului privind instituirea cadrului comunitar pentru securitatea nucleară (COM(2008)0790), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 26 noiembrie 2008 de directivă a Consiliului privind instituirea cadrului comunitar pentru securitatea nucleară (COM(2008)0790),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 noiembrie 2008, intitulată „Europa poate economisi mai multă energie prin producerea combinată a căldurii și electricității” (COM(2008)0771), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 noiembrie 2008, intitulată „Europa poate economisi mai multă energie prin producerea combinată a căldurii și electricității” (COM(2008)0771),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 noiembrie 2008, intitulată „Energia eoliană offshore: acțiuni necesare pentru realizarea obiectivelor politicii energetice pentru anul 2020 și ulterior” (COM(2008)0768), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 noiembrie 2008, intitulată „Energia eoliană offshore: acțiuni necesare pentru realizarea obiectivelor politicii energetice pentru anul 2020 și ulterior” (COM(2008)0768),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 noiembrie 2008, intitulată „Actualizarea programului nuclear indicativ în contextul celei de a doua revizuiri strategice a politicii energetice” (COM(2008)0776), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 noiembrie 2008, intitulată „Actualizarea programului nuclear indicativ în contextul celei de a doua revizuiri strategice a politicii energetice” (COM(2008)0776),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 10 ianuarie 2007, intitulată „Limitarea schimbărilor climatice globale la 2 grade Celsius: calea de urmat pentru 2020 și după această dată” (COM(2007)0002), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 10 ianuarie 2007, intitulată „Limitarea schimbărilor climatice globale la 2 grade Celsius: calea de urmat pentru 2020 și după această dată” (COM(2007)0002),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 23 ianuarie 2008, intitulată „De două ori 20 până în 2020: șansa oferită Europei de schimbările climatice” (COM(2008)0030, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 23 ianuarie 2008, intitulată „De două ori 20 până în 2020: șansa oferită Europei de schimbările climatice” (COM(2008)0030,

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 23 ianuarie 2008 de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (COM(2008)0019), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 23 ianuarie 2008 de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (COM(2008)0019),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 noiembrie 2008, intitulată „Un plan european de redresare economică” (COM(2008)0800), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 noiembrie 2008, intitulată „Un plan european de redresare economică” (COM(2008)0800),

| — | având în vedere Poziția sa din 4 aprilie 2006 privind poziția comună a Consiliului în vederea adoptării deciziei Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a orientărilor referitoare la rețelele transeuropene de energie și de abrogare a Deciziei 96/391/CE și a Deciziei nr. 1229/2003/CE (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Poziția sa din 4 aprilie 2006 privind poziția comună a Consiliului în vederea adoptării deciziei Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a orientărilor referitoare la rețelele transeuropene de energie și de abrogare a Deciziei 96/391/CE și a Deciziei nr. 1229/2003/CE (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 10 mai 2007 privind Evaluarea Euratom: 50 de ani de politică europeană în domeniul energiei nucleare (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 10 mai 2007 privind Evaluarea Euratom: 50 de ani de politică europeană în domeniul energiei nucleare (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 septembrie 2007 privind foaia de parcurs pentru energia regenerabilă în Europa (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 septembrie 2007 privind foaia de parcurs pentru energia regenerabilă în Europa (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 26 septembrie 2007 privind promovarea unei politici externe europene comune în domeniul energiei (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 26 septembrie 2007 privind promovarea unei politici externe europene comune în domeniul energiei (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 24 octombrie 2007 privind sursele convenționale de energie și tehnologia energetică (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 24 octombrie 2007 privind sursele convenționale de energie și tehnologia energetică (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 31 ianuarie 2008 privind planul de acțiune privind eficiența energetică: realizarea potențialului (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 31 ianuarie 2008 privind planul de acțiune privind eficiența energetică: realizarea potențialului (6),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 martie 2008 privind Fondul mondial pentru eficiență energetică și energie regenerabilă (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 martie 2008 privind Fondul mondial pentru eficiență energetică și energie regenerabilă (7),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 9 iulie 2008 privind Planul strategic european pentru tehnologiile energetice (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 9 iulie 2008 privind Planul strategic european pentru tehnologiile energetice (8),

| — | având în vedere Poziția sa din 18 iunie 2008 privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2003/54/CE privind normele comune pentru piața internă de energie electrică (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Poziția sa din 18 iunie 2008 privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2003/54/CE privind normele comune pentru piața internă de energie electrică (9),

| — | având în vedere Poziția sa din 9 iulie 2008 privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2003/55/CE privind normele comune pentru piața internă în sectorul gazelor naturale (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Poziția sa din 9 iulie 2008 privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2003/55/CE privind normele comune pentru piața internă în sectorul gazelor naturale (10),

| — | având în vedere Poziția sa din 18 iunie 2008 privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1228/2003 privind condițiile de acces la rețea pentru schimburile transfrontaliere de energie electrică (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Poziția sa din 18 iunie 2008 privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1228/2003 privind condițiile de acces la rețea pentru schimburile transfrontaliere de energie electrică (11),

| — | având în vedere Poziția sa din 9 iulie 2008 privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1775/2005/CE privind condițiile de acces la rețelele pentru transportul gazelor naturale (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Poziția sa din 9 iulie 2008 privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1775/2005/CE privind condițiile de acces la rețelele pentru transportul gazelor naturale (12),

| — | având în vedere Poziția sa din 18 iunie 2008 privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unei Agenții pentru cooperarea autorităților de reglementare din sectorul energiei (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Poziția sa din 18 iunie 2008 privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unei Agenții pentru cooperarea autorităților de reglementare din sectorul energiei (13),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 18 noiembrie 2008 referitoare la sprijinirea demonstrației incipiente a producerii de energie electrică durabilă din combustibili fosili (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 18 noiembrie 2008 referitoare la sprijinirea demonstrației incipiente a producerii de energie electrică durabilă din combustibili fosili (14),

| — | având în vedere concluziile Președinției Consiliului European din 8-9 martie 2007, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Președinției Consiliului European din 8-9 martie 2007,

| — | având în vedere concluziile Președinției Consiliului European din 13-14 martie 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Președinției Consiliului European din 13-14 martie 2008,

| — | având în vedere concluziile Președinției Consiliului European din 15-16 octombrie 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Președinției Consiliului European din 15-16 octombrie 2008,

| — | având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizul Comisiei pentru afaceri externe (A6–0013/2009), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizul Comisiei pentru afaceri externe (A6–0013/2009),

| A. | întrucât orice politică energetică europeană trebuie să urmărească în mod indisociabil trei obiective principale și egale ca importanță, și anume siguranța aprovizionării și solidaritatea între statele membre, lupta împotriva schimbărilor climatice, inclusiv un angajament ferm privind obiectivele Uniunii și îndeplinirea acestora, și competitivitatea; |
| --- | --- |

A.

întrucât orice politică energetică europeană trebuie să urmărească în mod indisociabil trei obiective principale și egale ca importanță, și anume siguranța aprovizionării și solidaritatea între statele membre, lupta împotriva schimbărilor climatice, inclusiv un angajament ferm privind obiectivele Uniunii și îndeplinirea acestora, și competitivitatea;

| B. | întrucât este nevoie de o schimbare totală a paradigmei în domeniul politicii energetice pentru îndeplinirea celor trei obiective principale menționate, găsind în același timp o soluție în ceea ce privește problemele sociale, de mediu, economice și de ocupare a forței de muncă; |
| --- | --- |

B.

întrucât este nevoie de o schimbare totală a paradigmei în domeniul politicii energetice pentru îndeplinirea celor trei obiective principale menționate, găsind în același timp o soluție în ceea ce privește problemele sociale, de mediu, economice și de ocupare a forței de muncă;

| C. | întrucât dependența Uniunii Europene de sursele convenționale de energie și de un număr limitat de producători de energie reprezintă un risc major pentru stabilitate, prosperitate și siguranța aprovizionării cu energie; |
| --- | --- |

C.

întrucât dependența Uniunii Europene de sursele convenționale de energie și de un număr limitat de producători de energie reprezintă un risc major pentru stabilitate, prosperitate și siguranța aprovizionării cu energie;

| D. | întrucât creșterea eficienței energetice trebuie să joace un rol esențial în reducerea dependenței de importul de energie, sporirea competitivității și combaterea schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

D.

întrucât creșterea eficienței energetice trebuie să joace un rol esențial în reducerea dependenței de importul de energie, sporirea competitivității și combaterea schimbărilor climatice;

| E. | întrucât în prezent cererea Uniunii de energie continuă să crească în majoritatea sectoarelor, lăsând în mare parte neexploatat potențialul de eficiență energetică; |
| --- | --- |

E.

întrucât în prezent cererea Uniunii de energie continuă să crească în majoritatea sectoarelor, lăsând în mare parte neexploatat potențialul de eficiență energetică;

| F. | întrucât UE importă în momentul actual 50% din energia pe care o consumă, iar această pondere ar putea atinge 70% în 2030; |
| --- | --- |

F.

întrucât UE importă în momentul actual 50% din energia pe care o consumă, iar această pondere ar putea atinge 70% în 2030;

| G. | întrucât riscurile care amenință siguranța aprovizionării UE sunt accentuate de lipsa unei viziuni pentru o economie bazată pe cumpătare energetică și de nivelul scăzut al investițiilor, în special la nivel local și regional, fapt care provoacă în toate sectoarele energetice și sectoarele care au legătură cu energia capacități limitate, chiar insuficiente, de unde în special necesitatea de a înnoi parcul centralelor electrice până în 2030 pentru o valoare a investițiilor estimată la 900 de miliarde de euro; |
| --- | --- |

G.

întrucât riscurile care amenință siguranța aprovizionării UE sunt accentuate de lipsa unei viziuni pentru o economie bazată pe cumpătare energetică și de nivelul scăzut al investițiilor, în special la nivel local și regional, fapt care provoacă în toate sectoarele energetice și sectoarele care au legătură cu energia capacități limitate, chiar insuficiente, de unde în special necesitatea de a înnoi parcul centralelor electrice până în 2030 pentru o valoare a investițiilor estimată la 900 de miliarde de euro;

| H. | întrucât nivelul în scădere al prețurilor la petrol și gaze are efecte negative asupra investițiilor planificate, ceea ce duce la necesitatea de a acorda sprijin tuturor proiectelor majore de infrastructură care contribuie la importul unor cantități semnificative de gaz în Europa, prin diversificarea surselor și a rutelor și evitarea riscurilor legate de tranzit; |
| --- | --- |

H.

întrucât nivelul în scădere al prețurilor la petrol și gaze are efecte negative asupra investițiilor planificate, ceea ce duce la necesitatea de a acorda sprijin tuturor proiectelor majore de infrastructură care contribuie la importul unor cantități semnificative de gaz în Europa, prin diversificarea surselor și a rutelor și evitarea riscurilor legate de tranzit;

| I. | întrucât criza economică actuală împiedică și mai mult investițiile în infrastructura energetică; |
| --- | --- |

I.

întrucât criza economică actuală împiedică și mai mult investițiile în infrastructura energetică;

| J. | întrucât, cu toate că scenariul propus de Comisie prevede scăderea cererii de surse convenționale în următoarele două decenii, Europa trebuie să sprijine toate investițiile planificate în noi infrastructuri pentru importul de energie; întrucât acest lucru va garanta o tranziție în siguranță către noul sistem energetic european, care este prevăzut a fi pus în aplicare până în 2020; |
| --- | --- |

J.

întrucât, cu toate că scenariul propus de Comisie prevede scăderea cererii de surse convenționale în următoarele două decenii, Europa trebuie să sprijine toate investițiile planificate în noi infrastructuri pentru importul de energie; întrucât acest lucru va garanta o tranziție în siguranță către noul sistem energetic european, care este prevăzut a fi pus în aplicare până în 2020;

| K. | întrucât începând cu 2030, pentru a reduce riscul major de penurie de energie pe bază de combustibili fosili, UE va trebui să fi dezvoltat și programat noi tehnologii energetice competitive, durabile și cu emisii reduse de CO2, precum și să-și fi redus în mod semnificativ consumul de energie; |
| --- | --- |

K.

întrucât începând cu 2030, pentru a reduce riscul major de penurie de energie pe bază de combustibili fosili, UE va trebui să fi dezvoltat și programat noi tehnologii energetice competitive, durabile și cu emisii reduse de CO2, precum și să-și fi redus în mod semnificativ consumul de energie;

| L. | întrucât Uniunea trebuie să efectueze fără întârziere investiții majore în ceea ce privește rețelele și să finalizeze piața internă a energiei și întrucât ar trebui încurajate inițiative de avangardă, precum cele privind Operatorul european de sisteme de transport și instituirea unei rețele europene unice de gaz; |
| --- | --- |

L.

întrucât Uniunea trebuie să efectueze fără întârziere investiții majore în ceea ce privește rețelele și să finalizeze piața internă a energiei și întrucât ar trebui încurajate inițiative de avangardă, precum cele privind Operatorul european de sisteme de transport și instituirea unei rețele europene unice de gaz;

| M. | întrucât sectorul energetic și investițiile în infrastructura energetică necesită un cadru de reglementare stabil și o cooperare mai strânsă între autoritățile naționale de reglementare; |
| --- | --- |

M.

întrucât sectorul energetic și investițiile în infrastructura energetică necesită un cadru de reglementare stabil și o cooperare mai strânsă între autoritățile naționale de reglementare;

| N. | întrucât dezvoltarea de rețele energetice este esențială pentru consolidarea siguranței aprovizionării, care trebuie să ocupe un loc principal între prioritățile politicii energetice europene; |
| --- | --- |

N.

întrucât dezvoltarea de rețele energetice este esențială pentru consolidarea siguranței aprovizionării, care trebuie să ocupe un loc principal între prioritățile politicii energetice europene;

| O. | întrucât sectorul energiei electrice și cel al gazului au nevoie de un cadru de reglementare stabil și previzibil, ceea ce face necesară conferirea unor competențe semnificative Agenției pentru cooperarea autorităților de reglementare din domeniul energetic („Agenția”), astfel încât să contribuie la armonizarea cadrelor naționale de reglementare și să se evite incertitudinea care ar putea rezulta în urma procedurii de comitologie; |
| --- | --- |

O.

întrucât sectorul energiei electrice și cel al gazului au nevoie de un cadru de reglementare stabil și previzibil, ceea ce face necesară conferirea unor competențe semnificative Agenției pentru cooperarea autorităților de reglementare din domeniul energetic („Agenția”), astfel încât să contribuie la armonizarea cadrelor naționale de reglementare și să se evite incertitudinea care ar putea rezulta în urma procedurii de comitologie;

| P. | întrucât, pentru a contribui la îndeplinirea obiectivelor legate de siguranța aprovizionării, resursele interne convenționale de energie ale Uniunii trebuie exploatate în statele membre în care acestea sunt disponibile, respectându-se legislația națională și comunitară din domeniul mediului, |
| --- | --- |

P.

întrucât, pentru a contribui la îndeplinirea obiectivelor legate de siguranța aprovizionării, resursele interne convenționale de energie ale Uniunii trebuie exploatate în statele membre în care acestea sunt disponibile, respectându-se legislația națională și comunitară din domeniul mediului,

| 1. | invită statele membre să considere această revizuire strategică a politicii energetice o bază pentru punerea în aplicare a unei politici energetice pentru Europa și pentru stabilirea unui plan ambițios de acțiune pentru perioada 2010 – 2012; |
| --- | --- |

1.

invită statele membre să considere această revizuire strategică a politicii energetice o bază pentru punerea în aplicare a unei politici energetice pentru Europa și pentru stabilirea unui plan ambițios de acțiune pentru perioada 2010 – 2012;

| 2. | confirmă triplul obiectiv fixat pentru 2020 de reducere cu 20% a emisiilor de gaze cu efect de seră, și cu 30 % în cazul unui acord internațional, de reducere a consumului de energie cu cel puțin 20% și de obținere a unei ponderi a energiei regenerabile de cel puțin 20% din consumul de energie finală; invită Uniunea Europeană și statele membre să devină cea mai eficientă economie din punct de vedere energetic, astfel încât să contribuie în mod activ la îndeplinirea obiectivului de 2°C în materie de climă; invită Uniunea Europeană și statele membre să reducă emisiile de gaze cu efect de seră până în 2050 cu un procent de cel puțin 80%; invită Comisia să elaboreze, în urma consultărilor cu toate părțile interesate, scenarii posibile în ceea ce privește energia, care să ilustreze modurile prin care pot fi îndeplinite aceste obiective și să prezinte ipotezele tehnice și economice aferente; |
| --- | --- |

2.

confirmă triplul obiectiv fixat pentru 2020 de reducere cu 20% a emisiilor de gaze cu efect de seră, și cu 30 % în cazul unui acord internațional, de reducere a consumului de energie cu cel puțin 20% și de obținere a unei ponderi a energiei regenerabile de cel puțin 20% din consumul de energie finală; invită Uniunea Europeană și statele membre să devină cea mai eficientă economie din punct de vedere energetic, astfel încât să contribuie în mod activ la îndeplinirea obiectivului de 2°C în materie de climă; invită Uniunea Europeană și statele membre să reducă emisiile de gaze cu efect de seră până în 2050 cu un procent de cel puțin 80%; invită Comisia să elaboreze, în urma consultărilor cu toate părțile interesate, scenarii posibile în ceea ce privește energia, care să ilustreze modurile prin care pot fi îndeplinite aceste obiective și să prezinte ipotezele tehnice și economice aferente;

| 3. | își exprimă convingerea fermă că reducerea consumului de energie reprezintă prioritatea absolută pentru a realiza obiectivele de dezvoltare durabilă, inovare, creare de locuri de muncă și competitivitate și constituie, de asemenea, un mijloc foarte eficient și necostisitor de sporire a securității energetice; |
| --- | --- |

3.

își exprimă convingerea fermă că reducerea consumului de energie reprezintă prioritatea absolută pentru a realiza obiectivele de dezvoltare durabilă, inovare, creare de locuri de muncă și competitivitate și constituie, de asemenea, un mijloc foarte eficient și necostisitor de sporire a securității energetice;

| 4. | invită Comisia și statele membre să confere obiectivului de reducere cu 20% a consumului de energie până în 2020 un caracter obligatoriu din punct de vedere juridic pentru statele membre și să propună și să pună în aplicare măsuri coerente pentru a asigura îndeplinirea acestuia; |
| --- | --- |

4.

invită Comisia și statele membre să confere obiectivului de reducere cu 20% a consumului de energie până în 2020 un caracter obligatoriu din punct de vedere juridic pentru statele membre și să propună și să pună în aplicare măsuri coerente pentru a asigura îndeplinirea acestuia;

| 5. | invită Uniunea Europeană și statele membre să adopte ca obiective o îmbunătățire cu 35% a eficienței energetice și o pondere de 60% a energiei regenerabile până în 2050; |
| --- | --- |

5.

invită Uniunea Europeană și statele membre să adopte ca obiective o îmbunătățire cu 35% a eficienței energetice și o pondere de 60% a energiei regenerabile până în 2050;

| 6. | invită Comisia să sprijine toate investițiile planificate în noi infrastructuri de import de energie și în tehnologii din domeniul energiei regenerabile, pentru a face față scăderii nivelului prețurilor la petrol și gaze, care are un efect negativ asupra investițiilor planificate; |
| --- | --- |

6.

invită Comisia să sprijine toate investițiile planificate în noi infrastructuri de import de energie și în tehnologii din domeniul energiei regenerabile, pentru a face față scăderii nivelului prețurilor la petrol și gaze, care are un efect negativ asupra investițiilor planificate;

Politica europeană a energiei

| 7. | invită statele membre, în lumina riscurilor din ce în ce mai mari care amenință Uniunea Europeană în termeni de securitate energetică, să se exprime cu o voce unitară; notează că practica lor actuală este opusă acestei aspirații; consideră imperativ, în numele siguranței aprovizionării, al solidarității și al eficienței negocierilor pentru definirea cadrului de reglementare internațional, ca Comisia să propună Parlamentului și Consiliului elaborarea unei politici europene a energiei care să țină cont așa cum se cuvine de competențele respective ale Uniunii Europene și ale statelor membre: relații internaționale, eficiență energetică, lupta împotriva schimbărilor climatice, continuarea dezvoltării pieței interne, negocierea tratatelor internaționale, studii prospective și dialog cu producătorii și cu țările de tranzit, cercetare în domeniul energetic și diversificarea surselor de aprovizionare cu energie; |
| --- | --- |

7.

invită statele membre, în lumina riscurilor din ce în ce mai mari care amenință Uniunea Europeană în termeni de securitate energetică, să se exprime cu o voce unitară; notează că practica lor actuală este opusă acestei aspirații; consideră imperativ, în numele siguranței aprovizionării, al solidarității și al eficienței negocierilor pentru definirea cadrului de reglementare internațional, ca Comisia să propună Parlamentului și Consiliului elaborarea unei politici europene a energiei care să țină cont așa cum se cuvine de competențele respective ale Uniunii Europene și ale statelor membre: relații internaționale, eficiență energetică, lupta împotriva schimbărilor climatice, continuarea dezvoltării pieței interne, negocierea tratatelor internaționale, studii prospective și dialog cu producătorii și cu țările de tranzit, cercetare în domeniul energetic și diversificarea surselor de aprovizionare cu energie;

| 8. | invită Comisia să-și aducă aportul pentru ca Uniunea Europeană să se adreseze în mod unitar producătorilor din țările terțe, prin intermediul dezvoltării unei interdependențe reciproc avantajoase, și să sprijine consolidarea puterii comerciale a întreprinderilor din UE în raport cu întreprinderile de stat din țările terțe; |
| --- | --- |

8.

invită Comisia să-și aducă aportul pentru ca Uniunea Europeană să se adreseze în mod unitar producătorilor din țările terțe, prin intermediul dezvoltării unei interdependențe reciproc avantajoase, și să sprijine consolidarea puterii comerciale a întreprinderilor din UE în raport cu întreprinderile de stat din țările terțe;

| 9. | consideră că solidaritatea energetică trebuie să devină un interes european major la nivel european, regional și bilateral și consideră că dacă se aduce atingere aprovizionării cu energie într-un stat membru, acest lucru afectează Uniunea Europeană în ansamblu; |
| --- | --- |

9.

consideră că solidaritatea energetică trebuie să devină un interes european major la nivel european, regional și bilateral și consideră că dacă se aduce atingere aprovizionării cu energie într-un stat membru, acest lucru afectează Uniunea Europeană în ansamblu;

| 10. | subliniază importanța inițiativelor locale de combatere a schimbărilor climatice; aprobă măsuri care vizează promovarea eficienței energetice și a energiilor regenerabile, precum programele de finanțare care intră în sfera politicii de coeziune sau a fiscalității ecologice sau contribuția „pactului primarilor” și susține în acest sens ideea unui „pact al insulelor” în vederea difuzării celor mai bune practici și a dezvoltării unor comunități și orașe cu un nivel foarte ridicat de energie eficientă și regenerabilă; |
| --- | --- |

10.

subliniază importanța inițiativelor locale de combatere a schimbărilor climatice; aprobă măsuri care vizează promovarea eficienței energetice și a energiilor regenerabile, precum programele de finanțare care intră în sfera politicii de coeziune sau a fiscalității ecologice sau contribuția „pactului primarilor” și susține în acest sens ideea unui „pact al insulelor” în vederea difuzării celor mai bune practici și a dezvoltării unor comunități și orașe cu un nivel foarte ridicat de energie eficientă și regenerabilă;

| 11. | consideră că o politică energetică europeană adecvată trebuie să se bazeze pe o configurație energetică echilibrată care să aibă la bază folosirea energiei fără emisii de dioxid de carbon și a combustibililor fosili cu cel mai mic nivel de emisii, precum și noi tehnologii care reduc drastic emisiile de gaze cu efect de seră ale combustibililor fosili solizi; |
| --- | --- |

11.

consideră că o politică energetică europeană adecvată trebuie să se bazeze pe o configurație energetică echilibrată care să aibă la bază folosirea energiei fără emisii de dioxid de carbon și a combustibililor fosili cu cel mai mic nivel de emisii, precum și noi tehnologii care reduc drastic emisiile de gaze cu efect de seră ale combustibililor fosili solizi;

| 12. | consideră că statele membre ar trebui să dezvolte strategii naționale pentru a aborda problema sărăciei energetice pe teritoriul lor; |
| --- | --- |

12.

consideră că statele membre ar trebui să dezvolte strategii naționale pentru a aborda problema sărăciei energetice pe teritoriul lor;

| 13. | consideră că repartizarea sarcinilor între întreprinderi și factorii de decizie politică, conform căreia întreprinderile sunt responsabile de siguranța aprovizionării, și-a demonstrat valoarea și, prin urmare, ar trebui, în principiu, păstrată; invită factorii de decizie politică, având în vedere contextul internațional din ce în ce mai dificil, să adopte în viitor mai multe măsuri însoțitoare pentru activitățile economice; |
| --- | --- |

13.

consideră că repartizarea sarcinilor între întreprinderi și factorii de decizie politică, conform căreia întreprinderile sunt responsabile de siguranța aprovizionării, și-a demonstrat valoarea și, prin urmare, ar trebui, în principiu, păstrată; invită factorii de decizie politică, având în vedere contextul internațional din ce în ce mai dificil, să adopte în viitor mai multe măsuri însoțitoare pentru activitățile economice;

| 14. | reamintește angajamentele asumate de statele membre prin semnarea Tratatului de la Lisabona, de a lupta împotriva schimbărilor climatice și de a fi solidare în situațiile de criză energetică; |
| --- | --- |

14.

reamintește angajamentele asumate de statele membre prin semnarea Tratatului de la Lisabona, de a lupta împotriva schimbărilor climatice și de a fi solidare în situațiile de criză energetică;

| 15. | consideră că ratificarea Tratatului de la Lisabona va consolida în continuare toate eforturile în vederea instituirii unei politici europene comune în domeniul energiei; |
| --- | --- |

15.

consideră că ratificarea Tratatului de la Lisabona va consolida în continuare toate eforturile în vederea instituirii unei politici europene comune în domeniul energiei;

Siguranța aprovizionării

| 16. | salută planul de acțiune pentru securitate energetică și solidaritate al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

16.

salută planul de acțiune pentru securitate energetică și solidaritate al Uniunii Europene;

Promovarea infrastructurilor necesare pentru satisfacerea nevoilor UE

| 17. | notează o întârziere foarte importantă în realizarea rețelelor prioritare și de interes european de transport și energie; subliniază faptul că acest nivel scăzut al investițiilor încetinește buna funcționare a pieței interne și determină capacități limitate, chiar insuficiente, în toate sectoarele energiei; constată, de asemenea, că industria nu este decât parțial responsabilă de acest lucru și invită statele membre să acționeze pentru o mai mare implicare a cetățenilor lor, în special prin informarea acestora cu privire la necesitățile noilor proiecte de infrastructură și de producție; invită, prin urmare, autoritățile naționale de reglementare să ia toate măsurile posibile în domeniile lor de decizie pentru a accelera investițiile; |
| --- | --- |

17.

notează o întârziere foarte importantă în realizarea rețelelor prioritare și de interes european de transport și energie; subliniază faptul că acest nivel scăzut al investițiilor încetinește buna funcționare a pieței interne și determină capacități limitate, chiar insuficiente, în toate sectoarele energiei; constată, de asemenea, că industria nu este decât parțial responsabilă de acest lucru și invită statele membre să acționeze pentru o mai mare implicare a cetățenilor lor, în special prin informarea acestora cu privire la necesitățile noilor proiecte de infrastructură și de producție; invită, prin urmare, autoritățile naționale de reglementare să ia toate măsurile posibile în domeniile lor de decizie pentru a accelera investițiile;

| 18. | constată că noul val de investiții trebuie orientat spre viitor pentru a lua în considerare evoluția modului de consum și de producere a energiei, și că sistemele energetice descentralizate trebuie să fie asociate unor surse regenerabile importante; |
| --- | --- |

18.

constată că noul val de investiții trebuie orientat spre viitor pentru a lua în considerare evoluția modului de consum și de producere a energiei, și că sistemele energetice descentralizate trebuie să fie asociate unor surse regenerabile importante;

| 19. | ia act de faptul că Consiliul European a fixat obiectivul de 10% pentru capacitatea de interconectare pentru gaze și energie electrică între statele membre; |
| --- | --- |

19.

ia act de faptul că Consiliul European a fixat obiectivul de 10% pentru capacitatea de interconectare pentru gaze și energie electrică între statele membre;

| 20. | salută ideea creșterii finanțărilor europene în vederea încurajării investițiilor în rețele; ia act cu interes de propunerea Comisiei de a aloca, în cadrul planului european de redresare economică 2008, 5 miliarde EUR necheltuiți din bugetele 2008/2009 în special pentru noile conectări energetice; solicită implicarea sa deplină în stabilirea listei finale a proiectelor; consideră că Banca Europeană de Investiții ar trebui să aibă un rol mai important în finanțarea proiectelor de eficiență energetică, de energie regenerabilă și de cercetare și dezvoltare; |
| --- | --- |

20.

salută ideea creșterii finanțărilor europene în vederea încurajării investițiilor în rețele; ia act cu interes de propunerea Comisiei de a aloca, în cadrul planului european de redresare economică 2008, 5 miliarde EUR necheltuiți din bugetele 2008/2009 în special pentru noile conectări energetice; solicită implicarea sa deplină în stabilirea listei finale a proiectelor; consideră că Banca Europeană de Investiții ar trebui să aibă un rol mai important în finanțarea proiectelor de eficiență energetică, de energie regenerabilă și de cercetare și dezvoltare;

| 21. | invită Comisia și statele membre să participe activ la creșterea numărului operatorilor de pe piața energiei și în special să adopte măsuri care să promoveze producția de energie a întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri) și intrarea acestora pe piață; |
| --- | --- |

21.

invită Comisia și statele membre să participe activ la creșterea numărului operatorilor de pe piața energiei și în special să adopte măsuri care să promoveze producția de energie a întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri) și intrarea acestora pe piață;

| 22. | subliniază importanța dezvoltării interconectărilor gaziere și electrice care traversează Europa centrală și de sud-est pe o axă nord-sud, amintind faptul că rețelele din regiunea Mării Baltice ar trebui să fie dezvoltate și integrate în rețeaua vest-europeană; subliniază necesitatea de a acorda o atenție specială dezvoltării unui Plan de interconectare baltică care să vizeze gazele, energia electrică și stocarea în 2009; susține, de asemenea, și stabilirea de interconectări cu insulele și zonele îndepărtate și izolate din UE; |
| --- | --- |

22.

subliniază importanța dezvoltării interconectărilor gaziere și electrice care traversează Europa centrală și de sud-est pe o axă nord-sud, amintind faptul că rețelele din regiunea Mării Baltice ar trebui să fie dezvoltate și integrate în rețeaua vest-europeană; subliniază necesitatea de a acorda o atenție specială dezvoltării unui Plan de interconectare baltică care să vizeze gazele, energia electrică și stocarea în 2009; susține, de asemenea, și stabilirea de interconectări cu insulele și zonele îndepărtate și izolate din UE;

| 23. | îndeamnă, din aceleași motive, la dezvoltarea interconectărilor cu Europa de sud-vest, în special din Peninsula Iberică până în nordul Franței; |
| --- | --- |

23.

îndeamnă, din aceleași motive, la dezvoltarea interconectărilor cu Europa de sud-vest, în special din Peninsula Iberică până în nordul Franței;

| 24. | reamintește că există deja legături transfrontaliere între diferite țări; constată că inițiativele regionale precum Forumul Pentalateral au conceput soluții practice utilizabile care favorizează integrarea pieței interne; încurajează responsabilii acestor inițiative să își continue activitățile fructuoase; |
| --- | --- |

24.

reamintește că există deja legături transfrontaliere între diferite țări; constată că inițiativele regionale precum Forumul Pentalateral au conceput soluții practice utilizabile care favorizează integrarea pieței interne; încurajează responsabilii acestor inițiative să își continue activitățile fructuoase;

| 25. | invită Comisia să propună măsuri corespunzătoare pentru a încuraja interconectarea și dezvoltarea rețelelor electrice pentru a permite o mai bună integrare și echilibrarea producției fluctuante de energie regenerabilă din larg și de pe uscat; |
| --- | --- |

25.

invită Comisia să propună măsuri corespunzătoare pentru a încuraja interconectarea și dezvoltarea rețelelor electrice pentru a permite o mai bună integrare și echilibrarea producției fluctuante de energie regenerabilă din larg și de pe uscat;

| 26. | salută propunerea de a prezenta un plan de instituire a unei rețele offshore în Marea Nordului pentru a exploata imensul potențial energetic eolian; în acest context, salută de asemenea crearea unei super-rețele europene prin interconectarea infrastructurilor de rețea ale regiunilor Mării Nordului, Mării Mediteraneene și Mării Baltice; |
| --- | --- |

26.

salută propunerea de a prezenta un plan de instituire a unei rețele offshore în Marea Nordului pentru a exploata imensul potențial energetic eolian; în acest context, salută de asemenea crearea unei super-rețele europene prin interconectarea infrastructurilor de rețea ale regiunilor Mării Nordului, Mării Mediteraneene și Mării Baltice;

| 27. | solicită Comisiei și statelor membre să asigure o reglementare corespunzătoare și să permită accesul nediscriminatoriu la noile infrastructuri, de exemplu la rețeaua offshore din Marea Nordului; |
| --- | --- |

27.

solicită Comisiei și statelor membre să asigure o reglementare corespunzătoare și să permită accesul nediscriminatoriu la noile infrastructuri, de exemplu la rețeaua offshore din Marea Nordului;

| 28. | consideră că UE trebuie să continue, în mod cât mai substanțial și rapid cu putință, să crească diversificarea și securitatea surselor de energie; invită Comisia și Președinția cehă să prezinte un plan nou de diversificare, ambițios și pe termen lung pentru următorul Consiliu European; |
| --- | --- |

28.

consideră că UE trebuie să continue, în mod cât mai substanțial și rapid cu putință, să crească diversificarea și securitatea surselor de energie; invită Comisia și Președinția cehă să prezinte un plan nou de diversificare, ambițios și pe termen lung pentru următorul Consiliu European;

| 29. | își exprimă sprijinul pentru proiectele de diversificare a surselor și a rutelor de aprovizionare, în special pentru dezvoltarea unui coridor sudic al gazelor care să cuprindă proiectele Nabucco, Interconectarea Turcia-Grecia-Italia (TGI) și South Stream; subliniază necesitatea de a colabora cu țările în cauză, în mod deosebit în regiunea Mării Caspice; consideră că este foarte important ca, pe termen lung, atunci când condițiile politice o vor permite, aprovizionările din alte țări din regiune, precum Uzbekistan și Iran, să reprezinte o altă sursă de aprovizionare semnificativă pentru Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

29.

își exprimă sprijinul pentru proiectele de diversificare a surselor și a rutelor de aprovizionare, în special pentru dezvoltarea unui coridor sudic al gazelor care să cuprindă proiectele Nabucco, Interconectarea Turcia-Grecia-Italia (TGI) și South Stream; subliniază necesitatea de a colabora cu țările în cauză, în mod deosebit în regiunea Mării Caspice; consideră că este foarte important ca, pe termen lung, atunci când condițiile politice o vor permite, aprovizionările din alte țări din regiune, precum Uzbekistan și Iran, să reprezinte o altă sursă de aprovizionare semnificativă pentru Uniunea Europeană;

| 30. | își exprimă sprijinul pentru deplina interconectare a proiectului MEDGAZ, care include Algeria-Spania-Franța și Europa continentală, considerat de Comisie ca proiect de interes european în Planul prioritar de interconectare, pentru a continua diversificarea căilor de intrare a gazului în Europa; |
| --- | --- |

30.

își exprimă sprijinul pentru deplina interconectare a proiectului MEDGAZ, care include Algeria-Spania-Franța și Europa continentală, considerat de Comisie ca proiect de interes european în Planul prioritar de interconectare, pentru a continua diversificarea căilor de intrare a gazului în Europa;

| 31. | având în vedere scăderea producției interne de gaze naturale și modificarea mixului energetic în multe state membre, susține punerea rapidă în aplicare a tuturor proiectelor de infrastructură în materie de gaze și energie electrică care sunt planificate în prezent, pentru a garanta satisfacerea cererii și în viitor; |
| --- | --- |

31.

având în vedere scăderea producției interne de gaze naturale și modificarea mixului energetic în multe state membre, susține punerea rapidă în aplicare a tuturor proiectelor de infrastructură în materie de gaze și energie electrică care sunt planificate în prezent, pentru a garanta satisfacerea cererii și în viitor;

| 32. | consideră că relațiile și parteneriatele cu furnizorii-cheie de energie, țările de tranzit și țările consumatoare sunt importante și trebuie consolidate; subliniază totuși că această consolidare a relațiilor și parteneriatelor nu ar trebui, în niciun caz, să aducă atingere valorilor fundamentale ale Uniunii, care privesc, în special, respectarea drepturilor omului; subliniază, în acest sens, faptul că o cultivare a încrederii și legături mai profunde și obligatorii din punct de vedere juridic între Uniunea Europeană, țările producătoare și țările de tranzit ar trebui să se îmbine cu promovarea și respectarea democrației, a drepturilor omului și a statului de drept; solicită elaborarea și adoptarea unor politici și măsuri concrete în acest sens; |
| --- | --- |

32.

consideră că relațiile și parteneriatele cu furnizorii-cheie de energie, țările de tranzit și țările consumatoare sunt importante și trebuie consolidate; subliniază totuși că această consolidare a relațiilor și parteneriatelor nu ar trebui, în niciun caz, să aducă atingere valorilor fundamentale ale Uniunii, care privesc, în special, respectarea drepturilor omului; subliniază, în acest sens, faptul că o cultivare a încrederii și legături mai profunde și obligatorii din punct de vedere juridic între Uniunea Europeană, țările producătoare și țările de tranzit ar trebui să se îmbine cu promovarea și respectarea democrației, a drepturilor omului și a statului de drept; solicită elaborarea și adoptarea unor politici și măsuri concrete în acest sens;

| 33. | în acest context, solicită încheierea unui acord trilateral între UE, Rusia și Ucraina cu privire la tranzitul de gaze din Rusia înspre Uniune, astfel încât să se garanteze siguranța aprovizionării în următorii ani; |
| --- | --- |

33.

în acest context, solicită încheierea unui acord trilateral între UE, Rusia și Ucraina cu privire la tranzitul de gaze din Rusia înspre Uniune, astfel încât să se garanteze siguranța aprovizionării în următorii ani;

| 34. | invită Comisia să își intensifice eforturile pentru a găsi o soluție la problemele încă nerezolvate legate de condițiile referitoare la tranzitul gazelor naturale prin Turcia prin gazoductul Nabucco; |
| --- | --- |

34.

invită Comisia să își intensifice eforturile pentru a găsi o soluție la problemele încă nerezolvate legate de condițiile referitoare la tranzitul gazelor naturale prin Turcia prin gazoductul Nabucco;

| 35. | consideră că toate statele membre ar trebui să aibă la dispoziție, în mod direct sau prin intermediul altor state membre, pe baza unui mecanism de solidaritate, o capacitate suficientă de gaz natural lichefiat (GNL) care să constea în instalații de lichefiere în țările producătoare, terminale GNL și sisteme de regazificare la bordul navelor în UE; consideră că noile terminale GNL ar trebui considerate proiecte de interes european, pe baza contribuției lor cheie la diversificarea căilor de aprovizionare; |
| --- | --- |

35.

consideră că toate statele membre ar trebui să aibă la dispoziție, în mod direct sau prin intermediul altor state membre, pe baza unui mecanism de solidaritate, o capacitate suficientă de gaz natural lichefiat (GNL) care să constea în instalații de lichefiere în țările producătoare, terminale GNL și sisteme de regazificare la bordul navelor în UE; consideră că noile terminale GNL ar trebui considerate proiecte de interes european, pe baza contribuției lor cheie la diversificarea căilor de aprovizionare;

| 36. | solicită Comisiei să își ofere sprijinul deplin pentru investițiile în construirea de instalații strategice de stocare a gazelor, ca element important al securității energetice europene; |
| --- | --- |

36.

solicită Comisiei să își ofere sprijinul deplin pentru investițiile în construirea de instalații strategice de stocare a gazelor, ca element important al securității energetice europene;

| 37. | consideră că capacitatea de rafinare a petrolului reprezintă un factor suplimentar important pentru garantarea securității energetice a Uniunii Europene; observă faptul că este, prin urmare, important să se îmbunătățească nivelul de transparență a echilibrului între cerere și ofertă pentru capacitatea de rafinare necesară acoperirii nevoilor Uniunii Europene, în special luându-se în considerare îngrijorările privind potențialul de disponibilitate a motorinei în viitor; |
| --- | --- |

37.

consideră că capacitatea de rafinare a petrolului reprezintă un factor suplimentar important pentru garantarea securității energetice a Uniunii Europene; observă faptul că este, prin urmare, important să se îmbunătățească nivelul de transparență a echilibrului între cerere și ofertă pentru capacitatea de rafinare necesară acoperirii nevoilor Uniunii Europene, în special luându-se în considerare îngrijorările privind potențialul de disponibilitate a motorinei în viitor;

| 38. | își propune, în conformitate cu principiul solidarității energetice europene, să garanteze siguranța aprovizionării și a energiei pentru regiunea baltică, în condiții de recesiune economică; |
| --- | --- |

38.

își propune, în conformitate cu principiul solidarității energetice europene, să garanteze siguranța aprovizionării și a energiei pentru regiunea baltică, în condiții de recesiune economică;

Piața internă a energiei

| 39. | invită Comisia și statele membre să definească orientări strategice care să poată fi aplicate o perioadă îndelungată, încurajând în același timp actorii industriali privați să participe la punerea lor în aplicare, cu un echilibru între mecanisme de piață și reglementare; |
| --- | --- |

39.

invită Comisia și statele membre să definească orientări strategice care să poată fi aplicate o perioadă îndelungată, încurajând în același timp actorii industriali privați să participe la punerea lor în aplicare, cu un echilibru între mecanisme de piață și reglementare;

| 40. | subliniază importanța creării unui cadru juridic clar și stabil prin finalizarea negocierilor referitoare la pachetul legislativ privind piața internă a energiei până la sfârșitul legislaturii parlamentare în 2009; sprijină instituirea Agenției independente, astfel cum este prevăzut în propunerea Comisiei menționată mai sus, privind un regulament de instituire a unei Agenții cu competențe importante și independente, printre care și competențe referitoare la siguranța aprovizionării și a rețelelor; invită statele membre să încurajeze punerea în aplicare a celui de-al treilea pachet energetic, în special pentru a începe colaborarea pentru promovarea solidarității regionale și bilaterale în vederea garantării siguranței aprovizionării pe piața internă; |
| --- | --- |

40.

subliniază importanța creării unui cadru juridic clar și stabil prin finalizarea negocierilor referitoare la pachetul legislativ privind piața internă a energiei până la sfârșitul legislaturii parlamentare în 2009; sprijină instituirea Agenției independente, astfel cum este prevăzut în propunerea Comisiei menționată mai sus, privind un regulament de instituire a unei Agenții cu competențe importante și independente, printre care și competențe referitoare la siguranța aprovizionării și a rețelelor; invită statele membre să încurajeze punerea în aplicare a celui de-al treilea pachet energetic, în special pentru a începe colaborarea pentru promovarea solidarității regionale și bilaterale în vederea garantării siguranței aprovizionării pe piața internă;

| 41. | solicită Comisiei și statelor membre să efectueze investiții majore în rețea și să completeze piața internă de energie prin câteva inițiative de avangardă, cum ar fi Operatorul european de sisteme de transport și crearea unei rețele europene unice de gaz; |
| --- | --- |

41.

solicită Comisiei și statelor membre să efectueze investiții majore în rețea și să completeze piața internă de energie prin câteva inițiative de avangardă, cum ar fi Operatorul european de sisteme de transport și crearea unei rețele europene unice de gaz;

| 42. | invită Comisia să devanseze pentru 2020 obiectivul de dezvoltare și finalizare a unei rețele electrice interconectate inteligente, ca element important pentru realizarea obiectivelor pentru 2020; |
| --- | --- |

42.

invită Comisia să devanseze pentru 2020 obiectivul de dezvoltare și finalizare a unei rețele electrice interconectate inteligente, ca element important pentru realizarea obiectivelor pentru 2020;

| 43. | solicită statelor membre să coopereze în vederea elaborării unui plan strategic european pentru programarea multianuală a investițiilor necesare pentru satisfacerea nevoilor viitoare de producție de energie electrică, pe baza studiilor prospective pe termen mediu referitoare la nevoile în materie de energie; consideră că în sectorul gazelor ar trebui să se aibă în vedere și un plan multianual cu titlu indicativ pentru a oferi o imagine de ansamblu a nevoilor de investiții la nivel european; |
| --- | --- |

43.

solicită statelor membre să coopereze în vederea elaborării unui plan strategic european pentru programarea multianuală a investițiilor necesare pentru satisfacerea nevoilor viitoare de producție de energie electrică, pe baza studiilor prospective pe termen mediu referitoare la nevoile în materie de energie; consideră că în sectorul gazelor ar trebui să se aibă în vedere și un plan multianual cu titlu indicativ pentru a oferi o imagine de ansamblu a nevoilor de investiții la nivel european;

| 44. | solicită statelor membre și părților interesate în cauză să se consulte și să coordoneze planurile viitoare de investiții în infrastructuri transfrontaliere (de exemplu rețele, conducte, centrale electrice) cu părțile relevante din toate țările care ar putea fi afectate de investițiile planificate, pentru a valorifica cât mai bine resursele disponibile; consideră că înființarea unui Grup de coordonare a infrastructurii la nivel european ar contribui la acest efort de coordonare și ar aduce un aport suplimentar la planul decenal de dezvoltare a rețelei astfel cum a fost propus în pachetul legislativ privind piața internă de energie; |
| --- | --- |

44.

solicită statelor membre și părților interesate în cauză să se consulte și să coordoneze planurile viitoare de investiții în infrastructuri transfrontaliere (de exemplu rețele, conducte, centrale electrice) cu părțile relevante din toate țările care ar putea fi afectate de investițiile planificate, pentru a valorifica cât mai bine resursele disponibile; consideră că înființarea unui Grup de coordonare a infrastructurii la nivel european ar contribui la acest efort de coordonare și ar aduce un aport suplimentar la planul decenal de dezvoltare a rețelei astfel cum a fost propus în pachetul legislativ privind piața internă de energie;

| 45. | subliniază faptul că se va reuși finalizarea pieței interne de energie numai dacă se înlătură obstacolele din calea investițiilor, dacă se construiesc conexiunile fizice care să lege toate statele membre la o rețea comună de energie și dacă această piață va permite evitarea, în ultimă instanță, a instabilității prețurilor la energie, precum și garantarea unei piețe echitabile pentru toți producătorii și conectarea la rețea, accesul și integrarea noilor producători de energie și a noilor tehnologii în materie de energie; subliniază faptul că recent revizuita Directivă 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 2003 de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității (15) oferă, într-o manieră clară și previzibilă, o evaluare a CO2; |
| --- | --- |

45.

subliniază faptul că se va reuși finalizarea pieței interne de energie numai dacă se înlătură obstacolele din calea investițiilor, dacă se construiesc conexiunile fizice care să lege toate statele membre la o rețea comună de energie și dacă această piață va permite evitarea, în ultimă instanță, a instabilității prețurilor la energie, precum și garantarea unei piețe echitabile pentru toți producătorii și conectarea la rețea, accesul și integrarea noilor producători de energie și a noilor tehnologii în materie de energie; subliniază faptul că recent revizuita Directivă 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 2003 de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității (15) oferă, într-o manieră clară și previzibilă, o evaluare a CO2;

Relații externe în domeniul energiei

| 46. | salută comunicarea privind cea de-a doua revizuire strategică a politicii energetice și, în mod deosebit, propunerile sale privind politica externă în domeniul energiei, care în linii mari corespund rezoluției Parlamentului din 26 septembrie 2007, menționată anterior; își exprimă dezamăgirea față de lipsa unor propuneri detaliate și subliniază încă o dată necesitatea intensificării în continuare a eforturilor Uniunii în vederea dezvoltării unei politici externe comune coerente și eficiente în domeniul energiei, care să pună din nou accentul pe țările producătoare de energie; |
| --- | --- |

46.

salută comunicarea privind cea de-a doua revizuire strategică a politicii energetice și, în mod deosebit, propunerile sale privind politica externă în domeniul energiei, care în linii mari corespund rezoluției Parlamentului din 26 septembrie 2007, menționată anterior; își exprimă dezamăgirea față de lipsa unor propuneri detaliate și subliniază încă o dată necesitatea intensificării în continuare a eforturilor Uniunii în vederea dezvoltării unei politici externe comune coerente și eficiente în domeniul energiei, care să pună din nou accentul pe țările producătoare de energie;

| 47. | invită Comisia să sprijine includerea așa-numitei „clauze de securitate energetică” în acordurile comerciale, de asociere, de parteneriat și de cooperare cu țările producătoare și de tranzit, care ar stabili un cod de conduită, ar interzice întreruperile datorate unor litigii comerciale și ar trasa în mod clar măsurile care ar trebui adoptate în eventualitatea unei întreruperi unilaterale, sau în cazul modificării clauzelor contractului sau a clauzelor privind aprovizionarea de către unul dintre parteneri; |
| --- | --- |

47.

invită Comisia să sprijine includerea așa-numitei „clauze de securitate energetică” în acordurile comerciale, de asociere, de parteneriat și de cooperare cu țările producătoare și de tranzit, care ar stabili un cod de conduită, ar interzice întreruperile datorate unor litigii comerciale și ar trasa în mod clar măsurile care ar trebui adoptate în eventualitatea unei întreruperi unilaterale, sau în cazul modificării clauzelor contractului sau a clauzelor privind aprovizionarea de către unul dintre parteneri;

| 48. | reamintește că Uniunea Europeană, chiar și în condițiile punerii în aplicare riguroase a unor planuri ambițioase de eficiență energetică și de economisire de energie, va continua, probabil, să fie dependentă pe termen mediu de aprovizionările provenind din țări terțe pentru energiile fosile; solicită, prin urmare, ca dialogul cu țările producătoare, de tranzit și alte țări consumatoare să fie consolidat și, în mod general, ca, pe scară internațională, colaborarea să fie consolidată, pentru a spori transparența pe piețele mondiale de energie și pentru a aborda problematica dezvoltării durabile; |
| --- | --- |

48.

reamintește că Uniunea Europeană, chiar și în condițiile punerii în aplicare riguroase a unor planuri ambițioase de eficiență energetică și de economisire de energie, va continua, probabil, să fie dependentă pe termen mediu de aprovizionările provenind din țări terțe pentru energiile fosile; solicită, prin urmare, ca dialogul cu țările producătoare, de tranzit și alte țări consumatoare să fie consolidat și, în mod general, ca, pe scară internațională, colaborarea să fie consolidată, pentru a spori transparența pe piețele mondiale de energie și pentru a aborda problematica dezvoltării durabile;

| 49. | ia act de importanța contractelor de furnizare pe termen lung pentru dezvoltarea unor relații pe termen lung, bazate pe încredere, între țările extractoare și țările cumpărătoare și pentru asigurarea investițiilor necesare atât în sectoarele din amonte, cât și în cele din aval; |
| --- | --- |

49.

ia act de importanța contractelor de furnizare pe termen lung pentru dezvoltarea unor relații pe termen lung, bazate pe încredere, între țările extractoare și țările cumpărătoare și pentru asigurarea investițiilor necesare atât în sectoarele din amonte, cât și în cele din aval;

| 50. | invită Uniunea Europeană să colaboreze cu țările din regiunea Mării Mediterane și din Africa de Nord, având în vedere potențialul important al acestor țări în materie de resurse energetice și oportunitățile de dezvoltare semnificative pentru Africa; consideră, în mod special, că ar trebui cercetată și încurajată utilizarea energiei solare și eoliene; de aceea, solicită includerea obiectivelor comune legate de energia regenerabilă și randamentul energetic în „Procesul de la Barcelona: Uniune pentru Mediterana”; |
| --- | --- |

50.

invită Uniunea Europeană să colaboreze cu țările din regiunea Mării Mediterane și din Africa de Nord, având în vedere potențialul important al acestor țări în materie de resurse energetice și oportunitățile de dezvoltare semnificative pentru Africa; consideră, în mod special, că ar trebui cercetată și încurajată utilizarea energiei solare și eoliene; de aceea, solicită includerea obiectivelor comune legate de energia regenerabilă și randamentul energetic în „Procesul de la Barcelona: Uniune pentru Mediterana”;

| 51. | invită Uniunea Europeană să colaboreze cu țările din Orientul Mijlociu, având în vedere potențialul important al acestor țări în materie de resurse energetice; |
| --- | --- |

51.

invită Uniunea Europeană să colaboreze cu țările din Orientul Mijlociu, având în vedere potențialul important al acestor țări în materie de resurse energetice;

| 52. | susține intenția de a negocia un nou acord cuprinzător care să înlocuiască Acordul de parteneriat și cooperare din 1997 cu Rusia, inclusiv Capitolul privind energia, care ar trebui să respecte pe deplin principiile Tratatului privind Carta energiei și protocoalele tranzitorii ale acestuia; observă că Rusia a semnat, iar Ucraina a ratificat Tratatul privind Carta energiei; reamintește că acesta conține, printre altele, un mecanism de soluționare a litigiilor, de exemplu în cazul litigiilor legate de tranzit sau al celor comerciale dintre respectivele părți la tratat; |
| --- | --- |

52.

susține intenția de a negocia un nou acord cuprinzător care să înlocuiască Acordul de parteneriat și cooperare din 1997 cu Rusia, inclusiv Capitolul privind energia, care ar trebui să respecte pe deplin principiile Tratatului privind Carta energiei și protocoalele tranzitorii ale acestuia; observă că Rusia a semnat, iar Ucraina a ratificat Tratatul privind Carta energiei; reamintește că acesta conține, printre altele, un mecanism de soluționare a litigiilor, de exemplu în cazul litigiilor legate de tranzit sau al celor comerciale dintre respectivele părți la tratat;

| 53. | subliniază necesitatea de a include Ucraina în dispozitivul european de dialog permanent cu Rusia, având în vedere rolul cheie pe care Ucraina îl poate juca în calitate de țară de tranzit; |
| --- | --- |

53.

subliniază necesitatea de a include Ucraina în dispozitivul european de dialog permanent cu Rusia, având în vedere rolul cheie pe care Ucraina îl poate juca în calitate de țară de tranzit;

| 54. | îndeamnă Comisia, în vederea garantării siguranței aprovizionării, să ia în calcul extinderea și la alte țări terțe a Tratatului de instituire a Comunității Energiei dintre Uniunea Europeană și țările din Europa de Sud-Est, precum și crearea de noi piețe regionale de energie cu țările învecinate după modelul Comunității energetice a Europei de Sud-Est, cum ar fi Comunitatea energetică euro-mediteraneană; |
| --- | --- |

54.

îndeamnă Comisia, în vederea garantării siguranței aprovizionării, să ia în calcul extinderea și la alte țări terțe a Tratatului de instituire a Comunității Energiei dintre Uniunea Europeană și țările din Europa de Sud-Est, precum și crearea de noi piețe regionale de energie cu țările învecinate după modelul Comunității energetice a Europei de Sud-Est, cum ar fi Comunitatea energetică euro-mediteraneană;

| 55. | subliniază necesitatea de a include Turcia în dispozitivul european de dialog permanent cu regiunea caspică – caucaziană, având în vedere rolul cheie pe care Turcia îl poate juca în calitate de țară de tranzit; reamintește în același timp angajamentele Turciei în calitate de țară candidată de a se alinia la acquis-ul comunitar; |
| --- | --- |

55.

subliniază necesitatea de a include Turcia în dispozitivul european de dialog permanent cu regiunea caspică – caucaziană, având în vedere rolul cheie pe care Turcia îl poate juca în calitate de țară de tranzit; reamintește în același timp angajamentele Turciei în calitate de țară candidată de a se alinia la acquis-ul comunitar;

| 56. | subliniază importanța geopolitică a regiunii Mării Negre pentru securitatea energetică a Uniunii și pentru diversificarea surselor de aprovizionare cu energie; |
| --- | --- |

56.

subliniază importanța geopolitică a regiunii Mării Negre pentru securitatea energetică a Uniunii și pentru diversificarea surselor de aprovizionare cu energie;

| 57. | solicită statelor membre să-și consolideze relațiile în materie de energie cu țările din America Latină în contextul acordurilor existente și viitoare de asociere și cooperare; |
| --- | --- |

57.

solicită statelor membre să-și consolideze relațiile în materie de energie cu țările din America Latină în contextul acordurilor existente și viitoare de asociere și cooperare;

| 58. | invită statele membre să utilizeze euro ca instrument de structurare a relațiilor financiare internaționale, pentru a diminua fluctuațiile care decurg din facturarea achizițiilor de petrol și de gaze; invită Uniunea Europeană să analizeze problematica investițiilor străine în sectorul european al energiei prin aplicarea clauzei de reciprocitate; consideră într-adevăr că, până ce nu va fi garantată reciprocitatea în ceea ce privește accesul pe piețe, Uniunea Europeană ar trebui să aplice, așa cum au propus Parlamentul și Comisia, o clauză efectivă pentru țările terțe cu privire la achiziționarea de sisteme de transport sau de operatori de sisteme de transport; |
| --- | --- |

58.

invită statele membre să utilizeze euro ca instrument de structurare a relațiilor financiare internaționale, pentru a diminua fluctuațiile care decurg din facturarea achizițiilor de petrol și de gaze; invită Uniunea Europeană să analizeze problematica investițiilor străine în sectorul european al energiei prin aplicarea clauzei de reciprocitate; consideră într-adevăr că, până ce nu va fi garantată reciprocitatea în ceea ce privește accesul pe piețe, Uniunea Europeană ar trebui să aplice, așa cum au propus Parlamentul și Comisia, o clauză efectivă pentru țările terțe cu privire la achiziționarea de sisteme de transport sau de operatori de sisteme de transport;

| 59. | solicită Comisiei să analizeze diferitele moduri în care se poate reduce volatilitatea prețurilor la petrol și gaze; constată îndeosebi rolul transparenței și al unei capacități de producție de rezervă suficiente, precum și al efectului catalitic al speculațiilor financiare, pentru formarea prețurilor pe piață; respinge utilizarea stocurilor strategice de petrol pentru a reduce fluctuațiile prețurilor din motive economice; |
| --- | --- |

59.

solicită Comisiei să analizeze diferitele moduri în care se poate reduce volatilitatea prețurilor la petrol și gaze; constată îndeosebi rolul transparenței și al unei capacități de producție de rezervă suficiente, precum și al efectului catalitic al speculațiilor financiare, pentru formarea prețurilor pe piață; respinge utilizarea stocurilor strategice de petrol pentru a reduce fluctuațiile prețurilor din motive economice;

| 60. | invită statele membre să-și intensifice și să-și coordoneze acțiunile în vederea securizării rutelor de aprovizionare, în special a celor maritime; |
| --- | --- |

60.

invită statele membre să-și intensifice și să-și coordoneze acțiunile în vederea securizării rutelor de aprovizionare, în special a celor maritime;

| 61. | invită statele membre să identifice cele mai bune practici la nivel internațional și să intensifice cooperarea tehnologică cu aceste țări, pentru a-și consolida cunoștințele și experiența în acest domeniu; în mod deosebit, invită statele membre să-și intensifice cooperarea tehnologică cu Japonia, a cărei economie este total dependentă de importurile de energie și care a dezvoltat unul din sistemele energetice cele mai eficiente din lume; |
| --- | --- |

61.

invită statele membre să identifice cele mai bune practici la nivel internațional și să intensifice cooperarea tehnologică cu aceste țări, pentru a-și consolida cunoștințele și experiența în acest domeniu; în mod deosebit, invită statele membre să-și intensifice cooperarea tehnologică cu Japonia, a cărei economie este total dependentă de importurile de energie și care a dezvoltat unul din sistemele energetice cele mai eficiente din lume;

| 62. | observă faptul că emisiile de gaze cu efect de seră și consumul de energie din ce în ce mai mari ale Chinei constituie o imensă provocare pentru obiectivele de mediu și siguranța aprovizionării cu energie; solicită o cooperare sporită între UE și China pentru promovarea transferului de tehnologii cu emisii reduse de dioxid de carbon, în special eficiența energetică și energiile regenerabile; subliniază importanța crucială a dezvoltării și introducerii tehnicilor de captare și stocare a carbonului (CCS) în China, având în vedere importanța cărbunelui pentru economia chineză; |
| --- | --- |

62.

observă faptul că emisiile de gaze cu efect de seră și consumul de energie din ce în ce mai mari ale Chinei constituie o imensă provocare pentru obiectivele de mediu și siguranța aprovizionării cu energie; solicită o cooperare sporită între UE și China pentru promovarea transferului de tehnologii cu emisii reduse de dioxid de carbon, în special eficiența energetică și energiile regenerabile; subliniază importanța crucială a dezvoltării și introducerii tehnicilor de captare și stocare a carbonului (CCS) în China, având în vedere importanța cărbunelui pentru economia chineză;

| 63. | ia act de importanța dialogului UE-OPEC în materie de energie și încurajează Comisia să intensifice dialogul în materie de energie cu Norvegia; |
| --- | --- |

63.

ia act de importanța dialogului UE-OPEC în materie de energie și încurajează Comisia să intensifice dialogul în materie de energie cu Norvegia;

Mecanisme de răspuns la crize prin gestionarea stocurilor de petrol și de gaze

| 64. | salută intenția Comisiei de a revizui Directiva 2006/67/CE din 24 iulie 2006 privind obligația statelor membre de a menține stocuri minime de țiței și/sau produse petroliere (versiune codificată) (16) și propune publicarea unor date mai degrabă săptămânale decât lunare ca în prezent, pentru a conferi transparență pieței și a evita o reacție disproporționată în raport cu situația din America; |
| --- | --- |

64.

salută intenția Comisiei de a revizui Directiva 2006/67/CE din 24 iulie 2006 privind obligația statelor membre de a menține stocuri minime de țiței și/sau produse petroliere (versiune codificată) (16) și propune publicarea unor date mai degrabă săptămânale decât lunare ca în prezent, pentru a conferi transparență pieței și a evita o reacție disproporționată în raport cu situația din America;

| 65. | ia act de eșecul statelor membre de a-și demonstra solidaritatea, cu privire la creșterea cantității de gaz disponibilă pentru statele membre afectate în timpul recentei crize a gazului între Ucraina și Rusia; îndeamnă Consiliul și Comisia să creeze un mecanism de solidaritate, în conformitate cu Tratatul de la Lisabona, care ar permite Uniunii să acționeze eficient, rapid și coerent în situațiile de criză provocate de întreruperile de aprovizionare, de daunele suferite de infrastructura critică sau de orice alt eveniment; |
| --- | --- |

65.

ia act de eșecul statelor membre de a-și demonstra solidaritatea, cu privire la creșterea cantității de gaz disponibilă pentru statele membre afectate în timpul recentei crize a gazului între Ucraina și Rusia; îndeamnă Consiliul și Comisia să creeze un mecanism de solidaritate, în conformitate cu Tratatul de la Lisabona, care ar permite Uniunii să acționeze eficient, rapid și coerent în situațiile de criză provocate de întreruperile de aprovizionare, de daunele suferite de infrastructura critică sau de orice alt eveniment;

| 66. | salută, în lumina recentei crize a gazului menționate anterior, care a afectat teritoriul Uniunii Europene, intenția Comisiei de a îmbunătăți cadrul Directivei 2004/67/CE a Consiliului din 26 aprilie 2004 privind măsurile de garantare a securității aprovizionării cu gaz natural (17) și invită Comisia să prezinte propuneri de modificare a acestei directive până la sfârșitul anului 2009, în conformitate cu propunerile din comunicarea sa menționată anterior, COM(2008)0769; |
| --- | --- |

66.

salută, în lumina recentei crize a gazului menționate anterior, care a afectat teritoriul Uniunii Europene, intenția Comisiei de a îmbunătăți cadrul Directivei 2004/67/CE a Consiliului din 26 aprilie 2004 privind măsurile de garantare a securității aprovizionării cu gaz natural (17) și invită Comisia să prezinte propuneri de modificare a acestei directive până la sfârșitul anului 2009, în conformitate cu propunerile din comunicarea sa menționată anterior, COM(2008)0769;

| 67. | subliniază faptul că elementele principale ale revizuirii Directivei 2004/67/CE a Consiliului ar trebui să includă planuri naționale și comunitare de acțiune în caz de urgență eficiente și obligatorii, care, printre altele să definească o declarație comună a situației de urgență, capacitatea de alocare a stocurilor și infrastructurilor disponibile către statele afectate, expedierea coordonată, activarea măsurilor de urgență în statele neafectate sau mai puțin afectate pentru a spori cantitatea de gaz disponibilă pentru piețele afectate; utilizând orice mijloace posibile, inclusiv, printre altele, contractele fără posibilitatea de întrerupere, alternarea combustibilului, retragerile din depozite și flexibilitatea la aprovizionare;consideră că este esențială îmbunătățirea funcționării pieței prin intermediul transparenței, precum și sporirea disponibilității gazului pe piață; invită Uniunea Europeană și statele membre să dezvolte tehnologii de stocare a gazului cu capacitate de eliberare rapidă; |
| --- | --- |

67.

subliniază faptul că elementele principale ale revizuirii Directivei 2004/67/CE a Consiliului ar trebui să includă planuri naționale și comunitare de acțiune în caz de urgență eficiente și obligatorii, care, printre altele să definească o declarație comună a situației de urgență, capacitatea de alocare a stocurilor și infrastructurilor disponibile către statele afectate, expedierea coordonată, activarea măsurilor de urgență în statele neafectate sau mai puțin afectate pentru a spori cantitatea de gaz disponibilă pentru piețele afectate; utilizând orice mijloace posibile, inclusiv, printre altele, contractele fără posibilitatea de întrerupere, alternarea combustibilului, retragerile din depozite și flexibilitatea la aprovizionare;consideră că este esențială îmbunătățirea funcționării pieței prin intermediul transparenței, precum și sporirea disponibilității gazului pe piață; invită Uniunea Europeană și statele membre să dezvolte tehnologii de stocare a gazului cu capacitate de eliberare rapidă;

| 68. | propune ca tehnologiile informației să fie mai bine utilizate pentru întreruperi totale sau parțiale în caz de criză și consideră, în acest sens, că, sub controlul organismului de reglementare, ar putea fi introdus un dispozitiv capabil să diminueze consumul, ca urmare a unei decizii colective; |
| --- | --- |

68.

propune ca tehnologiile informației să fie mai bine utilizate pentru întreruperi totale sau parțiale în caz de criză și consideră, în acest sens, că, sub controlul organismului de reglementare, ar putea fi introdus un dispozitiv capabil să diminueze consumul, ca urmare a unei decizii colective;

Eficiența energetică

| 69. | consideră că îmbunătățirea eficienței energetice cu cel puțin 20% până în 2020 este o prioritate pentru a contribui la obiectivele de dezvoltare durabilă și de competitivitate și constituie, de asemenea, mijlocul cel mai eficient și necostisitor de sporire a securității energetice; invită, prin urmare, Comisia și statele membre să adopte de îndată un obiectiv obligatoriu din punct de vedere juridic de a îmbunătăți eficiența energetică cu cel puțin 20% până în 2020; invită Comisia și statele membre să intensifice campaniile de sensibilizare și să pună la dispoziție informații de natură practică cu privire la soluțiile de adoptat în materie de eficiență energetică și, de asemenea, să promoveze programe de educare și formare cu privire la energie în școli și în universități în întreaga Uniune; |
| --- | --- |

69.

consideră că îmbunătățirea eficienței energetice cu cel puțin 20% până în 2020 este o prioritate pentru a contribui la obiectivele de dezvoltare durabilă și de competitivitate și constituie, de asemenea, mijlocul cel mai eficient și necostisitor de sporire a securității energetice; invită, prin urmare, Comisia și statele membre să adopte de îndată un obiectiv obligatoriu din punct de vedere juridic de a îmbunătăți eficiența energetică cu cel puțin 20% până în 2020; invită Comisia și statele membre să intensifice campaniile de sensibilizare și să pună la dispoziție informații de natură practică cu privire la soluțiile de adoptat în materie de eficiență energetică și, de asemenea, să promoveze programe de educare și formare cu privire la energie în școli și în universități în întreaga Uniune;

| 70. | subliniază importanța punerii în aplicare stricte și la timp și a asigurării respectării legislației din domeniul reducerii consumului de energie și al eficienței energetice de către statele membre și Comisie; subliniază importanța adoptării unor măsuri obligatorii de achiziții publice la nivel comunitar și național, în vederea stimulării cererii de produse și servicii inovatoare care vor spori eficiența energetică; solicită, prin urmare, o abordare ambițioasă din partea legislației viitoare referitoare la reducerea consumului de energie și la eficiența energetică (în special în sectoarele construcțiilor, industriei și transporturilor, precum și în ceea ce privește urbanismul și aparatele); |
| --- | --- |

70.

subliniază importanța punerii în aplicare stricte și la timp și a asigurării respectării legislației din domeniul reducerii consumului de energie și al eficienței energetice de către statele membre și Comisie; subliniază importanța adoptării unor măsuri obligatorii de achiziții publice la nivel comunitar și național, în vederea stimulării cererii de produse și servicii inovatoare care vor spori eficiența energetică; solicită, prin urmare, o abordare ambițioasă din partea legislației viitoare referitoare la reducerea consumului de energie și la eficiența energetică (în special în sectoarele construcțiilor, industriei și transporturilor, precum și în ceea ce privește urbanismul și aparatele);

| 71. | salută intenția Comisiei de a urmări cu atenție evoluția cogenerării de energie termică și electrică (CHP) și invită Comisia să prezinte noi măsuri de sprijin în cadrul revizuirii Planului de acțiune pentru eficiența energetică din 2009; reamintește Comisiei faptul că reducerea consumului de energie primară, rentabilitatea și siguranța aprovizionării reprezintă obiectivele principale ale procesului CHP, indiferent de tehnologia folosită; consideră dezvoltarea și selecționarea celor mai eficiente tehnologii trebuie lăsate pe seama pieței; pledează pentru elaborarea unei strategii de promovare și de finanțare a infrastructurilor precum rețelele de încălzire și de răcire care utilizează resurse locale cum ar fi, de exemplu, energia geotermală și energia termică produsă prin cogenerare; |
| --- | --- |

71.

salută intenția Comisiei de a urmări cu atenție evoluția cogenerării de energie termică și electrică (CHP) și invită Comisia să prezinte noi măsuri de sprijin în cadrul revizuirii Planului de acțiune pentru eficiența energetică din 2009; reamintește Comisiei faptul că reducerea consumului de energie primară, rentabilitatea și siguranța aprovizionării reprezintă obiectivele principale ale procesului CHP, indiferent de tehnologia folosită; consideră dezvoltarea și selecționarea celor mai eficiente tehnologii trebuie lăsate pe seama pieței; pledează pentru elaborarea unei strategii de promovare și de finanțare a infrastructurilor precum rețelele de încălzire și de răcire care utilizează resurse locale cum ar fi, de exemplu, energia geotermală și energia termică produsă prin cogenerare;

| 72. | susține parteneriatul internațional pentru cooperare în materie de eficiență energetică, în vederea promovării unor standarde mai uniforme și încurajării obiectivelor ambițioase de la nivel mondial; |
| --- | --- |

72.

susține parteneriatul internațional pentru cooperare în materie de eficiență energetică, în vederea promovării unor standarde mai uniforme și încurajării obiectivelor ambițioase de la nivel mondial;

| 73. | solicită o utilizare mai eficientă a petrolului, în special în domeniul transporturilor, care constituie principalul sector în care se utilizează acest carburant; solicită adoptarea unor obiective ambițioase pe termen mediu (pentru 2020) în materie de eficiență a consumului de combustibil al vehiculelor, încurajând în același timp statele membre să încerce să găsească combustibili și tehnologii de propulsie alternative, cum ar fi motoarele electrice, pentru transportul mărfurilor și transportul individual de persoane, în special în zonele urbane; consideră că realizarea unui transfer modal semnificativ în domeniul transporturilor, către variante mai ecologice, de exemplu trecerea de la transportul rutier individual privat la transportul în comun, ar trebui să constituie un element cheie al strategiei Uniunii de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră în sectorul transporturilor; |
| --- | --- |

73.

solicită o utilizare mai eficientă a petrolului, în special în domeniul transporturilor, care constituie principalul sector în care se utilizează acest carburant; solicită adoptarea unor obiective ambițioase pe termen mediu (pentru 2020) în materie de eficiență a consumului de combustibil al vehiculelor, încurajând în același timp statele membre să încerce să găsească combustibili și tehnologii de propulsie alternative, cum ar fi motoarele electrice, pentru transportul mărfurilor și transportul individual de persoane, în special în zonele urbane; consideră că realizarea unui transfer modal semnificativ în domeniul transporturilor, către variante mai ecologice, de exemplu trecerea de la transportul rutier individual privat la transportul în comun, ar trebui să constituie un element cheie al strategiei Uniunii de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră în sectorul transporturilor;

| 74. | consideră că o abordare de tip pionierat pentru vehiculele produse de industria europeană a automobilelor ar contribui la recâștigarea piețelor internaționale, în special de la producătorii asiatici; |
| --- | --- |

74.

consideră că o abordare de tip pionierat pentru vehiculele produse de industria europeană a automobilelor ar contribui la recâștigarea piețelor internaționale, în special de la producătorii asiatici;

| 75. | regretă faptul că transportul feroviar reprezintă doar 10% din transportul european de mărfuri; invită statele membre să exploateze mai bine transportul feroviar și căile navigabile; solicită eforturi mai hotărâte pentru a ajunge la o combinație optimă între transportul feroviar, cel pe căi navigabile și cel rutier; |
| --- | --- |

75.

regretă faptul că transportul feroviar reprezintă doar 10% din transportul european de mărfuri; invită statele membre să exploateze mai bine transportul feroviar și căile navigabile; solicită eforturi mai hotărâte pentru a ajunge la o combinație optimă între transportul feroviar, cel pe căi navigabile și cel rutier;

| 76. | subliniază importanța adoptării combinației necesare de măsuri politice astfel încât să fie îmbunătățită eficiența energetică atât a aparatelor electrice existente, cât și a celor noi; |
| --- | --- |

76.

subliniază importanța adoptării combinației necesare de măsuri politice astfel încât să fie îmbunătățită eficiența energetică atât a aparatelor electrice existente, cât și a celor noi;

Mai bună utilizare a resurselor interne și a celor mai bune tehnologii ale UE

| 77. | consideră că energiile regenerabile, cum ar fi resursele eoliene, de biogaz, solare, hidrice, de biomasă, geotermale și marine constituie cele mai importante surse potențiale de energie disponibile în Uniunea Europeană, care pot contribui la o stabilizare a prețurilor la energie și la combaterea dependenței energetice din ce în ce mai mari și salută inițiativa unei comunicări cu privire la eliminarea obstacolelor din calea energiilor regenerabile; subliniază, în acest context, faptul că noile inițiative nu ar trebui să ducă la amânarea proiectelor existente; |
| --- | --- |

77.

consideră că energiile regenerabile, cum ar fi resursele eoliene, de biogaz, solare, hidrice, de biomasă, geotermale și marine constituie cele mai importante surse potențiale de energie disponibile în Uniunea Europeană, care pot contribui la o stabilizare a prețurilor la energie și la combaterea dependenței energetice din ce în ce mai mari și salută inițiativa unei comunicări cu privire la eliminarea obstacolelor din calea energiilor regenerabile; subliniază, în acest context, faptul că noile inițiative nu ar trebui să ducă la amânarea proiectelor existente;

| 78. | consideră că exploatarea resurselor fosile interne, în special a zăcămintelor de gaze naturale din larg și de pe uscat, poate contribui la consolidarea independenței energetice a Europei și trebuie dezvoltată, acolo unde aceste resurse există, respectându-se legislația națională și europeană din domeniul mediului; solicită statelor membre și Comisiei să găsească echilibrul potrivit în ceea ce privește reglementarea, între protecția mediului și posibilitățile de producție de pe teritoriul Uniunii Europene, atât pe uscat, cât și în larg; |
| --- | --- |

78.

consideră că exploatarea resurselor fosile interne, în special a zăcămintelor de gaze naturale din larg și de pe uscat, poate contribui la consolidarea independenței energetice a Europei și trebuie dezvoltată, acolo unde aceste resurse există, respectându-se legislația națională și europeană din domeniul mediului; solicită statelor membre și Comisiei să găsească echilibrul potrivit în ceea ce privește reglementarea, între protecția mediului și posibilitățile de producție de pe teritoriul Uniunii Europene, atât pe uscat, cât și în larg;

| 79. | reamintește faptul că, având în vedere caracterul continuu al surselor de energie regenerabile, este esențială dezvoltarea capacității de interconectare în domeniul energiei electrice la nivel comunitar, acordând o atenție deosebită celor mai izolate state membre și regiuni de pe piața de energie a Uniunii, pentru a pune la dispoziția statelor membre mijloacele necesare pentru a atinge obiectivul de 20% energie regenerabilă până în 2020; |
| --- | --- |

79.

reamintește faptul că, având în vedere caracterul continuu al surselor de energie regenerabile, este esențială dezvoltarea capacității de interconectare în domeniul energiei electrice la nivel comunitar, acordând o atenție deosebită celor mai izolate state membre și regiuni de pe piața de energie a Uniunii, pentru a pune la dispoziția statelor membre mijloacele necesare pentru a atinge obiectivul de 20% energie regenerabilă până în 2020;

| 80. | invită Comisia, statele membre și autoritățile locale să revoluționeze relațiile dintre sectorul agricol și cel al energiei prin intermediul unui plan vizând echiparea acoperișurilor instalațiilor agricole cu dispozitive de energie regenerabilă, cum ar fi panourile solare; invită statele membre și autoritățile locale să stimuleze, pe plan local, utilizarea uleiurilor uzate și a resurselor locale durabile de biomasă, asigurând în același timp un echilibru corespunzător între culturile energetice și culturile alimentare; |
| --- | --- |

80.

invită Comisia, statele membre și autoritățile locale să revoluționeze relațiile dintre sectorul agricol și cel al energiei prin intermediul unui plan vizând echiparea acoperișurilor instalațiilor agricole cu dispozitive de energie regenerabilă, cum ar fi panourile solare; invită statele membre și autoritățile locale să stimuleze, pe plan local, utilizarea uleiurilor uzate și a resurselor locale durabile de biomasă, asigurând în același timp un echilibru corespunzător între culturile energetice și culturile alimentare;

| 81. | îndeamnă Comisia să prezinte Parlamentului un raport în care să indice care sunt obstacolele și standardele de ordin tehnic care împiedică investițiile IMM-urilor în producerea de energie și utilizarea de către acestea a rețelelor existente pentru distribuirea energiei astfel produse; |
| --- | --- |

81.

îndeamnă Comisia să prezinte Parlamentului un raport în care să indice care sunt obstacolele și standardele de ordin tehnic care împiedică investițiile IMM-urilor în producerea de energie și utilizarea de către acestea a rețelelor existente pentru distribuirea energiei astfel produse;

| 82. | invită Comisia să consolideze prioritatea acordată cercetării și dezvoltării în domeniul stocării energiei electrice, al conectării bazate pe tehnologia informației și comunicării a instalațiilor de producție distribuită („centrale electrice virtuale”), al rețelelor inteligente și al extinderii capacității de infrastructură, pentru ca energiile regenerabile să poată beneficia de conectare prioritară; |
| --- | --- |

82.

invită Comisia să consolideze prioritatea acordată cercetării și dezvoltării în domeniul stocării energiei electrice, al conectării bazate pe tehnologia informației și comunicării a instalațiilor de producție distribuită („centrale electrice virtuale”), al rețelelor inteligente și al extinderii capacității de infrastructură, pentru ca energiile regenerabile să poată beneficia de conectare prioritară;

| 83. | invită Comisia să redefinească politica europeană de ajutor pentru dezvoltare, integrând un nou pilon energetic; consideră, în această privință, că proiectele de centrale solare pentru Africa de Nord trebuie să fie destinate în primul rând nevoilor locale; |
| --- | --- |

83.

invită Comisia să redefinească politica europeană de ajutor pentru dezvoltare, integrând un nou pilon energetic; consideră, în această privință, că proiectele de centrale solare pentru Africa de Nord trebuie să fie destinate în primul rând nevoilor locale;

| 84. | reamintește că atât lignitul cât și cărbunele rămân un element important de tranziție în cadrul configurației energetice și al siguranței aprovizionării Uniunii, datorită marilor rezerve interne, fiind o alternativă la petrol și la gaze; subliniază, totuși, faptul că emisiile sale de CO2 sunt mai mari decât cele ale altor surse de energie primară; solicită, prin urmare, reducerea acestor emisii prin intermediul modernizării centralelor prin tehnologiile CCS și invită, în acest context, Comisia să analizeze toate posibilitățile financiare de a construi cele 12 proiecte demonstrative până în 2015; |
| --- | --- |

84.

reamintește că atât lignitul cât și cărbunele rămân un element important de tranziție în cadrul configurației energetice și al siguranței aprovizionării Uniunii, datorită marilor rezerve interne, fiind o alternativă la petrol și la gaze; subliniază, totuși, faptul că emisiile sale de CO2 sunt mai mari decât cele ale altor surse de energie primară; solicită, prin urmare, reducerea acestor emisii prin intermediul modernizării centralelor prin tehnologiile CCS și invită, în acest context, Comisia să analizeze toate posibilitățile financiare de a construi cele 12 proiecte demonstrative până în 2015;

| 85. | recunoaște faptul s-a ajuns deja la o eficiență de 45% în cazul co-combustiei biomasei în centralele electrice moderne pe bază de cărbune și că pot fi atinse niveluri de eficiență chiar de 90% prin utilizarea CHP; prin urmare, invită Comisia și statele membre să stabilească stimulente pentru creșterea adaosului de combustibili biogeni în centralele electrice pe bază de combustibili fosili; |
| --- | --- |

85.

recunoaște faptul s-a ajuns deja la o eficiență de 45% în cazul co-combustiei biomasei în centralele electrice moderne pe bază de cărbune și că pot fi atinse niveluri de eficiență chiar de 90% prin utilizarea CHP; prin urmare, invită Comisia și statele membre să stabilească stimulente pentru creșterea adaosului de combustibili biogeni în centralele electrice pe bază de combustibili fosili;

| 86. | împărtășește analiza Comisiei, potrivit căreia este important să se mențină contribuția energiei nucleare în mixul energetic și să se promoveze, în acest scop, fără întârziere, stabilirea unui cadru de reglementare și economic armonizat care să faciliteze deciziile de investiție necesare; invită Comisia să elaboreze o foaie de parcurs specifică pentru investițiile nucleare; consideră că este imperativ să fie lansată o dezbatere în cadrul societății, fără idei preconcepute cu privire la rezultat, privind utilizarea în siguranță a acestei surse de energie; invită Comisia să promoveze, ca parte integrantă a politicii europene de vecinătate, adoptarea de către țările învecinate a acquis-ului comunitar în materie de siguranță nucleară de fiecare dată când este planificată o nouă centrală nucleară sau când o centrală veche este modernizată în țările în cauză; |
| --- | --- |

86.

împărtășește analiza Comisiei, potrivit căreia este important să se mențină contribuția energiei nucleare în mixul energetic și să se promoveze, în acest scop, fără întârziere, stabilirea unui cadru de reglementare și economic armonizat care să faciliteze deciziile de investiție necesare; invită Comisia să elaboreze o foaie de parcurs specifică pentru investițiile nucleare; consideră că este imperativ să fie lansată o dezbatere în cadrul societății, fără idei preconcepute cu privire la rezultat, privind utilizarea în siguranță a acestei surse de energie; invită Comisia să promoveze, ca parte integrantă a politicii europene de vecinătate, adoptarea de către țările învecinate a acquis-ului comunitar în materie de siguranță nucleară de fiecare dată când este planificată o nouă centrală nucleară sau când o centrală veche este modernizată în țările în cauză;

| 87. | reamintește importanța energiei nucleare, care este produsă în 15 din cele 27 de state membre și utilizată în și mai multe state, și care răspunde la aproximativ o treime din cererea de energie electrică din Uniunea Europeană; reamintește de asemenea că șase noi reactoare sunt în prezent în construcție în patru state membre; |
| --- | --- |

87.

reamintește importanța energiei nucleare, care este produsă în 15 din cele 27 de state membre și utilizată în și mai multe state, și care răspunde la aproximativ o treime din cererea de energie electrică din Uniunea Europeană; reamintește de asemenea că șase noi reactoare sunt în prezent în construcție în patru state membre;

| 88. | subliniază competitivitatea energiei nucleare, care este în mare măsură neafectată de fluctuațiile prețurilor combustibililor datorită faptului că uraniul, combustibilul utilizat, nu reprezintă decât o mică parte din costurile de generare; |
| --- | --- |

88.

subliniază competitivitatea energiei nucleare, care este în mare măsură neafectată de fluctuațiile prețurilor combustibililor datorită faptului că uraniul, combustibilul utilizat, nu reprezintă decât o mică parte din costurile de generare;

| 89. | subliniază că industria nucleară europeană este liderul mondial în toate tehnologiile ciclului nuclear, în special în cele de îmbogățire a uraniului, fapt ce contribuie semnificativ la siguranța aprovizionării Uniunii; |
| --- | --- |

89.

subliniază că industria nucleară europeană este liderul mondial în toate tehnologiile ciclului nuclear, în special în cele de îmbogățire a uraniului, fapt ce contribuie semnificativ la siguranța aprovizionării Uniunii;

| 90. | salută orientarea generală a Comisiei de sprijinire a energiei nucleare; subliniază, totuși, că nu abordează în mod corespunzător chestiunea depozitării finale a deșeurilor radioactive, în ciuda importanței enorme pe care o are aceasta pentru opinia publică; invită statele membre implicate să își intensifice eforturile pentru rezolvarea problemei depozitării finale a tuturor tipurilor de deșeuri radioactive, dar în special a deșeurilor puternic radioactive; |
| --- | --- |

90.

salută orientarea generală a Comisiei de sprijinire a energiei nucleare; subliniază, totuși, că nu abordează în mod corespunzător chestiunea depozitării finale a deșeurilor radioactive, în ciuda importanței enorme pe care o are aceasta pentru opinia publică; invită statele membre implicate să își intensifice eforturile pentru rezolvarea problemei depozitării finale a tuturor tipurilor de deșeuri radioactive, dar în special a deșeurilor puternic radioactive;

| 91. | consideră că este esențială asigurarea cetățeanului european cu privire la faptul că exploatarea energiei nucleare în Uniune se face într-un mod care prezintă siguranță și transparență și la cel mai înalt nivel posibil din punct de vedere tehnologic, în special în ceea ce privește gestionarea deșeurilor nucleare; salută propunerea Comisie menționată anterior privind o directivă a Consiliului de stabilire a unui cadru comunitar pentru securitatea nucleară; invită Comisia și Consiliul să elaboreze modele și proceduri împreună cu Agenția Internațională pentru Energie Atomică pentru a preveni posibilitatea ca utilizarea în scopuri pașnice a energiei nucleare să conducă la proliferarea armelor nucleare; |
| --- | --- |

91.

consideră că este esențială asigurarea cetățeanului european cu privire la faptul că exploatarea energiei nucleare în Uniune se face într-un mod care prezintă siguranță și transparență și la cel mai înalt nivel posibil din punct de vedere tehnologic, în special în ceea ce privește gestionarea deșeurilor nucleare; salută propunerea Comisie menționată anterior privind o directivă a Consiliului de stabilire a unui cadru comunitar pentru securitatea nucleară; invită Comisia și Consiliul să elaboreze modele și proceduri împreună cu Agenția Internațională pentru Energie Atomică pentru a preveni posibilitatea ca utilizarea în scopuri pașnice a energiei nucleare să conducă la proliferarea armelor nucleare;

| 92. | subliniază că nici în Programul său ilustrativ revizuit, nici în Revizuirea strategică, Comisia nu a examinat dezvoltarea probabilă a tehnologiei nucleare până în 2050, astfel cum a fost sugerat în documentul de referință al Platformei pentru o tehnologie durabilă în domeniul energiei nucleare, nici locul rezervat proiectului ITER de fuziune controlată; |
| --- | --- |

92.

subliniază că nici în Programul său ilustrativ revizuit, nici în Revizuirea strategică, Comisia nu a examinat dezvoltarea probabilă a tehnologiei nucleare până în 2050, astfel cum a fost sugerat în documentul de referință al Platformei pentru o tehnologie durabilă în domeniul energiei nucleare, nici locul rezervat proiectului ITER de fuziune controlată;

Către 2050

| 93. | invită Comisia și statele membre să elaboreze o politică europeană a energiei care să permită o conversie masivă către tehnologiile eficiente din punct de vedere energetic și cu emisii reduse de carbon pentru a răspunde nevoilor de consum de energie; subliniază că, dacă eficiența energetică și economia de energie rămân o prioritate, la fel ca și continuarea dezvoltării energiilor regenerabile, va fi posibil să se îndeplinească nevoile de energie din surse cu emisii reduse până în 2050; |
| --- | --- |

93.

invită Comisia și statele membre să elaboreze o politică europeană a energiei care să permită o conversie masivă către tehnologiile eficiente din punct de vedere energetic și cu emisii reduse de carbon pentru a răspunde nevoilor de consum de energie; subliniază că, dacă eficiența energetică și economia de energie rămân o prioritate, la fel ca și continuarea dezvoltării energiilor regenerabile, va fi posibil să se îndeplinească nevoile de energie din surse cu emisii reduse până în 2050;

| 94. | reamintește Comisiei și statelor membre că pentru a efectua tranziția către un sistem energetic extrem de eficient este necesară o abordare sistemică fondată pe sinergiile dintre diferite sectoare; subliniază importanța-cheie a evaluării tuturor măsurilor în funcție de contribuția lor la reducerea emisiilor de CO2; consideră că, în acest scop, elaborarea de soluții integrate locale ar trebui să constituie o prioritate; |
| --- | --- |

94.

reamintește Comisiei și statelor membre că pentru a efectua tranziția către un sistem energetic extrem de eficient este necesară o abordare sistemică fondată pe sinergiile dintre diferite sectoare; subliniază importanța-cheie a evaluării tuturor măsurilor în funcție de contribuția lor la reducerea emisiilor de CO2; consideră că, în acest scop, elaborarea de soluții integrate locale ar trebui să constituie o prioritate;

| 95. | consideră că provocările energetice și climatice mondiale și europene pe termen lung constituie o oportunitate unică pentru a permite instaurarea unor noi modele economice în întreaga economie, cu scopul de a dinamiza inovațiile ecologice și antreprenoriatul; |
| --- | --- |

95.

consideră că provocările energetice și climatice mondiale și europene pe termen lung constituie o oportunitate unică pentru a permite instaurarea unor noi modele economice în întreaga economie, cu scopul de a dinamiza inovațiile ecologice și antreprenoriatul;

| 96. | invită Comisia să realizeze studiile de fezabilitate ale proiectelor de dezvoltare de platforme eoliene în Marea Nordului, precum și ale proiectului de construire a centralelor solare în Africa; |
| --- | --- |

96.

invită Comisia să realizeze studiile de fezabilitate ale proiectelor de dezvoltare de platforme eoliene în Marea Nordului, precum și ale proiectului de construire a centralelor solare în Africa;

| 97. | aprobă, în cadrul planului strategic pentru tehnologiile energetice, elaborarea unei agende politice pentru 2030 și a unei foi de parcurs pentru o politică energetică în 2050; invită, prin urmare, Comisia să evalueze evoluția structurii configurației energetice conform mai multor scenarii, în funcție de evoluția cererii de energie, de resursele potențiale de energie, de impactul asupra mediului, de prețul estimat al energiei și de CO2; |
| --- | --- |

97.

aprobă, în cadrul planului strategic pentru tehnologiile energetice, elaborarea unei agende politice pentru 2030 și a unei foi de parcurs pentru o politică energetică în 2050; invită, prin urmare, Comisia să evalueze evoluția structurii configurației energetice conform mai multor scenarii, în funcție de evoluția cererii de energie, de resursele potențiale de energie, de impactul asupra mediului, de prețul estimat al energiei și de CO2;

| 98. | solicită Comisiei să asigure ca foaia de parcurs să permită orientarea cercetării și a dezvoltării tehnologiilor energetice, precum și a educației, pentru a diminua costul energiilor regenerabile și al stocării energiei, pentru a asigura succesul reactoarelor nucleare de a patra generație și al CCS și, în mod deosebit, pentru a găsi o alternativă la petrol pentru transport, punând accentul pe energia solară, care constituie o resursă infinită; |
| --- | --- |

98.

solicită Comisiei să asigure ca foaia de parcurs să permită orientarea cercetării și a dezvoltării tehnologiilor energetice, precum și a educației, pentru a diminua costul energiilor regenerabile și al stocării energiei, pentru a asigura succesul reactoarelor nucleare de a patra generație și al CCS și, în mod deosebit, pentru a găsi o alternativă la petrol pentru transport, punând accentul pe energia solară, care constituie o resursă infinită;

| 99. | reamintește necesitatea de a încuraja, în mod permanent, cercetarea cu privire la transmutația deșeurilor nucleare și la fuziunea nucleară ca sursă de energie pe termen foarte lung; |
| --- | --- |

99.

reamintește necesitatea de a încuraja, în mod permanent, cercetarea cu privire la transmutația deșeurilor nucleare și la fuziunea nucleară ca sursă de energie pe termen foarte lung;

*

- *

| 100. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor și guvernelor statelor membre. |
| --- | --- |

100.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor și guvernelor statelor membre.

---

(1)  JO C 293 E, 02.12.2006, p. 114.

(2)  JO C 76 E, 27.03.2008, p. 114.

(3)  JO C 219 E, 28.08.2008, p. 82.

(4)  JO C 219 E, 28.08.2008, p. 206.

(5)  JO C 263 E, 16.10.2008, p. 424.

(6)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0033.

(7)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0096.

(8)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0354.

(9)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0294.

(10)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0347.

(11)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0295.

(12)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0346.

(13)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0296.

(14)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0545.

(15)  JO L 275, 25.10.2003, p. 32.

(16)  JO L 217, 08.08.2006, p. 8.

(17)  JO L 127, 29.04.2004, p. 92.

---

| 18.3.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 67/31 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 67/31

---

Nediscriminarea bazată pe sex și solidaritatea între generații

P6_TA(2009)0039

Rezoluția Parlamentului European din 3 februarie 2009 privind nediscriminarea pe criterii de sex și solidaritatea intergenerațională (2008/2118(INI))

(2010/C 67 E/05)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 2, articolul 3 alineatul (2) și articolul 141 din Tratatul CE, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 2, articolul 3 alineatul (2) și articolul 141 din Tratatul CE,

| — | având în vedere Rezoluția Consiliului și a miniștrilor muncii și politicii sociale, reuniți în cadrul Consiliului la 29 iunie 2000, privind participarea echilibrată a bărbaților și femeilor la viața profesională și la viața familială (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Consiliului și a miniștrilor muncii și politicii sociale, reuniți în cadrul Consiliului la 29 iunie 2000, privind participarea echilibrată a bărbaților și femeilor la viața profesională și la viața familială (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 decembrie 2000 privind Comunicarea Comisiei intitulată „Către o Europă pentru toate vârstele – Promovarea prosperității și solidarității între generații” (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 decembrie 2000 privind Comunicarea Comisiei intitulată „Către o Europă pentru toate vârstele – Promovarea prosperității și solidarității între generații” (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 9 martie 2004 privind concilierea vieții profesionale, familiale și private (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 9 martie 2004 privind concilierea vieții profesionale, familiale și private (3),

| — | având în vedere Pactul European pentru tineret adoptat de către Consiliul European de la Bruxelles din 22 și 23 martie 2005, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul European pentru tineret adoptat de către Consiliul European de la Bruxelles din 22 și 23 martie 2005,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 23 martie 2006 privind provocările demografice și solidaritatea între generații (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 23 martie 2006 privind provocările demografice și solidaritatea între generații (4),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 12 octombrie 2006 intitulată „Viitorul demografic al Europei - transformarea unei provocări într-o oportunitate” (COM(2006)0571), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 12 octombrie 2006 intitulată „Viitorul demografic al Europei - transformarea unei provocări într-o oportunitate” (COM(2006)0571),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 19 iunie 2007 privind un cadru de reglementare pentru măsuri vizând concilierea vieții familiale cu studiile pentru tinerele femei din Uniunea Europeană (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 19 iunie 2007 privind un cadru de reglementare pentru măsuri vizând concilierea vieții familiale cu studiile pentru tinerele femei din Uniunea Europeană (5),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 10 mai 2007, intitulată „Promovarea solidarității dintre generații” (COM(2007)0244), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 10 mai 2007, intitulată „Promovarea solidarității dintre generații” (COM(2007)0244),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European cu privire la Comunicarea Comisiei intitulată „Promovarea solidarității între generații” (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European cu privire la Comunicarea Comisiei intitulată „Promovarea solidarității între generații” (6),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 27 septembrie 2007 privind egalitatea între femei și bărbați în Uniunea Europeană - 2007 (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 27 septembrie 2007 privind egalitatea între femei și bărbați în Uniunea Europeană - 2007 (7),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Viitorul demografic al Europei: fapte și cifre” (SEC(2007)0638), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Viitorul demografic al Europei: fapte și cifre” (SEC(2007)0638),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 21 februarie 2008 privind viitorul demografic al Europei (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 21 februarie 2008 privind viitorul demografic al Europei (8),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 3 septembrie 2008 privind egalitatea între femei și bărbați - 2008 (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 3 septembrie 2008 privind egalitatea între femei și bărbați - 2008 (9),

| — | având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea între sexe (A6-0492/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea între sexe (A6-0492/2008),

| A. | întrucât femeile și bărbații sunt egali în demnitate umană și în drepturi și îndatoriri; |
| --- | --- |

A.

întrucât femeile și bărbații sunt egali în demnitate umană și în drepturi și îndatoriri;

| B. | întrucât egalitatea de tratament între femei și bărbați este un principiu informativ al sistemului juridic și, ca atare, trebuie să fie luat în considerare și să fie respectat în interpretarea și aplicarea normelor juridice; |
| --- | --- |

B.

întrucât egalitatea de tratament între femei și bărbați este un principiu informativ al sistemului juridic și, ca atare, trebuie să fie luat în considerare și să fie respectat în interpretarea și aplicarea normelor juridice;

| C. | întrucât, în toate celelalte aspecte ale calității muncii, precum reconcilierea vieții profesionale cu cea privată, există încă diferențe majore între femei și bărbați; întrucât rata ocupării forței de muncă în rândul femeilor care au copii în îngrijire este de doar 62,4%, față de 91,4% în rândul bărbaților; întrucât 76,5% dintre lucrătorii cu normă parțială sunt femei; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în toate celelalte aspecte ale calității muncii, precum reconcilierea vieții profesionale cu cea privată, există încă diferențe majore între femei și bărbați; întrucât rata ocupării forței de muncă în rândul femeilor care au copii în îngrijire este de doar 62,4%, față de 91,4% în rândul bărbaților; întrucât 76,5% dintre lucrătorii cu normă parțială sunt femei;

| D. | întrucât Strategia de la Lisabona urmărește asigurarea faptului că 60% din femeile apte de muncă au un loc de muncă; întrucât obiectivele cantitative și calitative ale Strategiei de la Lisabona și noile orientări integrate pentru creștere și ocuparea forței de muncă (10) - în ceea ce privește mai ales ocuparea forței de muncă în rândul femeilor și al adulților - au fost stabilite luând în considerare faptul că, din perspectiva durabilității, este intolerabil ca aceste resurse și potențialul lor să fie irosite, precum și că stabilitatea sistemelor de pensii și de protecție socială este în pericol; |
| --- | --- |

D.

întrucât Strategia de la Lisabona urmărește asigurarea faptului că 60% din femeile apte de muncă au un loc de muncă; întrucât obiectivele cantitative și calitative ale Strategiei de la Lisabona și noile orientări integrate pentru creștere și ocuparea forței de muncă (10) - în ceea ce privește mai ales ocuparea forței de muncă în rândul femeilor și al adulților - au fost stabilite luând în considerare faptul că, din perspectiva durabilității, este intolerabil ca aceste resurse și potențialul lor să fie irosite, precum și că stabilitatea sistemelor de pensii și de protecție socială este în pericol;

| E. | întrucât principiul egalității de tratament între femei și bărbați presupune absența oricărei discriminări, directă sau indirectă, pe motiv de sex și, mai ales, pe motivul unor aspecte legate de maternitate, de asumarea obligațiilor familiale și de stare civilă; |
| --- | --- |

E.

întrucât principiul egalității de tratament între femei și bărbați presupune absența oricărei discriminări, directă sau indirectă, pe motiv de sex și, mai ales, pe motivul unor aspecte legate de maternitate, de asumarea obligațiilor familiale și de stare civilă;

| F. | întrucât datele furnizate în Comunicarea Comisiei din 12 octombrie 2006 menționată anterior arată că în țările și regiunile cu o rată mare de ocupare a forței de muncă în rândul femeilor și care dispun de sisteme adecvate de protecție socială, rata natalității este mai mare; |
| --- | --- |

F.

întrucât datele furnizate în Comunicarea Comisiei din 12 octombrie 2006 menționată anterior arată că în țările și regiunile cu o rată mare de ocupare a forței de muncă în rândul femeilor și care dispun de sisteme adecvate de protecție socială, rata natalității este mai mare;

| G. | întrucât cele trei mari provocări cu care se confruntă UE - schimbările demografice, globalizarea și schimbările climatice - necesită o solidaritate intergenerațională bazată pe un pact amplu, nu doar între generații, ci și între genuri; |
| --- | --- |

G.

întrucât cele trei mari provocări cu care se confruntă UE - schimbările demografice, globalizarea și schimbările climatice - necesită o solidaritate intergenerațională bazată pe un pact amplu, nu doar între generații, ci și între genuri;

| H. | considerând că la baza acestui pact între genuri și între generații trebuie să stea posibilitatea persoanelor de a-și organiza propria viață, profesională și personală, de a concilia cerințele economice implicate de angajarea în muncă cu posibilitatea de a alege sarcinile pe care să și le asume și în ce perioadă, într-un cadru al drepturilor și responsabilităților definit pe cale legislativă și contractuală; |
| --- | --- |

H.

considerând că la baza acestui pact între genuri și între generații trebuie să stea posibilitatea persoanelor de a-și organiza propria viață, profesională și personală, de a concilia cerințele economice implicate de angajarea în muncă cu posibilitatea de a alege sarcinile pe care să și le asume și în ce perioadă, într-un cadru al drepturilor și responsabilităților definit pe cale legislativă și contractuală;

| I. | întrucât responsabilitatea intergenerațională necesită o abordare activă din partea autorităților publice și o implicare a tuturor actorilor sociali, garantând servicii de interes general de calitate și sisteme adecvate și suficiente de protecție și asigurări sociale; |
| --- | --- |

I.

întrucât responsabilitatea intergenerațională necesită o abordare activă din partea autorităților publice și o implicare a tuturor actorilor sociali, garantând servicii de interes general de calitate și sisteme adecvate și suficiente de protecție și asigurări sociale;

| J. | întrucât prezența femeilor pe piața muncii se leagă de mutații culturale și reforme orientate către implementarea politicilor de conciliere a vieții profesionale cu cea familială și personală, precum și politici de redistribuire a rolurilor; întrucât aceste politici privesc aspecte diverse, dar profund corelate, care merg de la reducerea temporară a timpului de lucru, prin transformarea contractului de muncă cu normă întreagă în contract cu normă parțială și utilizarea concediilor (de maternitate, de paternitate, parental și familial), până la crearea unei rețele de servicii destinate persoanei; |
| --- | --- |

J.

întrucât prezența femeilor pe piața muncii se leagă de mutații culturale și reforme orientate către implementarea politicilor de conciliere a vieții profesionale cu cea familială și personală, precum și politici de redistribuire a rolurilor; întrucât aceste politici privesc aspecte diverse, dar profund corelate, care merg de la reducerea temporară a timpului de lucru, prin transformarea contractului de muncă cu normă întreagă în contract cu normă parțială și utilizarea concediilor (de maternitate, de paternitate, parental și familial), până la crearea unei rețele de servicii destinate persoanei;

| K. | întrucât schimbările demografice au un impact considerabil asupra vieții personale și profesionale a persoanelor; întrucât insuficiența serviciilor, a remunerației, ritmul lent al integrării pe piața muncii, succesiunea pe o perioadă lungă a contractelor temporare, insuficiența stimulentelor pentru tineri și tinere reprezintă o parte dintre motivele care determină tinerii să amâne crearea unui nucleu familial și conceperea copiilor; întrucât rigiditatea organizării muncii și dificultățile de reintegrare după o perioadă dedicată îngrijirii reprezintă obstacole în calea asumării libere a opțiunilor de conciliere, precum cea de alternanță între profesie și munca familială; |
| --- | --- |

K.

întrucât schimbările demografice au un impact considerabil asupra vieții personale și profesionale a persoanelor; întrucât insuficiența serviciilor, a remunerației, ritmul lent al integrării pe piața muncii, succesiunea pe o perioadă lungă a contractelor temporare, insuficiența stimulentelor pentru tineri și tinere reprezintă o parte dintre motivele care determină tinerii să amâne crearea unui nucleu familial și conceperea copiilor; întrucât rigiditatea organizării muncii și dificultățile de reintegrare după o perioadă dedicată îngrijirii reprezintă obstacole în calea asumării libere a opțiunilor de conciliere, precum cea de alternanță între profesie și munca familială;

| L. | amintind că nediscriminarea pe bază de sex se referă în primul rând și de obicei nu doar la femei/la mame, dar în egală măsură și la bărbați/ la tați; constatând că acțiunea politică în acest domeniu nu trebuie să se concentreze doar asupra femeilor și că politicile europene și naționale trebuie să ia în considerare, de acum înainte, nevoile și capacitatea bărbaților/taților în acest domeniu; |
| --- | --- |

L.

amintind că nediscriminarea pe bază de sex se referă în primul rând și de obicei nu doar la femei/la mame, dar în egală măsură și la bărbați/ la tați; constatând că acțiunea politică în acest domeniu nu trebuie să se concentreze doar asupra femeilor și că politicile europene și naționale trebuie să ia în considerare, de acum înainte, nevoile și capacitatea bărbaților/taților în acest domeniu;

| M. | întrucât este necesară o reflecție asupra noțiunii de discriminare în cazul muncii de îngrijire, legată de exercitarea dreptului la concedii de maternitate, paternitate, parentale și familiale, pentru a verifica dacă discriminările respective sunt forme ale discriminării bazate pe sex; întrucât este necesar să se definească la nivel european noțiunea de discriminare multiplă; |
| --- | --- |

M.

întrucât este necesară o reflecție asupra noțiunii de discriminare în cazul muncii de îngrijire, legată de exercitarea dreptului la concedii de maternitate, paternitate, parentale și familiale, pentru a verifica dacă discriminările respective sunt forme ale discriminării bazate pe sex; întrucât este necesar să se definească la nivel european noțiunea de discriminare multiplă;

| N. | amintind că conceptul de solidaritate între generații nu se limitează doar la îngrijirea copiilor, ci și la responsabilitatea față de persoanele în vârstă și dependente, contribuind la, la respectarea demnității umane și la promovarea acesteia în rândul generațiilor viitoare; |
| --- | --- |

N.

amintind că conceptul de solidaritate între generații nu se limitează doar la îngrijirea copiilor, ci și la responsabilitatea față de persoanele în vârstă și dependente, contribuind la, la respectarea demnității umane și la promovarea acesteia în rândul generațiilor viitoare;

| O. | întrucât sărăcia extremă nu trebuie să constituie un factor de discriminare în domeniul solidarității intergeneraționale, și întrucât familiile cele mai sărace mențin și ele legături și desfășoară activități în ceea ce privește solidaritatea între generații; |
| --- | --- |

O.

întrucât sărăcia extremă nu trebuie să constituie un factor de discriminare în domeniul solidarității intergeneraționale, și întrucât familiile cele mai sărace mențin și ele legături și desfășoară activități în ceea ce privește solidaritatea între generații;

| P. | întrucât persoanele care-și consacră timpul și aptitudinile îngrijirii și educării copiilor sau a persoanelor în vârstă ar trebui recunoscute de societate, ceea ce s-ar putea realiza conferindu-le drepturi proprii, în special în ceea ce privește securitatea socială și pensia; |
| --- | --- |

P.

întrucât persoanele care-și consacră timpul și aptitudinile îngrijirii și educării copiilor sau a persoanelor în vârstă ar trebui recunoscute de societate, ceea ce s-ar putea realiza conferindu-le drepturi proprii, în special în ceea ce privește securitatea socială și pensia;

| Q. | întrucât rolul părinților față de copii și al copiilor față de persoanele în vârstă și dependente, precum și rolul femeilor și bărbaților în îngrijirea persoanelor în vârstă și dependente, sunt esențiale pentru progresul binelui comun și trebuie recunoscut ca atare prin politici transversale, care să vizele femeile și bărbații ce i se consacră total sau parțial; |
| --- | --- |

Q.

întrucât rolul părinților față de copii și al copiilor față de persoanele în vârstă și dependente, precum și rolul femeilor și bărbaților în îngrijirea persoanelor în vârstă și dependente, sunt esențiale pentru progresul binelui comun și trebuie recunoscut ca atare prin politici transversale, care să vizele femeile și bărbații ce i se consacră total sau parțial;

| R. | întrucât, începând din octombrie 2003, Comisia a lansat o consultare cu partenerii sociali pe tema echilibrului între viața profesională, cea familială și cea personală; întrucât această consultare, aflată în a doua fază, este justificată de importanța găsirii unor politici și mijloace care să permită îmbinarea dintre locuri de muncă bune și responsabilitățile de îngrijire ale femeilor și bărbaților; |
| --- | --- |

R.

întrucât, începând din octombrie 2003, Comisia a lansat o consultare cu partenerii sociali pe tema echilibrului între viața profesională, cea familială și cea personală; întrucât această consultare, aflată în a doua fază, este justificată de importanța găsirii unor politici și mijloace care să permită îmbinarea dintre locuri de muncă bune și responsabilitățile de îngrijire ale femeilor și bărbaților;

| S. | întrucât bărbații au un rol cheie în realizarea unei veritabile egalități; |
| --- | --- |

S.

întrucât bărbații au un rol cheie în realizarea unei veritabile egalități;

| T. | luând în considerare principiile flexecurității aplicabile femeilor, definite în rezoluția Parlamentului European din 29 noiembrie 2007 privind principiile comune ale flexecurității (11) și întrucât, în majoritatea regiunilor europene, programul de lucru nu este foarte favorabil persoanelor care au copii, iar angajații care au copii au mai puține șanse să ocupe posturi cu programe flexibile decât cei care nu au (12); |
| --- | --- |

T.

luând în considerare principiile flexecurității aplicabile femeilor, definite în rezoluția Parlamentului European din 29 noiembrie 2007 privind principiile comune ale flexecurității (11) și întrucât, în majoritatea regiunilor europene, programul de lucru nu este foarte favorabil persoanelor care au copii, iar angajații care au copii au mai puține șanse să ocupe posturi cu programe flexibile decât cei care nu au (12);

| U. | întrucât concilierea proiectelor familiale cu viața privată și cu ambițiile profesionale nu poate fi realizată decât dacă persoanele în cauză au o adevărată libertate de alegere pe plan economic și social, dacă sunt sprijinite prin adoptarea unor decizii politice și economice la nivel european și național, fără implicații negative, și dacă sunt disponibile infrastructurile necesare; |
| --- | --- |

U.

întrucât concilierea proiectelor familiale cu viața privată și cu ambițiile profesionale nu poate fi realizată decât dacă persoanele în cauză au o adevărată libertate de alegere pe plan economic și social, dacă sunt sprijinite prin adoptarea unor decizii politice și economice la nivel european și național, fără implicații negative, și dacă sunt disponibile infrastructurile necesare;

| V. | întrucât există riscul de a lucra forțat cu normă parțială, în special pentru femei/mame, opțiune care li se impune din cauza absenței unor structuri flexibile de îngrijire a copiilor, precum și riscul de refuzare a transformării muncii cu normă întreagă în muncă cu normă parțială, care face dificilă sau chiar imposibilă concilierea vieții profesionale cu cea familială și cu cea personală; |
| --- | --- |

V.

întrucât există riscul de a lucra forțat cu normă parțială, în special pentru femei/mame, opțiune care li se impune din cauza absenței unor structuri flexibile de îngrijire a copiilor, precum și riscul de refuzare a transformării muncii cu normă întreagă în muncă cu normă parțială, care face dificilă sau chiar imposibilă concilierea vieții profesionale cu cea familială și cu cea personală;

| 1. | subliniază că principiul solidarității dintre generații este unul dintre fundamentele structurale ale modelului social european; solicită - pentru a respecta acest principiu - o abordare activă din partea autorităților publice de la diferitele niveluri și o implicare din partea tuturor actorilor sociali în direcția garantării calității excelente a serviciilor sociale de interes general pentru familii, tineri și toate persoanele care nu se pot întreține singure; |
| --- | --- |

1.

subliniază că principiul solidarității dintre generații este unul dintre fundamentele structurale ale modelului social european; solicită - pentru a respecta acest principiu - o abordare activă din partea autorităților publice de la diferitele niveluri și o implicare din partea tuturor actorilor sociali în direcția garantării calității excelente a serviciilor sociale de interes general pentru familii, tineri și toate persoanele care nu se pot întreține singure;

| 2. | subliniază că politicile în materie de îngrijire și furnizarea de servicii de îngrijire sunt profund legate de realizarea egalității între bărbați și femei; critică lipsa, în majoritatea statelor membre, a unor servicii de îngrijire acceptabile ca preț, accesibile și de calitate bună, ceea ce se leagă de faptul că munca de îngrijire nu este egal distribuită între femei și bărbați, această inegalitate având, la rândul ei, un impact negativ asupra posibilităților femeilor de a participa la toate aspectele vieții sociale, economice, culturale și politice; |
| --- | --- |

2.

subliniază că politicile în materie de îngrijire și furnizarea de servicii de îngrijire sunt profund legate de realizarea egalității între bărbați și femei; critică lipsa, în majoritatea statelor membre, a unor servicii de îngrijire acceptabile ca preț, accesibile și de calitate bună, ceea ce se leagă de faptul că munca de îngrijire nu este egal distribuită între femei și bărbați, această inegalitate având, la rândul ei, un impact negativ asupra posibilităților femeilor de a participa la toate aspectele vieții sociale, economice, culturale și politice;

| 3. | subliniază că existența unor servicii de îngrijire a copiilor accesibile și de calitate bună, oferite la ore care convin părinților și copiilor, precum și structuri de îngrijire accesibile și de calitate bună pentru persoanele în vârstă și dependente trebuie să constituie elemente centrale ale modelului social european și aspecte fundamentale ale înlesnirii accesului femeilor la piața muncii și la munca plătită, dându-le acestora posibilitatea de a-și folosi capacitățile pentru a-și câștiga independența economică; |
| --- | --- |

3.

subliniază că existența unor servicii de îngrijire a copiilor accesibile și de calitate bună, oferite la ore care convin părinților și copiilor, precum și structuri de îngrijire accesibile și de calitate bună pentru persoanele în vârstă și dependente trebuie să constituie elemente centrale ale modelului social european și aspecte fundamentale ale înlesnirii accesului femeilor la piața muncii și la munca plătită, dându-le acestora posibilitatea de a-și folosi capacitățile pentru a-și câștiga independența economică;

| 4. | reamintește statelor membre angajamentele luate la Consiliul European de la Barcelona din 2002, de a elimina obstacolele în calea participării egale a femeilor și bărbaților pe piața muncii și de a introduce până în 2010 servicii de îngrijire pentru 90% dintre copiii cu vârsta între trei ani și vârsta de școlarizare obligatorie, precum și pentru 33% dintre copiii mai mici de trei ani; solicită statelor membre să-și fixeze obiective similare pentru serviciile de îngrijire a persoanelor în vârstă și a părinților bolnavi; |
| --- | --- |

4.

reamintește statelor membre angajamentele luate la Consiliul European de la Barcelona din 2002, de a elimina obstacolele în calea participării egale a femeilor și bărbaților pe piața muncii și de a introduce până în 2010 servicii de îngrijire pentru 90% dintre copiii cu vârsta între trei ani și vârsta de școlarizare obligatorie, precum și pentru 33% dintre copiii mai mici de trei ani; solicită statelor membre să-și fixeze obiective similare pentru serviciile de îngrijire a persoanelor în vârstă și a părinților bolnavi;

| 5. | atrage atenția asupra dezechilibrului dintre femei și bărbați în ceea ce privește distribuția sarcinilor casnice și a responsabilităților familiale, ceea ce determină în principal femeile să aleagă opțiuni flexibile în privința programului de lucru sau chiar să renunțe la muncă, ceea ce are un impact asupra evoluției carierei femeilor, a menținerii diferenței de salarizare între femei și bărbați și a acumulării drepturilor de pensie; |
| --- | --- |

5.

atrage atenția asupra dezechilibrului dintre femei și bărbați în ceea ce privește distribuția sarcinilor casnice și a responsabilităților familiale, ceea ce determină în principal femeile să aleagă opțiuni flexibile în privința programului de lucru sau chiar să renunțe la muncă, ceea ce are un impact asupra evoluției carierei femeilor, a menținerii diferenței de salarizare între femei și bărbați și a acumulării drepturilor de pensie;

| 6. | își exprimă temerea că propunerea Președinției cehe, conform căreia îngrijirea copiilor este „o adevărată alternativă la cariera profesională” va adânci diviziunea tradițională a muncii între bărbați și femei, în cadrul căreia lucrătorul este bărbat, disponibil tot timpul, de necesitățile lui ocupându-se „mâini invizibile” (femeile), care organizează casa și familia; |
| --- | --- |

6.

își exprimă temerea că propunerea Președinției cehe, conform căreia îngrijirea copiilor este „o adevărată alternativă la cariera profesională” va adânci diviziunea tradițională a muncii între bărbați și femei, în cadrul căreia lucrătorul este bărbat, disponibil tot timpul, de necesitățile lui ocupându-se „mâini invizibile” (femeile), care organizează casa și familia;

| 7. | este îngrijorat, în special în această perioadă de recesiune economică, de faptul că propunerea Președinției cehe ar obliga femeile să renunțe la locurile lor de muncă pentru a urma calea „naturală”, adică îngrijirea copiilor și a altor persoane dependente; solicită insistent Consiliului și statelor membre să depună toate eforturile pentru a îndeplini obiectivele de la Barcelona în materie de îngrijire a copiilor; |
| --- | --- |

7.

este îngrijorat, în special în această perioadă de recesiune economică, de faptul că propunerea Președinției cehe ar obliga femeile să renunțe la locurile lor de muncă pentru a urma calea „naturală”, adică îngrijirea copiilor și a altor persoane dependente; solicită insistent Consiliului și statelor membre să depună toate eforturile pentru a îndeplini obiectivele de la Barcelona în materie de îngrijire a copiilor;

| 8. | subliniază că angajarea totală a unuia dintre părinți sau a amândurora în câmpul muncii, cu o remunerare decentă, contribuie la evitarea sărăciei în rândul lucrătorilor și ajută la combaterea riscului sărăciei în rândul familiilor monoparentale, care sunt afectate de aceasta într-o măsură mult mai mare (32%); |
| --- | --- |

8.

subliniază că angajarea totală a unuia dintre părinți sau a amândurora în câmpul muncii, cu o remunerare decentă, contribuie la evitarea sărăciei în rândul lucrătorilor și ajută la combaterea riscului sărăciei în rândul familiilor monoparentale, care sunt afectate de aceasta într-o măsură mult mai mare (32%);

| 9. | subliniază că sistemele de pensii din statele membre oferă încă multor femei doar drepturi derivate, care se bazează pe istoricul angajării soțului, ceea ce are drept consecință faptul că femeile constituie majoritatea în rândul persoanelor în vârstă care trăiesc în sărăcie; |
| --- | --- |

9.

subliniază că sistemele de pensii din statele membre oferă încă multor femei doar drepturi derivate, care se bazează pe istoricul angajării soțului, ceea ce are drept consecință faptul că femeile constituie majoritatea în rândul persoanelor în vârstă care trăiesc în sărăcie;

| 10. | invită statele membre să analizeze factorii structurali care contribuie la inegalitățile din sistemele de pensii, inclusiv organizarea îngrijirii persoanelor și îmbinarea vieții de familie cu viața profesională, inegalitățile de pe piața muncii, diferențele de salarizare dintre femei și bărbați, precum și discriminarea directă la nivelul pensiilor din al doilea și al treilea pilon; |
| --- | --- |

10.

invită statele membre să analizeze factorii structurali care contribuie la inegalitățile din sistemele de pensii, inclusiv organizarea îngrijirii persoanelor și îmbinarea vieții de familie cu viața profesională, inegalitățile de pe piața muncii, diferențele de salarizare dintre femei și bărbați, precum și discriminarea directă la nivelul pensiilor din al doilea și al treilea pilon;

| 11. | solicită Comisiei să prezinte o nouă propunere de directivă privind riscurile și garanțiile specifice legate de reconcilierea vieții de familie cu cea profesională în cazurile în care există membri ai familiei dependenți (copii, persoane în vârstă sau cu dizabilități); |
| --- | --- |

11.

solicită Comisiei să prezinte o nouă propunere de directivă privind riscurile și garanțiile specifice legate de reconcilierea vieții de familie cu cea profesională în cazurile în care există membri ai familiei dependenți (copii, persoane în vârstă sau cu dizabilități);

| 12. | solicită structurilor și instituțiilor de cercetare să investească mai mult și mai bine în ameliorarea ecologică a produselor destinate copiilor și persoanelor dependente și, în general, uzului casnic; |
| --- | --- |

12.

solicită structurilor și instituțiilor de cercetare să investească mai mult și mai bine în ameliorarea ecologică a produselor destinate copiilor și persoanelor dependente și, în general, uzului casnic;

| 13. | invită Eurostat să ia măsuri care să permită vizualizarea situației privind îngrijirea copiilor și a persoanelor dependente, cu ajutorul unor statistici defalcate pe genuri; |
| --- | --- |

13.

invită Eurostat să ia măsuri care să permită vizualizarea situației privind îngrijirea copiilor și a persoanelor dependente, cu ajutorul unor statistici defalcate pe genuri;

| 14. | invită Comisia să prezinte inițiative concrete pentru validarea competențelor câștigate în urma îndeplinirii îndatoririlor de educare, de servicii aduse persoanelor dependente și de administrare a gospodăriilor, astfel încât acestea să poată fi luate în considerare în momentul reintrării pe piața muncii; amintește că evaluarea competențelor transversale este o componentă fundamentală a așa-numitului „bilanț de competențe”, conform celor mai bune tradiții de experimentare națională privind modalitățile de intersectare a cererii și a ofertei de muncă; |
| --- | --- |

14.

invită Comisia să prezinte inițiative concrete pentru validarea competențelor câștigate în urma îndeplinirii îndatoririlor de educare, de servicii aduse persoanelor dependente și de administrare a gospodăriilor, astfel încât acestea să poată fi luate în considerare în momentul reintrării pe piața muncii; amintește că evaluarea competențelor transversale este o componentă fundamentală a așa-numitului „bilanț de competențe”, conform celor mai bune tradiții de experimentare națională privind modalitățile de intersectare a cererii și a ofertei de muncă;

| 15. | invită Comisia să desfășoare o campanie de sensibilizare și să introducă proiecte-pilot pentru a facilita participarea echilibrată a femeilor și a bărbaților în activitatea profesională și viața de familie; |
| --- | --- |

15.

invită Comisia să desfășoare o campanie de sensibilizare și să introducă proiecte-pilot pentru a facilita participarea echilibrată a femeilor și a bărbaților în activitatea profesională și viața de familie;

| 16. | invită statele membre să ia în considerare posibilitatea unui program de lucru flexibil pentru părinți (în cazurile în care aceștia în doresc), precum pentru centrele de îngrijire a copiilor, cu scopul de a ajuta deopotrivă femeile și bărbații să concilieze cu succes viața profesională și cea familială; |
| --- | --- |

16.

invită statele membre să ia în considerare posibilitatea unui program de lucru flexibil pentru părinți (în cazurile în care aceștia în doresc), precum pentru centrele de îngrijire a copiilor, cu scopul de a ajuta deopotrivă femeile și bărbații să concilieze cu succes viața profesională și cea familială;

| 17. | solicită Comisei să monitorizeze bunele practici din statele membre din domeniul acordării de îngrijiri și să comunice cele mai bune practici tuturor statelor membre pentru a demonstra rolul central jucat de persoanele care acordă îngrijiri în cadrul solidarității dintre generații și pentru a încuraja implementarea unei strategii pentru aceste persoane la nivelul statelor membre; |
| --- | --- |

17.

solicită Comisei să monitorizeze bunele practici din statele membre din domeniul acordării de îngrijiri și să comunice cele mai bune practici tuturor statelor membre pentru a demonstra rolul central jucat de persoanele care acordă îngrijiri în cadrul solidarității dintre generații și pentru a încuraja implementarea unei strategii pentru aceste persoane la nivelul statelor membre;

| 18. | invită statele membre să susțină și să promoveze programele operaționale lansate de Comisie în numele Alianței europene pentru familie; solicită Comisiei să accelereze dezvoltarea unor instrumente de sistematizare a schimbului de bune practici și de activități de cercetare în acest domeniu; |
| --- | --- |

18.

invită statele membre să susțină și să promoveze programele operaționale lansate de Comisie în numele Alianței europene pentru familie; solicită Comisiei să accelereze dezvoltarea unor instrumente de sistematizare a schimbului de bune practici și de activități de cercetare în acest domeniu;

| 19. | invită autoritățile publice să ia măsurile necesare pentru ca lucrătoarele care sunt și mame și lucrătorii care sunt și tați să fie sprijiniți prin politici de conciliere între viața profesională, cea familială și cea personală și pentru a avea acces la instrumentele corespunzătoare; |
| --- | --- |

19.

invită autoritățile publice să ia măsurile necesare pentru ca lucrătoarele care sunt și mame și lucrătorii care sunt și tați să fie sprijiniți prin politici de conciliere între viața profesională, cea familială și cea personală și pentru a avea acces la instrumentele corespunzătoare;

| 20. | invită statele membre să susțină acordurile de concediu (parental, de adopție, de solidaritate) aplicabile persoanelor care doresc să-și întrerupă activitatea profesională pentru a îngriji o persoană dependentă; |
| --- | --- |

20.

invită statele membre să susțină acordurile de concediu (parental, de adopție, de solidaritate) aplicabile persoanelor care doresc să-și întrerupă activitatea profesională pentru a îngriji o persoană dependentă;

| 21. | consideră că trebuie să se intervină pentru a îmbunătăți regimul nu doar al concediului de maternitate, ci și al celui de paternitate și al celui parental, în ceea ce privește tații care lucrează, dat fiind faptul că în toate statele membre, doar un mic procent din bărbați utilizează concediile la care au dreptul; |
| --- | --- |

21.

consideră că trebuie să se intervină pentru a îmbunătăți regimul nu doar al concediului de maternitate, ci și al celui de paternitate și al celui parental, în ceea ce privește tații care lucrează, dat fiind faptul că în toate statele membre, doar un mic procent din bărbați utilizează concediile la care au dreptul;

| 22. | insistă asupra faptului că orice persoană care dorește să-și întrerupă sau să-și reducă activitatea profesională oficială pentru a se investi în solidaritatea între generații ar trebui să beneficieze de un program de lucru flexibil; face apel, prin urmare, la întreprinderile mici și mijlocii să coopereze mai activ și la autoritățile publice să dea dovadă de mai multă flexibilitate financiară în ceea ce privește previziunile bugetare pentru ajutoarele de stat; |
| --- | --- |

22.

insistă asupra faptului că orice persoană care dorește să-și întrerupă sau să-și reducă activitatea profesională oficială pentru a se investi în solidaritatea între generații ar trebui să beneficieze de un program de lucru flexibil; face apel, prin urmare, la întreprinderile mici și mijlocii să coopereze mai activ și la autoritățile publice să dea dovadă de mai multă flexibilitate financiară în ceea ce privește previziunile bugetare pentru ajutoarele de stat;

| 23. | invită Comisia, în colaborare cu statele membre și cu partenerii sociali, să realizeze o revizuire a politicilor de conciliere între viața familială și cea profesională, prin:






  — | garantarea faptului că cheltuielile legate de maternitate/paternitate nu revin exclusiv întreprinderii, ci și colectivității, pentru a eradica comportamentele discriminatorii în întreprindere și a susține relansarea demografică; |
| --- | --- | --- |

23.

invită Comisia, în colaborare cu statele membre și cu partenerii sociali, să realizeze o revizuire a politicilor de conciliere între viața familială și cea profesională, prin:

—

garantarea faptului că cheltuielile legate de maternitate/paternitate nu revin exclusiv întreprinderii, ci și colectivității, pentru a eradica comportamentele discriminatorii în întreprindere și a susține relansarea demografică;

| — | ameliorarea accesibilității serviciilor de îngrijire și ajutorare a persoanelor care nu sunt total independente (copii, persoane cu dizabilități și persoane în vârstă) și a flexibilității acestora, inclusiv a serviciilor la domiciliu, în cadrul solidarității între generații, stabilind un minim de servicii de noapte, pentru a satisface atât cerințele locului de muncă, cât și pe cele ale vieții personale; |
| --- | --- |

—

ameliorarea accesibilității serviciilor de îngrijire și ajutorare a persoanelor care nu sunt total independente (copii, persoane cu dizabilități și persoane în vârstă) și a flexibilității acestora, inclusiv a serviciilor la domiciliu, în cadrul solidarității între generații, stabilind un minim de servicii de noapte, pentru a satisface atât cerințele locului de muncă, cât și pe cele ale vieții personale;

| 24. | salută propunerea de a consacra un articol special privind concilierea între viața profesională, cea familială și cea personală în Directiva 2003/88/CE a Parlamentului european și a Consiliului din 4 noiembrie 2003 privind anumite aspecte ale organizării timpului de lucru (13) și semnalează necesitatea de a ține cont de acest aspect în reglementările privind durata săptămânală de lucru și de serviciile de gardă; |
| --- | --- |

24.

salută propunerea de a consacra un articol special privind concilierea între viața profesională, cea familială și cea personală în Directiva 2003/88/CE a Parlamentului european și a Consiliului din 4 noiembrie 2003 privind anumite aspecte ale organizării timpului de lucru (13) și semnalează necesitatea de a ține cont de acest aspect în reglementările privind durata săptămânală de lucru și de serviciile de gardă;

| 25. | solicită statelor membre să facă în așa fel încât orice persoană care și-a întrerupt temporar activitatea profesională pentru a se consacra educației copiilor sau îngrijirii persoanelor în vârstă ori dependente să poată fi (re)integrată pe piața muncii și să-și păstreze dreptul de a relua postul deținut anterior și dreptul de a fi promovată; |
| --- | --- |

25.

solicită statelor membre să facă în așa fel încât orice persoană care și-a întrerupt temporar activitatea profesională pentru a se consacra educației copiilor sau îngrijirii persoanelor în vârstă ori dependente să poată fi (re)integrată pe piața muncii și să-și păstreze dreptul de a relua postul deținut anterior și dreptul de a fi promovată;

| 26. | subliniază că venitul femeilor și munca remunerată constituie în continuare elemente cheie pentru autonomia lor economică și pentru un grad mai mare de egalitate între femei și bărbați în întreaga societate; |
| --- | --- |

26.

subliniază că venitul femeilor și munca remunerată constituie în continuare elemente cheie pentru autonomia lor economică și pentru un grad mai mare de egalitate între femei și bărbați în întreaga societate;

| 27. | subliniază că solidaritatea față de persoanele mai în vârstă trebuie să fie mai puternică, dar și reciprocă, în direcția copiilor și a tinerilor, deoarece persoanele în vârstă transmit înțelepciune, știință practică, experiență, iar tânăra generație are energie, dinamism, bucurie de a trăi și speranță; |
| --- | --- |

27.

subliniază că solidaritatea față de persoanele mai în vârstă trebuie să fie mai puternică, dar și reciprocă, în direcția copiilor și a tinerilor, deoarece persoanele în vârstă transmit înțelepciune, știință practică, experiență, iar tânăra generație are energie, dinamism, bucurie de a trăi și speranță;

| 28. | consideră că solidaritatea între generații trebuie promovată prin politici fiscale atente (prin transferuri, deduceri și reduceri), intervenții pentru cei la vârsta activă, politici de abilitare, rețele integrate de servicii pentru copii, persoane în vârstă, persoane cu dizabilități și dependente, evaluând impactul pozitiv sau negativ asupra alegerilor și asupra concilierii dintre viața profesională, cea familială și cea personală; |
| --- | --- |

28.

consideră că solidaritatea între generații trebuie promovată prin politici fiscale atente (prin transferuri, deduceri și reduceri), intervenții pentru cei la vârsta activă, politici de abilitare, rețele integrate de servicii pentru copii, persoane în vârstă, persoane cu dizabilități și dependente, evaluând impactul pozitiv sau negativ asupra alegerilor și asupra concilierii dintre viața profesională, cea familială și cea personală;

| 29. | amintește Comisiei și statelor membre că este necesară adoptarea unor măsuri pozitive în favoarea femeilor și bărbaților, în special pentru a le facilita reintegrarea pe piața muncii după o perioadă consacrată familiei (educația copiilor și/sau îngrijirea unei rude bolnave sau cu dizabilități), favorizând politicile de (re)integrare pe piața muncii care să le permită să-și regăsească independența financiară; |
| --- | --- |

29.

amintește Comisiei și statelor membre că este necesară adoptarea unor măsuri pozitive în favoarea femeilor și bărbaților, în special pentru a le facilita reintegrarea pe piața muncii după o perioadă consacrată familiei (educația copiilor și/sau îngrijirea unei rude bolnave sau cu dizabilități), favorizând politicile de (re)integrare pe piața muncii care să le permită să-și regăsească independența financiară;

| 30. | invită statele membre să promoveze o politică fiscală care să țină seama de obligațiile financiare ale gospodăriilor și în special de cele legate de îngrijirea copiilor și a persoanelor în vârstă dependente, instituind un regim fiscal special sau un sistem de fiscalitate redusă; |
| --- | --- |

30.

invită statele membre să promoveze o politică fiscală care să țină seama de obligațiile financiare ale gospodăriilor și în special de cele legate de îngrijirea copiilor și a persoanelor în vârstă dependente, instituind un regim fiscal special sau un sistem de fiscalitate redusă;

| 31. | solicită statelor membre să își revizuiască sistemele de impozitare și să fixeze rate de impozitare bazate pe drepturile individuale și cere, în consecință, individualizarea drepturilor de pensie precum și a drepturilor din cadrul sistemului de asigurări sociale; |
| --- | --- |

31.

solicită statelor membre să își revizuiască sistemele de impozitare și să fixeze rate de impozitare bazate pe drepturile individuale și cere, în consecință, individualizarea drepturilor de pensie precum și a drepturilor din cadrul sistemului de asigurări sociale;

| 32. | solicită instituțiilor și statelor membre să adopte, transpunând în practică principiul egalității între femei și bărbați, măsuri specifice în favoarea femeilor, pentru a remedia cazurile manifeste de inegalitate a acestora în raport cu bărbații; aceste măsuri, aplicabile în cazurile menționate, trebuie să fie rezonabile și proporționate în raport cu obiectivul urmărit; |
| --- | --- |

32.

solicită instituțiilor și statelor membre să adopte, transpunând în practică principiul egalității între femei și bărbați, măsuri specifice în favoarea femeilor, pentru a remedia cazurile manifeste de inegalitate a acestora în raport cu bărbații; aceste măsuri, aplicabile în cazurile menționate, trebuie să fie rezonabile și proporționate în raport cu obiectivul urmărit;

| 33. | solicită autorităților naționale și locale să elaboreze programe centrate pe tineri, care să cuprindă și o dimensiune intergenerațională, astfel încât tânăra generație să înțeleagă că prosperitatea și bunăstarea actuală se datorează eforturilor și greutăților depășite de generațiile anterioare; |
| --- | --- |

33.

solicită autorităților naționale și locale să elaboreze programe centrate pe tineri, care să cuprindă și o dimensiune intergenerațională, astfel încât tânăra generație să înțeleagă că prosperitatea și bunăstarea actuală se datorează eforturilor și greutăților depășite de generațiile anterioare;

| 34. | solicită instituțiilor europene și administrațiilor publice să integreze activ principiul egalității între bărbați și femei în adoptarea și aplicarea dispozițiilor normative, în elaborarea politicilor publice și în desfășurarea tuturor activităților sale; |
| --- | --- |

34.

solicită instituțiilor europene și administrațiilor publice să integreze activ principiul egalității între bărbați și femei în adoptarea și aplicarea dispozițiilor normative, în elaborarea politicilor publice și în desfășurarea tuturor activităților sale;

| 35. | cere presei să acorde o atenție pozitivă și consistentă relațiilor dintre generații, prin acoperirea problemelor în care sunt implicate mai multe generații, discuții între grupe de vârstă diferite, precum și prin relatări pozitive despre contribuțiile în societate ale generațiilor în vârstă; |
| --- | --- |

35.

cere presei să acorde o atenție pozitivă și consistentă relațiilor dintre generații, prin acoperirea problemelor în care sunt implicate mai multe generații, discuții între grupe de vârstă diferite, precum și prin relatări pozitive despre contribuțiile în societate ale generațiilor în vârstă;

| 36. | atrage atenția asupra importanței integrării principiului egalității de tratament și de șanse în ansamblul politicilor economice, ale muncii și sociale, pentru a evita segregarea în muncă și a elimina diferența de remunerare, precum și de a favoriza spiritului antreprenorial în rândul femeilor; |
| --- | --- |

36.

atrage atenția asupra importanței integrării principiului egalității de tratament și de șanse în ansamblul politicilor economice, ale muncii și sociale, pentru a evita segregarea în muncă și a elimina diferența de remunerare, precum și de a favoriza spiritului antreprenorial în rândul femeilor;

| 37. | consideră că schimbările modelului familial și integrarea progresivă a femeilor pe piața muncii fac indispensabilă revizuirea sistemului tradițional de îngrijire a persoanelor în situații de dependență; de aceea, recomandă statelor membre să amplifice și să completeze măsurile de protecție din cadrul serviciilor lor sociale pentru a garanta egalitatea în ceea ce privește exercitarea dreptului la promovare, autonomia personală și atenția cuvenită persoanelor în situație de dependență; |
| --- | --- |

37.

consideră că schimbările modelului familial și integrarea progresivă a femeilor pe piața muncii fac indispensabilă revizuirea sistemului tradițional de îngrijire a persoanelor în situații de dependență; de aceea, recomandă statelor membre să amplifice și să completeze măsurile de protecție din cadrul serviciilor lor sociale pentru a garanta egalitatea în ceea ce privește exercitarea dreptului la promovare, autonomia personală și atenția cuvenită persoanelor în situație de dependență;

| 38. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și Comitetului Economic și Social European, precum și parlamentelor și institutelor naționale de statistică ale statelor membre, Biroului Internațional al Muncii, Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică și Programului ONU pentru Dezvoltare. |
| --- | --- |

38.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și Comitetului Economic și Social European, precum și parlamentelor și institutelor naționale de statistică ale statelor membre, Biroului Internațional al Muncii, Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică și Programului ONU pentru Dezvoltare.

---

(1)  JO C 218, 31.7.2000, p. 5.

(2)  JO C 232, 17.8.2001, p. 381.

(3)  JO C 102 E, 28.4.2004, p. 492.

(4)  JO C 292 E, 1.12.2006, p. 131.

(5)  JO C 146 E, 12.6.2008, p. 112.

(6)  JO C 120, 16.5.2008, p. 66.

(7)  JO C 219 E, 28.8.2008, p. 324.

(8)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0066.

(9)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0399.

(10)  A se vedea comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2007 intitulată „Orientări integrate pentru creștere și ocuparea forței de muncă (2008-2010)” (COM(2007)0803).

(11)  JO C 297 E, 20.11.2008, p. 174.

(12)  Eurostat, „Viața femeilor și a bărbaților în Europa - 2008”, p. 89.

(13)  JO L 299, 18.11.2003, p. 9.

---

| 18.3.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 67/38 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 67/38

---

Combaterea exploatării sexuale a copiilor și a pornografiei infantile

P6_TA(2009)0040

Recomandarea Parlamentului European din 3 februarie 2009 adresată Consiliului privind combaterea exploatării sexuale a copiilor și a pornografiei infantile (2008/2144(INI))

(2010/C 67 E/06)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea de recomandare adresată Consiliului, prezentată de Roberta Angelilli în numele Grupului UEN, privind combaterea exploatării sexuale a copiilor și a pornografiei infantile (B6-0216/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de recomandare adresată Consiliului, prezentată de Roberta Angelilli în numele Grupului UEN, privind combaterea exploatării sexuale a copiilor și a pornografiei infantile (B6-0216/2008),

| — | având în vedere articolul 24 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, care prevede dreptul copiilor la protecție și îngrijire, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 24 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, care prevede dreptul copiilor la protecție și îngrijire,

| — | având în vedere articolul 34 din Convenția ONU din 20 noiembrie 1989 privind drepturile copilului și protocolul opțional la acesta din 25 mai 2000 privind vânzarea copiilor, prostituția infantilă și pornografia infantilă (protocolul opțional), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 34 din Convenția ONU din 20 noiembrie 1989 privind drepturile copilului și protocolul opțional la acesta din 25 mai 2000 privind vânzarea copiilor, prostituția infantilă și pornografia infantilă (protocolul opțional),

| — | având în vedere Decizia-cadru 2004/68/JAI a Consiliului din 22 decembrie 2003 privind combaterea exploatării sexuale a copiilor și a pornografiei infantile (1) (decizia-cadru), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia-cadru 2004/68/JAI a Consiliului din 22 decembrie 2003 privind combaterea exploatării sexuale a copiilor și a pornografiei infantile (1) (decizia-cadru),

| — | având în vedere raportul Comisiei din 16 noiembrie 2007 elaborat în temeiul articolului 12 din Decizia-cadru a Consiliului din 22 decembrie 2003 privind combaterea exploatării sexuale a copiilor și a pornografiei infantile (COM(2007)0716) (raportul Comisiei), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei din 16 noiembrie 2007 elaborat în temeiul articolului 12 din Decizia-cadru a Consiliului din 22 decembrie 2003 privind combaterea exploatării sexuale a copiilor și a pornografiei infantile (COM(2007)0716) (raportul Comisiei),

| — | având în vedere Convenția Consiliului Europei din 13 iulie 2007 pentru protecția copiilor împotriva exploatării sexuale și a abuzurilor sexuale (Convenția Consiliului Europei), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Consiliului Europei din 13 iulie 2007 pentru protecția copiilor împotriva exploatării sexuale și a abuzurilor sexuale (Convenția Consiliului Europei),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 16 ianuarie 2008 referitoare la strategia UE privind drepturile copilului (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 16 ianuarie 2008 referitoare la strategia UE privind drepturile copilului (2),

| — | având în vedere dispozițiile Pactului de la Rio de Janeiro privind prevenirea și stoparea exploatării sexuale a copiilor, convenit în perioada 25-28 noiembrie 2008 la cel de al treilea Congres mondial împotriva exploatării sexuale a copiilor și a adolescenților, |
| --- | --- |

—

având în vedere dispozițiile Pactului de la Rio de Janeiro privind prevenirea și stoparea exploatării sexuale a copiilor, convenit în perioada 25-28 noiembrie 2008 la cel de al treilea Congres mondial împotriva exploatării sexuale a copiilor și a adolescenților,

| — | având în vedere articolul 114 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 114 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A6–0012/2009), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A6–0012/2009),

| A. | întrucât Convenția Consiliului Europei, semnată de 20 de state membre ale UE, este primul instrument juridic internațional care include în categoria infracțiunilor diversele forme de abuzuri sexuale săvârșite asupra copiilor, inclusiv abuzurile comise, printre altele, prin uz de forță, constrângere sau amenințări, chiar și în cadrul familiei; |
| --- | --- |

A.

întrucât Convenția Consiliului Europei, semnată de 20 de state membre ale UE, este primul instrument juridic internațional care include în categoria infracțiunilor diversele forme de abuzuri sexuale săvârșite asupra copiilor, inclusiv abuzurile comise, printre altele, prin uz de forță, constrângere sau amenințări, chiar și în cadrul familiei;

| B. | întrucât șapte state membre încă nu au semnat Convenția Consiliului Europei, iar opt state membre încă nu au ratificat Protocolul opțional; |
| --- | --- |

B.

întrucât șapte state membre încă nu au semnat Convenția Consiliului Europei, iar opt state membre încă nu au ratificat Protocolul opțional;

| C. | întrucât copiii utilizează din ce în ce mai mult noile tehnologii și întrucât o parte din ce în ce mai importantă din viața socială a copiilor și a tinerilor se petrece pe internet, unde se folosesc tehnologii avansate și instrumente de comunicare care evoluează în mod continuu; întrucât, prin urmare, internetul este din ce în ce mai mult folosit de persoanele care ar putea săvârși și care săvârșesc infracțiuni de natură sexuală pentru a pregăti abuzul sexual asupra copiilor, în special prin manipularea și acostarea copiilor pe internet în scopuri sexuale („grooming”) și pornografie infantilă, |
| --- | --- |

C.

întrucât copiii utilizează din ce în ce mai mult noile tehnologii și întrucât o parte din ce în ce mai importantă din viața socială a copiilor și a tinerilor se petrece pe internet, unde se folosesc tehnologii avansate și instrumente de comunicare care evoluează în mod continuu; întrucât, prin urmare, internetul este din ce în ce mai mult folosit de persoanele care ar putea săvârși și care săvârșesc infracțiuni de natură sexuală pentru a pregăti abuzul sexual asupra copiilor, în special prin manipularea și acostarea copiilor pe internet în scopuri sexuale („grooming”) și pornografie infantilă,

| 1. | adresează Consiliului recomandările următoare:






  a) | să încurajeze acele state membre care nu au semnat, ratificat și pus în aplicare toate convențiile internaționale pertinente să facă acest lucru, în primul rând Convenția Consiliului Europei, deoarece aceasta prevede o protecție suplimentară a drepturilor copiilor, pe lângă cea prevăzută în decizia-cadru, precum și protocolul opțional; |
| --- | --- | --- |

1.

adresează Consiliului recomandările următoare:

a)

să încurajeze acele state membre care nu au semnat, ratificat și pus în aplicare toate convențiile internaționale pertinente să facă acest lucru, în primul rând Convenția Consiliului Europei, deoarece aceasta prevede o protecție suplimentară a drepturilor copiilor, pe lângă cea prevăzută în decizia-cadru, precum și protocolul opțional;

| b) | să ajute statele membre să-și îmbunătățească legislația, precum și cooperarea extrateritorială dintre statele membre în acest domeniu; să solicite ca abuzurile sexuale împotriva copiilor sub 18 ani să fie clasificate în întreaga Uniune European drept exploatare a minorilor, în conformitate cu rezoluția Parlamentului din 16 ianuarie 2008 menționată mai sus; |
| --- | --- |

b)

să ajute statele membre să-și îmbunătățească legislația, precum și cooperarea extrateritorială dintre statele membre în acest domeniu; să solicite ca abuzurile sexuale împotriva copiilor sub 18 ani să fie clasificate în întreaga Uniune European drept exploatare a minorilor, în conformitate cu rezoluția Parlamentului din 16 ianuarie 2008 menționată mai sus;

| c) | să permită statelor membre să excludă în mod explicit cerința referitoare la dubla incriminare pentru stabilirea competenței jurisdicționale în privința infracțiunilor constatate în conformitate cu decizia-cadru; |
| --- | --- |

c)

să permită statelor membre să excludă în mod explicit cerința referitoare la dubla incriminare pentru stabilirea competenței jurisdicționale în privința infracțiunilor constatate în conformitate cu decizia-cadru;

| d) | să îndemne statele membre să incrimineze toate tipurile de abuzuri sexuale asupra copiilor; |
| --- | --- |

d)

să îndemne statele membre să incrimineze toate tipurile de abuzuri sexuale asupra copiilor;

Punerea în aplicare a deciziei-cadru

| e) | să ajute statele membre care nu au pus încă în aplicare în totalitate decizia-cadru să o aplice cât mai curând posibil; ar trebui să se pună accentul în special pe adoptarea unor acte legislative care să definească pornografia infantilă, în conformitate cu articolul 1 litera (b) din decizia-cadru, oferindu-se mecanisme pentru protecția victimelor și aplicând articolul 8 alineatul (1) litera (b) din decizia-cadru cu privire la jurisdicția extrateritorială (turismul sexual); |
| --- | --- |

e)

să ajute statele membre care nu au pus încă în aplicare în totalitate decizia-cadru să o aplice cât mai curând posibil; ar trebui să se pună accentul în special pe adoptarea unor acte legislative care să definească pornografia infantilă, în conformitate cu articolul 1 litera (b) din decizia-cadru, oferindu-se mecanisme pentru protecția victimelor și aplicând articolul 8 alineatul (1) litera (b) din decizia-cadru cu privire la jurisdicția extrateritorială (turismul sexual);

| f) | să solicite instituirea unei protecții eficace împotriva exploatării sexuale a copiilor, prin clasificarea turismului sexual cu copii drept infracțiune în toate statele membre; să solicite ca toți cetățenii Uniunii Europene care săvârșesc o infracțiune de natură sexuală împotriva copiilor, într-o țară din Uniunea Europeană sau din afara ei, să fie supuși legislației penale extrateritoriale omogene aplicabile în întreaga Uniune Europeană; |
| --- | --- |

f)

să solicite instituirea unei protecții eficace împotriva exploatării sexuale a copiilor, prin clasificarea turismului sexual cu copii drept infracțiune în toate statele membre; să solicite ca toți cetățenii Uniunii Europene care săvârșesc o infracțiune de natură sexuală împotriva copiilor, într-o țară din Uniunea Europeană sau din afara ei, să fie supuși legislației penale extrateritoriale omogene aplicabile în întreaga Uniune Europeană;

| g) | să îmbunătățească, în cooperare cu Comisia și cu statele membre, monitorizarea punerii în aplicare a deciziei-cadru pentru a obține la timp informații complete, prin crearea unor mecanisme care să le permită statelor membre să prezinte informații relevante, inclusiv definițiile infracțiunilor, în domenii tematice adecvate, simplificând astfel comparația sistemelor judiciare ale statelor membre; |
| --- | --- |

g)

să îmbunătățească, în cooperare cu Comisia și cu statele membre, monitorizarea punerii în aplicare a deciziei-cadru pentru a obține la timp informații complete, prin crearea unor mecanisme care să le permită statelor membre să prezinte informații relevante, inclusiv definițiile infracțiunilor, în domenii tematice adecvate, simplificând astfel comparația sistemelor judiciare ale statelor membre;

| h) | să încurajeze statele membre să raporteze cât mai exact asupra situației colaborării transfrontaliere, în special în cazul în care cooperarea cu ONG-urile este prevăzută fie de legislație, fie de practica din domeniu; |
| --- | --- |

h)

să încurajeze statele membre să raporteze cât mai exact asupra situației colaborării transfrontaliere, în special în cazul în care cooperarea cu ONG-urile este prevăzută fie de legislație, fie de practica din domeniu;

| i) | să încurajeze statele membre să furnizeze informații cu privire la destinația bunurilor confiscate în contextul unui caz dovedit de prostituție infantilă sau de pornografie infantilă; |
| --- | --- |

i)

să încurajeze statele membre să furnizeze informații cu privire la destinația bunurilor confiscate în contextul unui caz dovedit de prostituție infantilă sau de pornografie infantilă;

Revizuirea deciziei-cadru

| j) | să revizuiască decizia-cadru pe baza propunerii prezentate de Președinția Consiliului, de oricare alt stat membru sau, în mod alternativ, de Comisie, ridicând astfel nivelul de protecție cel puțin la nivelul oferit de către Convenția Consiliului Europei și concentrându-se asupra abuzurilor legate de internet și de alte tehnologii de comunicare; recomandă ca propunerea să includă următoarele dispoziții:






  — | crearea unor sisteme naționale de gestionare a persoanelor care au săvârșit infracțiuni de natură sexuală, care să includă evaluarea riscurilor, programe de intervenție pentru a preveni sau a reduce la minimum riscul de recidivă, precum și terapii pentru persoanele care au săvârșit infracțiuni de natură sexuală; astfel de programe de intervenție și terapia pe bază voluntară ar putea fi finanțate din bugetul general al Uniunii Europene pentru a se garanta că bunăstarea copiilor este o preocupare centrală în întreaga Uniune Europeană; |
| --- | --- | --- |

j)

să revizuiască decizia-cadru pe baza propunerii prezentate de Președinția Consiliului, de oricare alt stat membru sau, în mod alternativ, de Comisie, ridicând astfel nivelul de protecție cel puțin la nivelul oferit de către Convenția Consiliului Europei și concentrându-se asupra abuzurilor legate de internet și de alte tehnologii de comunicare; recomandă ca propunerea să includă următoarele dispoziții:

—

crearea unor sisteme naționale de gestionare a persoanelor care au săvârșit infracțiuni de natură sexuală, care să includă evaluarea riscurilor, programe de intervenție pentru a preveni sau a reduce la minimum riscul de recidivă, precum și terapii pentru persoanele care au săvârșit infracțiuni de natură sexuală; astfel de programe de intervenție și terapia pe bază voluntară ar putea fi finanțate din bugetul general al Uniunii Europene pentru a se garanta că bunăstarea copiilor este o preocupare centrală în întreaga Uniune Europeană;

| — | consolidarea abordării bazate pe drepturile omului și concentrate pe victimă; |
| --- | --- |

—

consolidarea abordării bazate pe drepturile omului și concentrate pe victimă;

| — | incriminarea manipulării și acostării copiilor pe internet în scopuri sexuale („grooming”) și utilizarea unei definiții a manipulării și acostării copiilor pe internet pentru scopuri sexuale („grooming”) întemeiate pe articolul 23 din Convenția Consiliului Europei; |
| --- | --- |

—

incriminarea manipulării și acostării copiilor pe internet în scopuri sexuale („grooming”) și utilizarea unei definiții a manipulării și acostării copiilor pe internet pentru scopuri sexuale („grooming”) întemeiate pe articolul 23 din Convenția Consiliului Europei;

| — | incriminarea practicării unor activități sexuale cu o persoană sub vârsta de 18 ani, chiar dacă aceasta are peste vârsta consimțământului, atunci când se recurge la constrângere, forță sau amenințări sau se abuzează de o poziție recunoscută de încredere, de autoritate sau de influență asupra unui copil, inclusiv în cadrul familiei sau se abuzează de o situație deosebit de vulnerabilă a unui copil, mai ales din cauza unui handicap mental sau fizic sau se abuzează de o situație de dependență sau în condițiile în care se oferă bani ori alte forme de remunerare sau considerație ca plată pentru activitățile sexuale ale unui copil; |
| --- | --- |

—

incriminarea practicării unor activități sexuale cu o persoană sub vârsta de 18 ani, chiar dacă aceasta are peste vârsta consimțământului, atunci când se recurge la constrângere, forță sau amenințări sau se abuzează de o poziție recunoscută de încredere, de autoritate sau de influență asupra unui copil, inclusiv în cadrul familiei sau se abuzează de o situație deosebit de vulnerabilă a unui copil, mai ales din cauza unui handicap mental sau fizic sau se abuzează de o situație de dependență sau în condițiile în care se oferă bani ori alte forme de remunerare sau considerație ca plată pentru activitățile sexuale ale unui copil;

| — | incriminarea actului de constrângere exercitată asupra unui copil în vederea încheierii unei căsătorii forțate; |
| --- | --- |

—

incriminarea actului de constrângere exercitată asupra unui copil în vederea încheierii unei căsătorii forțate;

| — | incriminarea participării cu bună știință la spectacole pornografice în care sunt implicați copii și a actului de a determina în mod intenționat un copil să asiste la abuzuri sau activități sexuale; |
| --- | --- |

—

incriminarea participării cu bună știință la spectacole pornografice în care sunt implicați copii și a actului de a determina în mod intenționat un copil să asiste la abuzuri sau activități sexuale;

| — | incriminarea furnizorilor de camere de discuții pentru pedofili sau a forumurilor pentru pedofili de pe internet; |
| --- | --- |

—

incriminarea furnizorilor de camere de discuții pentru pedofili sau a forumurilor pentru pedofili de pe internet;

| — | dispoziții care să asigure că statele membre, în contextul unei strategii cuprinzătoare la nivel internațional de cooperare diplomatică, administrativă și în scopul asigurării aplicării legislației, iau măsurile necesare pentru ca materialele ilegale privind abuzurile asupra copiilor să fie îndepărtate de pe internet la sursă, oferind astfel victimelor o protecție maximă, și să colaboreze cu furnizorii de servicii de internet pentru a opri funcționarea site-urilor web care sunt utilizate pentru a comite sau pentru a face reclamă la posibilitatea comiterii infracțiunilor stabilite în conformitate cu decizia-cadru; |
| --- | --- |

—

dispoziții care să asigure că statele membre, în contextul unei strategii cuprinzătoare la nivel internațional de cooperare diplomatică, administrativă și în scopul asigurării aplicării legislației, iau măsurile necesare pentru ca materialele ilegale privind abuzurile asupra copiilor să fie îndepărtate de pe internet la sursă, oferind astfel victimelor o protecție maximă, și să colaboreze cu furnizorii de servicii de internet pentru a opri funcționarea site-urilor web care sunt utilizate pentru a comite sau pentru a face reclamă la posibilitatea comiterii infracțiunilor stabilite în conformitate cu decizia-cadru;

| — | sprijinirea eforturilor Comisiei, în cooperare cu cele mai importante firme de carduri de credit, de a investiga dacă este posibil din punct de vedere tehnic ca sistemul de plăți on-line de pe site-urile implicate în vânzări pe internet de materiale pornografice cu copii să fie închis sau obstrucționat; încurajarea altor actori economici, spre exemplu bănci, birouri de schimb valutar, furnizori de servicii de internet și întreprinderi care gestionează motoare de căutare să ia parte în mod activ la combaterea pornografiei infantile și a altor mijloace de exploatare sexuală comercială a minorilor; |
| --- | --- |

—

sprijinirea eforturilor Comisiei, în cooperare cu cele mai importante firme de carduri de credit, de a investiga dacă este posibil din punct de vedere tehnic ca sistemul de plăți on-line de pe site-urile implicate în vânzări pe internet de materiale pornografice cu copii să fie închis sau obstrucționat; încurajarea altor actori economici, spre exemplu bănci, birouri de schimb valutar, furnizori de servicii de internet și întreprinderi care gestionează motoare de căutare să ia parte în mod activ la combaterea pornografiei infantile și a altor mijloace de exploatare sexuală comercială a minorilor;

| — | încurajarea statelor membre să pună la dispoziția părinților programe ușor de utilizat care să le permită blocarea accesului copiilor la site-uri internet cu caracter pornografic; |
| --- | --- |

—

încurajarea statelor membre să pună la dispoziția părinților programe ușor de utilizat care să le permită blocarea accesului copiilor la site-uri internet cu caracter pornografic;

| — | adoptarea unor măsuri prin care victimele exploatării sexuale să fie încurajate să înainteze acțiuni penale și civile în fața instanțelor naționale împotriva persoanelor care au săvârșit infracțiuni de natură sexuală; |
| --- | --- |

—

adoptarea unor măsuri prin care victimele exploatării sexuale să fie încurajate să înainteze acțiuni penale și civile în fața instanțelor naționale împotriva persoanelor care au săvârșit infracțiuni de natură sexuală;

| — | revizuirea articolului 5 alineatul (3) din decizia-cadru, care oferă doar un temei minim în ceea ce privește împiedicarea persoanelor condamnate pentru infracțiuni de natură sexuală să intre în contact cu copiii prin natura locului de muncă sau prin intermediul unor activități voluntare care implică un contact periodic cu copiii, printre altele prin luarea în considerare a obligației statelor membre de a se asigura că solicitanților unor anumite locuri de muncă în care se lucrează cu copii li se verifică cazierul judiciar, inclusiv prin stabilirea unor reguli sau orientări clare pentru angajatori cu privire la obligațiile ce le revin în această privință; |
| --- | --- |

—

revizuirea articolului 5 alineatul (3) din decizia-cadru, care oferă doar un temei minim în ceea ce privește împiedicarea persoanelor condamnate pentru infracțiuni de natură sexuală să intre în contact cu copiii prin natura locului de muncă sau prin intermediul unor activități voluntare care implică un contact periodic cu copiii, printre altele prin luarea în considerare a obligației statelor membre de a se asigura că solicitanților unor anumite locuri de muncă în care se lucrează cu copii li se verifică cazierul judiciar, inclusiv prin stabilirea unor reguli sau orientări clare pentru angajatori cu privire la obligațiile ce le revin în această privință;

| — | facilitarea cooperării internaționale prin utilizarea instrumentelor prevăzute la articolul 38 din Convenția Consiliului Europei; |
| --- | --- |

—

facilitarea cooperării internaționale prin utilizarea instrumentelor prevăzute la articolul 38 din Convenția Consiliului Europei;

| — | obligația persoanelor ale căror activități implică un contact periodic cu copiii să raporteze situațiile în care au motive rezonabile de a suspecta comiterea unor abuzuri; |
| --- | --- |

—

obligația persoanelor ale căror activități implică un contact periodic cu copiii să raporteze situațiile în care au motive rezonabile de a suspecta comiterea unor abuzuri;

| — | îmbunătățirea identificării cazurilor de copii care sunt victime ale abuzurilor, prin instruirea personalului care intră în contact periodic cu aceștia și a personalului de control al aplicării legislației care ar putea intra în contact cu acești copii; |
| --- | --- |

—

îmbunătățirea identificării cazurilor de copii care sunt victime ale abuzurilor, prin instruirea personalului care intră în contact periodic cu aceștia și a personalului de control al aplicării legislației care ar putea intra în contact cu acești copii;

| — | garantarea celei mai puternice protecții a copiilor atât în timpul acțiunilor în justiție, cât și în timpul anchetelor, pentru a evita traumele, prin prevederea unor modalități specifice de strângere a dovezilor de la copiii-victimă; |
| --- | --- |

—

garantarea celei mai puternice protecții a copiilor atât în timpul acțiunilor în justiție, cât și în timpul anchetelor, pentru a evita traumele, prin prevederea unor modalități specifice de strângere a dovezilor de la copiii-victimă;

| — | interzicerea publicității prin care se încurajează săvârșirea de infracțiuni stabilite în conformitate cu decizia-cadru; |
| --- | --- |

—

interzicerea publicității prin care se încurajează săvârșirea de infracțiuni stabilite în conformitate cu decizia-cadru;

| — | incriminarea instigării, a complicității, a înlesnirii săvârșirii infracțiunilor și a tentativei de a săvârși toate infracțiunile stabilite în conformitate cu decizia-cadru; |
| --- | --- |

—

incriminarea instigării, a complicității, a înlesnirii săvârșirii infracțiunilor și a tentativei de a săvârși toate infracțiunile stabilite în conformitate cu decizia-cadru;

| — | încurajarea statelor membre să adopte toate măsurile necesare pentru prevenirea discriminării împotriva victimelor abuzurilor asupra copiilor și a stigmatizării acestora; |
| --- | --- |

—

încurajarea statelor membre să adopte toate măsurile necesare pentru prevenirea discriminării împotriva victimelor abuzurilor asupra copiilor și a stigmatizării acestora;

| — | în momentul stabilirii sancțiunilor pentru infracțiunile stabilite în decizia-cadru, adăugarea la catalogul de circumstanțe agravante a unei liste de circumstanțe agravante stabilite în conformitate cu articolul 28 din Convenția Consiliului Europei; |
| --- | --- |

—

în momentul stabilirii sancțiunilor pentru infracțiunile stabilite în decizia-cadru, adăugarea la catalogul de circumstanțe agravante a unei liste de circumstanțe agravante stabilite în conformitate cu articolul 28 din Convenția Consiliului Europei;

| — | stabilirea abuzului de poziția de autoritate drept circumstanță agravantă (în familie, în mediul educațional, în relațiile profesionale etc.); |
| --- | --- |

—

stabilirea abuzului de poziția de autoritate drept circumstanță agravantă (în familie, în mediul educațional, în relațiile profesionale etc.);

| k) | să încurajeze toate statele membre să instituie Sistemul de alertă privind copiii dispăruți pentru a îmbunătăți cooperarea la nivel european; |
| --- | --- |

k)

să încurajeze toate statele membre să instituie Sistemul de alertă privind copiii dispăruți pentru a îmbunătăți cooperarea la nivel european;

| l) | să elaboreze împreună cu statele membre și Comisia un program de acțiune care să aibă drept scop acordarea sprijinului și protecției adecvate copiilor care au fost identificați în imagini pornografice ca fiind victime ale abuzurilor sexuale; |
| --- | --- |

l)

să elaboreze împreună cu statele membre și Comisia un program de acțiune care să aibă drept scop acordarea sprijinului și protecției adecvate copiilor care au fost identificați în imagini pornografice ca fiind victime ale abuzurilor sexuale;

*

- *

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta recomandare Consiliului și, spre informare, Comisiei și statelor membre. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta recomandare Consiliului și, spre informare, Comisiei și statelor membre.

---

(1)  JO L 13, 20.1.2004, p. 44.

(2)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0012.

---

| 18.3.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 67/42 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 67/42

---

Reluarea difuzării emisiunilor postului de televiziune NTDTV în China

P6_TA(2009)0041

Declarația Parlamentului European privind reluarea difuzării emisiunilor postului de televiziune NTDTV în China prin Eutelsat

(2010/C 67 E/07)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, semnată și proclamată la 7 decembrie 2000, care ocrotește libertatea și pluralismul mass-mediei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, semnată și proclamată la 7 decembrie 2000, care ocrotește libertatea și pluralismul mass-mediei,

| — | având în vedere articolul 116 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 116 din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Uniunea Europeană se bazează și se definește prin adeziunea sa la principiile libertății, democrației și respectării drepturilor omului, a libertăților fundamentale și a statului de drept; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea Europeană se bazează și se definește prin adeziunea sa la principiile libertății, democrației și respectării drepturilor omului, a libertăților fundamentale și a statului de drept;

| B. | întrucât libertatea de exprimare, în special libertatea mass-mediei, inclusiv a internetului, este puternic restricționată în China; |
| --- | --- |

B.

întrucât libertatea de exprimare, în special libertatea mass-mediei, inclusiv a internetului, este puternic restricționată în China;

| C. | întrucât NTDTV este un post de televiziune non-profit și este singura televiziune independentă de limbă chineză care transmite în China începând din 2004; |
| --- | --- |

C.

întrucât NTDTV este un post de televiziune non-profit și este singura televiziune independentă de limbă chineză care transmite în China începând din 2004;

| D. | întrucât de la 16 iunie 2008 Eutelsat a suspendat difuzarea emisiunilor postului NTDTV în China, cu câteva săptămâni înainte de Jocurile Olimpice, invocând motive tehnice, fără a oferi alte explicații, |
| --- | --- |

D.

întrucât de la 16 iunie 2008 Eutelsat a suspendat difuzarea emisiunilor postului NTDTV în China, cu câteva săptămâni înainte de Jocurile Olimpice, invocând motive tehnice, fără a oferi alte explicații,

| 1. | solicită Eutelsat să reia fără întârziere transmiterea emisiunilor postului NTDTV în China și să prezinte motivele acestei suspendări; |
| --- | --- |

1.

solicită Eutelsat să reia fără întârziere transmiterea emisiunilor postului NTDTV în China și să prezinte motivele acestei suspendări;

| 2. | solicită Comisiei și statelor membre să ia măsurile necesare pentru reluarea difuzării în China a emisiunilor postului NTDTV și pentru a sprijini accesul la informații necenzurate pentru milioane de cetățeni chinezi; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei și statelor membre să ia măsurile necesare pentru reluarea difuzării în China a emisiunilor postului NTDTV și pentru a sprijini accesul la informații necenzurate pentru milioane de cetățeni chinezi;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta declarație, împreună cu numele semnatarilor, Consiliului, Comisiei și statelor membre:
  Lista semnatarilor
  Vittorio Agnoletto, Vincenzo Aita, Gabriele Albertini, Jim Allister, Alexander Alvaro, Jan Andersson, Georgs Andrejevs, Laima Liucija Andrikienė, Emmanouil Angelakas, Roberta Angelilli, Rapisardo Antinucci, Elspeth Attwooll, Marie-Hélène Aubert, Jean-Pierre Audy, Margrete Auken, Liam Aylward, Pilar Ayuso, Maria Badia i Cutchet, Mariela Velichkova Baeva, Paolo Bartolozzi, Domenico Antonio Basile, Alessandro Battilocchio, Katerina Batzeli, Edit Bauer, Jean Marie Beaupuy, Christopher Beazley, Zsolt László Becsey, Glenn Bedingfield, Angelika Beer, Bastiaan Belder, Ivo Belet, Irena Belohorská, Jean-Luc Bennahmias, Giovanni Berlinguer, Thijs Berman, Johannes Blokland, Godfrey Bloom, Sebastian Valentin Bodu, Herbert Bösch, Guy Bono, Mario Borghezio, Erminio Enzo Boso, Costas Botopoulos, Catherine Boursier, John Bowis, Sharon Bowles, Iles Braghetto, Mihael Brejc, Frieda Brepoels, Hiltrud Breyer, Kathalijne Maria Buitenweg, Nicodim Bulzesc, Colm Burke, Philip Bushill-Matthews, Simon Busuttil, Jerzy Buzek, Maddalena Calia, Martin Callanan, Mogens Camre, Luis Manuel Capoulas Santos, Marco Cappato, Marie-Arlette Carlotti, Giorgio Carollo, David Casa, Paulo Casaca, Pilar del Castillo Vera, Jean-Marie Cavada, Călin Cătălin Chiriță, Zdzisław Kazimierz Chmielewski, Ole Christensen, Philip Claeys, Luigi Cocilovo, Carlos Coelho, Richard Corbett, Dorette Corbey, Thierry Cornillet, Michael Cramer, Jan Cremers, Gabriela Crețu, Brian Crowley, Magor Imre Csibi, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Dragoș Florin David, Chris Davies, Antonio De Blasio, Arūnas Degutis, Jean-Luc Dehaene, Panayiotis Demetriou, Jean-Paul Denanot, Gérard Deprez, Marielle De Sarnez, Marie-Hélène Descamps, Albert Deß, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Jolanta Dičkutė, Gintaras Didžiokas, Koenraad Dillen, Giorgos Dimitrakopoulos, Beniamino Donnici, Bert Doorn, Den Dover, Mojca Drčar Murko, Petr Duchoň, Bárbara Dührkop Dührkop, Andrew Duff, Árpád Duka-Zólyomi, Christian Ehler, Lena Ek, Saïd El Khadraoui, James Elles, Maria da Assunção Esteves, Harald Ettl, Jill Evans, Robert Evans, Göran Färm, Hynek Fajmon, Richard Falbr, Carlo Fatuzzo, Markus Ferber, Emanuel Jardim Fernandes, Francesco Ferrari, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Petru Filip, Roberto Fiore, Hélène Flautre, Karl-Heinz Florenz, Alessandro Foglietta, Hanna Foltyn-Kubicka, Brigitte Fouré, Carmen Fraga Estévez, Juan Fraile Cantón, Monica Frassoni, Duarte Freitas, Ingo Friedrich, Daniel Petru Funeriu, Urszula Gacek, Milan Gaľa, Gerardo Galeote, José Manuel García-Margallo y Marfil, Iratxe García Pérez, Elisabetta Gardini, Giuseppe Gargani, Salvador Garriga Polledo, Jas Gawronski, Eugenijus Gentvilas, Georgios Georgiou, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Claire Gibault, Lutz Goepel, Bruno Gollnisch, Ana Maria Gomes, Donata Gottardi, Genowefa Grabowska, Vasco Graça Moura, Luis de Grandes Pascual, Nathalie Griesbeck, Lissy Gröner, Elly de Groen-Kouwenhoven, Mathieu Grosch, Françoise Grossetête, Ignasi Guardans Cambó, Umberto Guidoni, Cristina Gutiérrez-Cortines, Fiona Hall, David Hammerstein, Małgorzata Handzlik, Malcolm Harbour, Satu Hassi, Christopher Heaton-Harris, Anna Hedh, Roger Helmer, Erna Hennicot-Schoepges, Jeanine Hennis-Plasschaert, Esther Herranz García, Luis Herrero-Tejedor, Jim Higgins, Jens Holm, Mary Honeyball, Milan Horáček, Ján Hudacký, Ian Hudghton, Stephen Hughes, Alain Hutchinson, Jana Hybášková, Sophia in 't Veld, Mikel Irujo Amezaga, Marie Anne Isler Béguin, Ville Itälä, Carlos José Iturgaiz Angulo, Caroline Jackson, Lily Jacobs, Anneli Jäätteenmäki, Stanisław Jałowiecki, Mieczysław Edmund Janowski, Lívia Járóka, Georg Jarzembowski, Elisabeth Jeggle, Rumiana Jeleva, Anne E. Jensen, Pierre Jonckheer, Romana Jordan Cizelj, Madeleine Jouye de Grandmaison, Aurelio Juri, Jelko Kacin, Filip Kaczmarek, Gisela Kallenbach, Syed Kamall, Othmar Karas, Piia-Noora Kauppi, Metin Kazak, Tunne Kelam, Glenys Kinnock, Wolf Klinz, Dieter-Lebrecht Koch, Silvana Koch-Mehrin, Eija-Riitta Korhola, Miloš Koterec, Sergej Kozlík, Guntars Krasts, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Ģirts Valdis Kristovskis, Urszula Krupa, Wiesław Stefan Kuc, Helmut Kuhne, Sepp Kusstatscher, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Joost Lagendijk, André Laignel, Jean Lambert, Alexander Graf Lambsdorff, Vytautas Landsbergis, Carl Lang, Esther De Lange, Raymond Langendries, Anne Laperrouze, Kurt Joachim Lauk, Vincenzo Lavarra, Henrik Lax, Johannes Lebech, Bernard Lehideux, Klaus-Heiner Lehne, Lasse Lehtinen, Jörg Leichtfried, Jo Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Fernand Le Rachinel, Katalin Lévai, Janusz Lewandowski, Marcin Libicki, Marie-Noëlle Lienemann, Peter Liese, Kartika Tamara Liotard, Alain Lipietz, Pia Elda Locatelli, Eleonora Lo Curto, Antonio López-Istúriz White, Andrea Losco, Patrick Louis, Caroline Lucas, Astrid Lulling, Florencio Luque Aguilar, Elizabeth Lynne, Marusya Ivanova Lyubcheva, Jules Maaten, Linda McAvan, Arlene McCarthy, Mary Lou McDonald, Mairead McGuinness, Edward McMillan-Scott, Eugenijus Maldeikis, Ramona Nicole Mănescu, Vladimír Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Marian-Jean Marinescu, Catiuscia Marini, Sérgio Marques, David Martin, Hans-Peter Martin, Jan Tadeusz Masiel, Véronique Mathieu, Marios Matsakis, Maria Matsouka, Jaime Mayor Oreja, Erik Meijer, Íñigo Méndez de Vigo, Rosa Miguélez Ramos, Marianne Mikko, Francisco José Millán Mon, Gay Mitchell, Claude Moraes, Eluned Morgan, Luisa Morgantini, Philippe Morillon, Roberto Musacchio, Cristiana Muscardini, Sebastiano (Nello) Musumeci, Riitta Myller, Pasqualina Napoletano, Juan Andrés Naranjo Escobar, Michael Henry Nattrass, Catherine Neris, Bill Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, James Nicholson, null Nicholson of Winterbourne, Rareș-Lucian Niculescu, Angelika Niebler, Lambert van Nistelrooij, Ljudmila Novak, Cem Özdemir, Péter Olajos, Jan Olbrycht, Seán Ó Neachtain, Gérard Onesta, Janusz Onyszkiewicz, Dumitru Oprea, Josu Ortuondo Larrea, Miroslav Ouzký, Siiri Oviir, Reino Paasilinna, Justas Vincas Paleckis, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Marco Pannella, Pier Antonio Panzeri, Georgios Papastamkos, Neil Parish, Alojz Peterle, Maria Petre, Markus Pieper, Sirpa Pietikäinen, Józef Pinior, Mirosław Mariusz Piotrowski, Umberto Pirilli, Paweł Bartłomiej Piskorski, Gianni Pittella, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Zita Pleštinská, Anni Podimata, Zdzisław Zbigniew Podkański, Bernard Poignant, José Javier Pomés Ruiz, Nicolae Vlad Popa, Miguel Portas, Horst Posdorf, Bernd Posselt, Christa Prets, Pierre Pribetich, Jacek Protasiewicz, John Purvis, Luís Queiró, Karin Resetarits, Herbert Reul, José Ribeiro e Castro, Frédérique Ries, Karin Riis-Jørgensen, Giovanni Rivera, Maria Robsahm, Ulrike Rodust, Bogusław Rogalski, Zuzana Roithová, Luca Romagnoli, Raül Romeva i Rueda, Dariusz Rosati, Wojciech Roszkowski, Dagmar Roth-Behrendt, Paul Rübig, Leopold Józef Rutowicz, Eoin Ryan, Guido Sacconi, Aloyzas Sakalas, Katrin Saks, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Antolín Sánchez Presedo, Manuel António dos Santos, Salvador Domingo Sanz Palacio, Jacek Saryusz-Wolski, Toomas Savi, Lydia Schenardi, Agnes Schierhuber, Carl Schlyter, Frithjof Schmidt, Olle Schmidt, Pál Schmitt, György Schöpflin, Inger Segelström, Czesław Adam Siekierski, Eva-Riitta Siitonen, José Albino Silva Peneda, Kathy Sinnott, Marek Siwiec, Peter Skinner, Alyn Smith, Csaba Sógor, Renate Sommer, Søren Bo Søndergaard, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Jean Spautz, Francesco Enrico Speroni, Bart Staes, Grażyna Staniszewska, Peter Šťastný, Gabriele Stauner, Petya Stavreva, Dirk Sterckx, Catherine Stihler, Margie Sudre, David Sumberg, Gianluca Susta, Eva-Britt Svensson, Hannes Swoboda, István Szent-Iványi, Konrad Szymański, Hannu Takkula, Charles Tannock, Andres Tarand, Salvatore Tatarella, Britta Thomsen, Marianne Thyssen, Gary Titley, Patrizia Toia, László Tőkés, Ewa Tomaszewska, Witold Tomczak, Antonios Trakatellis, Helga Trüpel, Claude Turmes, Evangelia Tzampazi, Thomas Ulmer, Vladimir Urutchev, Inese Vaidere, Nikolaos Vakalis, Adina-Ioana Vălean, Frank Vanhecke, Johan Van Hecke, Anne Van Lancker, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Ioannis Varvitsiotis, Ari Vatanen, Yannick Vaugrenard, Armando Veneto, Riccardo Ventre, Donato Tommaso Veraldi, Marcello Vernola, Alejo Vidal-Quadras, Cornelis Visser, Oldřich Vlasák, Dominique Vlasto, Graham Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Renate Weber, Anja Weisgerber, Åsa Westlund, John Whittaker, Andrzej Wielowieyski, Jan Marinus Wiersma, Anders Wijkman, Glenis Willmott, Iuliu Winkler, Lars Wohlin, Janusz Wojciechowski, Corien Wortmann-Kool, Jan Zahradil, Zbigniew Zaleski, Andrzej Tomasz Zapałowski, Stefano Zappalà, Tatjana Ždanoka, Dushana Zdravkova, Vladimír Železný, Roberts Zīle, Jaroslav Zvěřina, Tadeusz Zwiefka |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta declarație, împreună cu numele semnatarilor, Consiliului, Comisiei și statelor membre:

Lista semnatarilor

Vittorio Agnoletto, Vincenzo Aita, Gabriele Albertini, Jim Allister, Alexander Alvaro, Jan Andersson, Georgs Andrejevs, Laima Liucija Andrikienė, Emmanouil Angelakas, Roberta Angelilli, Rapisardo Antinucci, Elspeth Attwooll, Marie-Hélène Aubert, Jean-Pierre Audy, Margrete Auken, Liam Aylward, Pilar Ayuso, Maria Badia i Cutchet, Mariela Velichkova Baeva, Paolo Bartolozzi, Domenico Antonio Basile, Alessandro Battilocchio, Katerina Batzeli, Edit Bauer, Jean Marie Beaupuy, Christopher Beazley, Zsolt László Becsey, Glenn Bedingfield, Angelika Beer, Bastiaan Belder, Ivo Belet, Irena Belohorská, Jean-Luc Bennahmias, Giovanni Berlinguer, Thijs Berman, Johannes Blokland, Godfrey Bloom, Sebastian Valentin Bodu, Herbert Bösch, Guy Bono, Mario Borghezio, Erminio Enzo Boso, Costas Botopoulos, Catherine Boursier, John Bowis, Sharon Bowles, Iles Braghetto, Mihael Brejc, Frieda Brepoels, Hiltrud Breyer, Kathalijne Maria Buitenweg, Nicodim Bulzesc, Colm Burke, Philip Bushill-Matthews, Simon Busuttil, Jerzy Buzek, Maddalena Calia, Martin Callanan, Mogens Camre, Luis Manuel Capoulas Santos, Marco Cappato, Marie-Arlette Carlotti, Giorgio Carollo, David Casa, Paulo Casaca, Pilar del Castillo Vera, Jean-Marie Cavada, Călin Cătălin Chiriță, Zdzisław Kazimierz Chmielewski, Ole Christensen, Philip Claeys, Luigi Cocilovo, Carlos Coelho, Richard Corbett, Dorette Corbey, Thierry Cornillet, Michael Cramer, Jan Cremers, Gabriela Crețu, Brian Crowley, Magor Imre Csibi, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Dragoș Florin David, Chris Davies, Antonio De Blasio, Arūnas Degutis, Jean-Luc Dehaene, Panayiotis Demetriou, Jean-Paul Denanot, Gérard Deprez, Marielle De Sarnez, Marie-Hélène Descamps, Albert Deß, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Jolanta Dičkutė, Gintaras Didžiokas, Koenraad Dillen, Giorgos Dimitrakopoulos, Beniamino Donnici, Bert Doorn, Den Dover, Mojca Drčar Murko, Petr Duchoň, Bárbara Dührkop Dührkop, Andrew Duff, Árpád Duka-Zólyomi, Christian Ehler, Lena Ek, Saïd El Khadraoui, James Elles, Maria da Assunção Esteves, Harald Ettl, Jill Evans, Robert Evans, Göran Färm, Hynek Fajmon, Richard Falbr, Carlo Fatuzzo, Markus Ferber, Emanuel Jardim Fernandes, Francesco Ferrari, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Petru Filip, Roberto Fiore, Hélène Flautre, Karl-Heinz Florenz, Alessandro Foglietta, Hanna Foltyn-Kubicka, Brigitte Fouré, Carmen Fraga Estévez, Juan Fraile Cantón, Monica Frassoni, Duarte Freitas, Ingo Friedrich, Daniel Petru Funeriu, Urszula Gacek, Milan Gaľa, Gerardo Galeote, José Manuel García-Margallo y Marfil, Iratxe García Pérez, Elisabetta Gardini, Giuseppe Gargani, Salvador Garriga Polledo, Jas Gawronski, Eugenijus Gentvilas, Georgios Georgiou, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Claire Gibault, Lutz Goepel, Bruno Gollnisch, Ana Maria Gomes, Donata Gottardi, Genowefa Grabowska, Vasco Graça Moura, Luis de Grandes Pascual, Nathalie Griesbeck, Lissy Gröner, Elly de Groen-Kouwenhoven, Mathieu Grosch, Françoise Grossetête, Ignasi Guardans Cambó, Umberto Guidoni, Cristina Gutiérrez-Cortines, Fiona Hall, David Hammerstein, Małgorzata Handzlik, Malcolm Harbour, Satu Hassi, Christopher Heaton-Harris, Anna Hedh, Roger Helmer, Erna Hennicot-Schoepges, Jeanine Hennis-Plasschaert, Esther Herranz García, Luis Herrero-Tejedor, Jim Higgins, Jens Holm, Mary Honeyball, Milan Horáček, Ján Hudacký, Ian Hudghton, Stephen Hughes, Alain Hutchinson, Jana Hybášková, Sophia in 't Veld, Mikel Irujo Amezaga, Marie Anne Isler Béguin, Ville Itälä, Carlos José Iturgaiz Angulo, Caroline Jackson, Lily Jacobs, Anneli Jäätteenmäki, Stanisław Jałowiecki, Mieczysław Edmund Janowski, Lívia Járóka, Georg Jarzembowski, Elisabeth Jeggle, Rumiana Jeleva, Anne E. Jensen, Pierre Jonckheer, Romana Jordan Cizelj, Madeleine Jouye de Grandmaison, Aurelio Juri, Jelko Kacin, Filip Kaczmarek, Gisela Kallenbach, Syed Kamall, Othmar Karas, Piia-Noora Kauppi, Metin Kazak, Tunne Kelam, Glenys Kinnock, Wolf Klinz, Dieter-Lebrecht Koch, Silvana Koch-Mehrin, Eija-Riitta Korhola, Miloš Koterec, Sergej Kozlík, Guntars Krasts, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Ģirts Valdis Kristovskis, Urszula Krupa, Wiesław Stefan Kuc, Helmut Kuhne, Sepp Kusstatscher, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Joost Lagendijk, André Laignel, Jean Lambert, Alexander Graf Lambsdorff, Vytautas Landsbergis, Carl Lang, Esther De Lange, Raymond Langendries, Anne Laperrouze, Kurt Joachim Lauk, Vincenzo Lavarra, Henrik Lax, Johannes Lebech, Bernard Lehideux, Klaus-Heiner Lehne, Lasse Lehtinen, Jörg Leichtfried, Jo Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Fernand Le Rachinel, Katalin Lévai, Janusz Lewandowski, Marcin Libicki, Marie-Noëlle Lienemann, Peter Liese, Kartika Tamara Liotard, Alain Lipietz, Pia Elda Locatelli, Eleonora Lo Curto, Antonio López-Istúriz White, Andrea Losco, Patrick Louis, Caroline Lucas, Astrid Lulling, Florencio Luque Aguilar, Elizabeth Lynne, Marusya Ivanova Lyubcheva, Jules Maaten, Linda McAvan, Arlene McCarthy, Mary Lou McDonald, Mairead McGuinness, Edward McMillan-Scott, Eugenijus Maldeikis, Ramona Nicole Mănescu, Vladimír Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Marian-Jean Marinescu, Catiuscia Marini, Sérgio Marques, David Martin, Hans-Peter Martin, Jan Tadeusz Masiel, Véronique Mathieu, Marios Matsakis, Maria Matsouka, Jaime Mayor Oreja, Erik Meijer, Íñigo Méndez de Vigo, Rosa Miguélez Ramos, Marianne Mikko, Francisco José Millán Mon, Gay Mitchell, Claude Moraes, Eluned Morgan, Luisa Morgantini, Philippe Morillon, Roberto Musacchio, Cristiana Muscardini, Sebastiano (Nello) Musumeci, Riitta Myller, Pasqualina Napoletano, Juan Andrés Naranjo Escobar, Michael Henry Nattrass, Catherine Neris, Bill Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, James Nicholson, null Nicholson of Winterbourne, Rareș-Lucian Niculescu, Angelika Niebler, Lambert van Nistelrooij, Ljudmila Novak, Cem Özdemir, Péter Olajos, Jan Olbrycht, Seán Ó Neachtain, Gérard Onesta, Janusz Onyszkiewicz, Dumitru Oprea, Josu Ortuondo Larrea, Miroslav Ouzký, Siiri Oviir, Reino Paasilinna, Justas Vincas Paleckis, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Marco Pannella, Pier Antonio Panzeri, Georgios Papastamkos, Neil Parish, Alojz Peterle, Maria Petre, Markus Pieper, Sirpa Pietikäinen, Józef Pinior, Mirosław Mariusz Piotrowski, Umberto Pirilli, Paweł Bartłomiej Piskorski, Gianni Pittella, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Zita Pleštinská, Anni Podimata, Zdzisław Zbigniew Podkański, Bernard Poignant, José Javier Pomés Ruiz, Nicolae Vlad Popa, Miguel Portas, Horst Posdorf, Bernd Posselt, Christa Prets, Pierre Pribetich, Jacek Protasiewicz, John Purvis, Luís Queiró, Karin Resetarits, Herbert Reul, José Ribeiro e Castro, Frédérique Ries, Karin Riis-Jørgensen, Giovanni Rivera, Maria Robsahm, Ulrike Rodust, Bogusław Rogalski, Zuzana Roithová, Luca Romagnoli, Raül Romeva i Rueda, Dariusz Rosati, Wojciech Roszkowski, Dagmar Roth-Behrendt, Paul Rübig, Leopold Józef Rutowicz, Eoin Ryan, Guido Sacconi, Aloyzas Sakalas, Katrin Saks, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Antolín Sánchez Presedo, Manuel António dos Santos, Salvador Domingo Sanz Palacio, Jacek Saryusz-Wolski, Toomas Savi, Lydia Schenardi, Agnes Schierhuber, Carl Schlyter, Frithjof Schmidt, Olle Schmidt, Pál Schmitt, György Schöpflin, Inger Segelström, Czesław Adam Siekierski, Eva-Riitta Siitonen, José Albino Silva Peneda, Kathy Sinnott, Marek Siwiec, Peter Skinner, Alyn Smith, Csaba Sógor, Renate Sommer, Søren Bo Søndergaard, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Jean Spautz, Francesco Enrico Speroni, Bart Staes, Grażyna Staniszewska, Peter Šťastný, Gabriele Stauner, Petya Stavreva, Dirk Sterckx, Catherine Stihler, Margie Sudre, David Sumberg, Gianluca Susta, Eva-Britt Svensson, Hannes Swoboda, István Szent-Iványi, Konrad Szymański, Hannu Takkula, Charles Tannock, Andres Tarand, Salvatore Tatarella, Britta Thomsen, Marianne Thyssen, Gary Titley, Patrizia Toia, László Tőkés, Ewa Tomaszewska, Witold Tomczak, Antonios Trakatellis, Helga Trüpel, Claude Turmes, Evangelia Tzampazi, Thomas Ulmer, Vladimir Urutchev, Inese Vaidere, Nikolaos Vakalis, Adina-Ioana Vălean, Frank Vanhecke, Johan Van Hecke, Anne Van Lancker, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Ioannis Varvitsiotis, Ari Vatanen, Yannick Vaugrenard, Armando Veneto, Riccardo Ventre, Donato Tommaso Veraldi, Marcello Vernola, Alejo Vidal-Quadras, Cornelis Visser, Oldřich Vlasák, Dominique Vlasto, Graham Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Renate Weber, Anja Weisgerber, Åsa Westlund, John Whittaker, Andrzej Wielowieyski, Jan Marinus Wiersma, Anders Wijkman, Glenis Willmott, Iuliu Winkler, Lars Wohlin, Janusz Wojciechowski, Corien Wortmann-Kool, Jan Zahradil, Zbigniew Zaleski, Andrzej Tomasz Zapałowski, Stefano Zappalà, Tatjana Ždanoka, Dushana Zdravkova, Vladimír Železný, Roberts Zīle, Jaroslav Zvěřina, Tadeusz Zwiefka

---

Miercuri, 4 februarie 2009

| 18.3.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 67/44 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 67/44

---

2050: Viitorul începe azi - recomandări privind viitoarea politică integrată a UE în domeniul schimbărilor climatice

P6_TA(2009)0042

Rezoluția Parlamentului European din 4 februarie 2009 privind „2050: Viitorul începe azi – recomandări privind viitoarea politică integrată a UE în domeniul schimbărilor climatice” (2008/2105(INI))

(2010/C 67 E/08)

Parlamentul European,

| — | având în vedere decizia sa din 25 aprilie 2007 referitoare la instituirea Comisiei temporare privind schimbările climatice, adoptată în conformitate cu articolul 175 din Regulamentul său de procedură (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia sa din 25 aprilie 2007 referitoare la instituirea Comisiei temporare privind schimbările climatice, adoptată în conformitate cu articolul 175 din Regulamentul său de procedură (1),

| — | având în vedere legislația UE existentă în domeniul protecției mediului, care are o contribuție pozitivă în ceea ce privește combaterea schimbărilor climatice în diverse domenii politice (anexa A) și amintind, de asemenea, rezoluțiile sale referitoare la schimbările climatice, în special acelea care au fost adoptate în timpul celei de-a șasea legislaturi (anexa B), |
| --- | --- |

—

având în vedere legislația UE existentă în domeniul protecției mediului, care are o contribuție pozitivă în ceea ce privește combaterea schimbărilor climatice în diverse domenii politice (anexa A) și amintind, de asemenea, rezoluțiile sale referitoare la schimbările climatice, în special acelea care au fost adoptate în timpul celei de-a șasea legislaturi (anexa B),

| — | având în vedere rezoluția sa din 15 noiembrie 2007 privind limitarea schimbărilor climatice globale la 2 grade Celsius - calea de urmat pentru Conferința de la Bali privind schimbările climatice și după aceasta (COP13 și COP/MOP 3) (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 15 noiembrie 2007 privind limitarea schimbărilor climatice globale la 2 grade Celsius - calea de urmat pentru Conferința de la Bali privind schimbările climatice și după aceasta (COP13 și COP/MOP 3) (2),

| — | având în vedere rezoluția sa din 31 ianuarie 2008, referitoare la rezultatele Conferinței de la Bali privind schimbările climatice (COP 13 și COP/MOP 3) (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 31 ianuarie 2008, referitoare la rezultatele Conferinței de la Bali privind schimbările climatice (COP 13 și COP/MOP 3) (3),

| — | având în vedere rezoluția sa din 10 aprilie 2008 privind Cartea verde a Comisiei intitulată „Adaptarea la schimbările climatice în Europa - posibilitățile de acțiune ale Uniunii Europene” (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 10 aprilie 2008 privind Cartea verde a Comisiei intitulată „Adaptarea la schimbările climatice în Europa - posibilitățile de acțiune ale Uniunii Europene” (4),

| — | având în vedere rezoluția sa din 21 mai 2008 referitoare la faptele demonstrate științific legate de schimbările climatice: constatări și recomandări în vederea luării de decizii (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 21 mai 2008 referitoare la faptele demonstrate științific legate de schimbările climatice: constatări și recomandări în vederea luării de decizii (5),

| — | având în vedere rezoluția sa din 21 octombrie 2008 privind crearea unei Alianțe mondiale împotriva schimbărilor climatice între Uniunea Europeană și țările sărace în curs de dezvoltare, cele mai vulnerabile la schimbările climatice (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 21 octombrie 2008 privind crearea unei Alianțe mondiale împotriva schimbărilor climatice între Uniunea Europeană și țările sărace în curs de dezvoltare, cele mai vulnerabile la schimbările climatice (6),

| — | având în vedere a 14-a conferință a părților semnatare ale convenției-cadru a Organizației Națiunilor Unite referitoare la schimbările climatice (UNFCCC) (COP 14) și cea de a patra conferință a părților semnatare, care a prilejuit reuniunea părților semnatare ale Protocolului de la Kyoto (COP/MOP 4), desfășurată în perioada 1-12 decembrie 2008 la Poznań (Polonia), |
| --- | --- |

—

având în vedere a 14-a conferință a părților semnatare ale convenției-cadru a Organizației Națiunilor Unite referitoare la schimbările climatice (UNFCCC) (COP 14) și cea de a patra conferință a părților semnatare, care a prilejuit reuniunea părților semnatare ale Protocolului de la Kyoto (COP/MOP 4), desfășurată în perioada 1-12 decembrie 2008 la Poznań (Polonia),

| — | având în vedere Agora cetățenilor privind schimbările climatice, care a avut loc între 12 și 13 iunie 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere Agora cetățenilor privind schimbările climatice, care a avut loc între 12 și 13 iunie 2008,

| — | având în vedere reuniunea parlamentară mixtă a Parlamentului European și a parlamentelor naționale din 20 și 21 noiembrie 2008, pe tema energie și dezvoltare durabilă, |
| --- | --- |

—

având în vedere reuniunea parlamentară mixtă a Parlamentului European și a parlamentelor naționale din 20 și 21 noiembrie 2008, pe tema energie și dezvoltare durabilă,

| — | având în vedere rezultatele sondajului Eurobarometrului Special nr. 300 referitor la atitudinea europenilor vizavi de schimbările climatice, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezultatele sondajului Eurobarometrului Special nr. 300 referitor la atitudinea europenilor vizavi de schimbările climatice,

| — | având în vedere audierile publice și schimburile de opinii ale Comisiei temporare privind schimbările climatice cu personalități de prim rang și rezultatele vizitelor delegațiilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere audierile publice și schimburile de opinii ale Comisiei temporare privind schimbările climatice cu personalități de prim rang și rezultatele vizitelor delegațiilor,

| — | având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei temporare privind schimbările climatice (A6-0495/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei temporare privind schimbările climatice (A6-0495/2008),

Principii politice centrale

| A. | întrucât conservarea naturii și a umanității este o sarcină transmisă de la o generație la următoarea; |
| --- | --- |

A.

întrucât conservarea naturii și a umanității este o sarcină transmisă de la o generație la următoarea;

| B. | întrucât încălzirea globală și schimbările climatice sunt recunoscute ca reprezentând o amenințare gravă, urgentă și provocată de om; |
| --- | --- |

B.

întrucât încălzirea globală și schimbările climatice sunt recunoscute ca reprezentând o amenințare gravă, urgentă și provocată de om;

| C. | întrucât, în special în timpul celei de-a șasea legislaturi, lucrările Parlamentului European cu privire la schimbările climatice au reprezentat o sursă de inspirație și un imperativ în vederea formării unei politici europene integrate de combatere a schimbărilor climatice și de reconciliere a schimbărilor climatice cu creșterea economică durabilă; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în special în timpul celei de-a șasea legislaturi, lucrările Parlamentului European cu privire la schimbările climatice au reprezentat o sursă de inspirație și un imperativ în vederea formării unei politici europene integrate de combatere a schimbărilor climatice și de reconciliere a schimbărilor climatice cu creșterea economică durabilă;

| D. | întrucât Tratatul de la Lisabona stabilește în mod explicit obiectivele și competențele Uniunii Europene în domeniul schimbărilor climatice și întrucât, în cazul în care va fi ratificat, acesta va consolida rolul Uniunii Europene în promovarea dezvoltării durabile și combaterea schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

D.

întrucât Tratatul de la Lisabona stabilește în mod explicit obiectivele și competențele Uniunii Europene în domeniul schimbărilor climatice și întrucât, în cazul în care va fi ratificat, acesta va consolida rolul Uniunii Europene în promovarea dezvoltării durabile și combaterea schimbărilor climatice;

| E. | întrucât rolul de lider al Uniunii Europene în lupta internațională împotriva încălzirii globale și responsabilitatea expresă a acesteia în calitate de uniune a unor țări dezvoltate contribuie la definirea identității sale și implică obligația, în raport de cetățenii europeni, nu numai de a formula obiective climatice pe termen mediu și lung, ci și îndeplinirea acestor obiective prin intermediul unor măsuri politice orientate către viitor, precum și prin intermediul dialogului politic cu țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

E.

întrucât rolul de lider al Uniunii Europene în lupta internațională împotriva încălzirii globale și responsabilitatea expresă a acesteia în calitate de uniune a unor țări dezvoltate contribuie la definirea identității sale și implică obligația, în raport de cetățenii europeni, nu numai de a formula obiective climatice pe termen mediu și lung, ci și îndeplinirea acestor obiective prin intermediul unor măsuri politice orientate către viitor, precum și prin intermediul dialogului politic cu țările în curs de dezvoltare;

| F. | întrucât un obiectiv cheie al Uniunii Europene privind atât politica sa internă, cât și relațiile externe constă în promovarea respectului față de drepturile omului și întrucât, în particular, Uniunea Europeană recunoaște drepturile la viață, securitate, sănătate, educație și protecția mediului ca fiind fundamentale, precum și protecția persoanelor care sunt cu precădere vulnerabile la efectele schimbărilor climatice, printre care femeile, copiii, persoanele în vârstă și cele cu dizabilități; |
| --- | --- |

F.

întrucât un obiectiv cheie al Uniunii Europene privind atât politica sa internă, cât și relațiile externe constă în promovarea respectului față de drepturile omului și întrucât, în particular, Uniunea Europeană recunoaște drepturile la viață, securitate, sănătate, educație și protecția mediului ca fiind fundamentale, precum și protecția persoanelor care sunt cu precădere vulnerabile la efectele schimbărilor climatice, printre care femeile, copiii, persoanele în vârstă și cele cu dizabilități;

| G. | întrucât parlamentarii reprezentând cetățenii Europei ar trebui să se ghideze, nu numai în prezent, ci și pe viitor, după aceste principii politice privind climatul și după principiile de durabilitate, responsabilitate socială și egalitate între generații și oameni, și să pună întotdeauna în practică obiectivele climatice globale necesare; |
| --- | --- |

G.

întrucât parlamentarii reprezentând cetățenii Europei ar trebui să se ghideze, nu numai în prezent, ci și pe viitor, după aceste principii politice privind climatul și după principiile de durabilitate, responsabilitate socială și egalitate între generații și oameni, și să pună întotdeauna în practică obiectivele climatice globale necesare;

| H. | întrucât societatea umană se confruntă cu o dublă provocare în ceea ce privește pericolele pentru sistemele de menținere a vieții ale pământului, mai precis schimbările climatice și utilizarea excesivă și distrugerea multora dintre cele mai importante ecosisteme; întrucât există multe legături reciproce între sistemul climatic și ecosisteme, în special capacitatea oceanelor și a ecosistemelor terestre de a captura carbonul, și întrucât problema schimbărilor climatice poate fi abordată eficient doar în contextul unor ecosisteme sănătoase; |
| --- | --- |

H.

întrucât societatea umană se confruntă cu o dublă provocare în ceea ce privește pericolele pentru sistemele de menținere a vieții ale pământului, mai precis schimbările climatice și utilizarea excesivă și distrugerea multora dintre cele mai importante ecosisteme; întrucât există multe legături reciproce între sistemul climatic și ecosisteme, în special capacitatea oceanelor și a ecosistemelor terestre de a captura carbonul, și întrucât problema schimbărilor climatice poate fi abordată eficient doar în contextul unor ecosisteme sănătoase;

| I. | întrucât schimbările climatice au un efect negativ și costisitor în special asupra anumitor regiuni, cum ar fi zonele de munte și de coastă; |
| --- | --- |

I.

întrucât schimbările climatice au un efect negativ și costisitor în special asupra anumitor regiuni, cum ar fi zonele de munte și de coastă;

| J. | întrucât impactul schimbărilor climatice asupra societăților umane se face deja resimțit în numeroase regiuni, cum ar fi în Sahel, unde deșertificarea are un efect negativ major, în Bangladesh, afectat de inundații repetate, anumite regiuni din Europa, și câteva insule din Pacific care sunt amenințate cu scufundarea; |
| --- | --- |

J.

întrucât impactul schimbărilor climatice asupra societăților umane se face deja resimțit în numeroase regiuni, cum ar fi în Sahel, unde deșertificarea are un efect negativ major, în Bangladesh, afectat de inundații repetate, anumite regiuni din Europa, și câteva insule din Pacific care sunt amenințate cu scufundarea;

| K. | întrucât schimbările climatice reprezintă o provocare pentru care nu există o soluție politică unică, și întrucât combinarea oportunităților existente și creșterea considerabilă a eficienței în toate domeniile economice și sociale pot contribui la soluționarea problemei privind resursele și distribuția, pregătind calea pentru o a treia revoluție industrială; |
| --- | --- |

K.

întrucât schimbările climatice reprezintă o provocare pentru care nu există o soluție politică unică, și întrucât combinarea oportunităților existente și creșterea considerabilă a eficienței în toate domeniile economice și sociale pot contribui la soluționarea problemei privind resursele și distribuția, pregătind calea pentru o a treia revoluție industrială;

| L. | întrucât este nevoie de măsuri urgente de combatere a deficitului de energie și de combustibili; |
| --- | --- |

L.

întrucât este nevoie de măsuri urgente de combatere a deficitului de energie și de combustibili;

| M. | întrucât, în conformitate cu datele furnizate în 2006 de Agenția Europeană de Mediu (AEM), în interiorul UE producția de energie participă la totalul emisiilor de gaze cu efect de seră cu o cotă de 30,9 %, sectorului de transporturi îi revin 19,4 %, gospodăriilor private și serviciilor 14,6 %, construcțiilor și producției industriale 12,9 %, agriculturii 9,2 %, proceselor industriale 8,1 %, sectorului deșeurilor 2,9 %, iar restul emisiilor sunt generate de solvenți chimici și procese de ardere nedeterminate; |
| --- | --- |

M.

întrucât, în conformitate cu datele furnizate în 2006 de Agenția Europeană de Mediu (AEM), în interiorul UE producția de energie participă la totalul emisiilor de gaze cu efect de seră cu o cotă de 30,9 %, sectorului de transporturi îi revin 19,4 %, gospodăriilor private și serviciilor 14,6 %, construcțiilor și producției industriale 12,9 %, agriculturii 9,2 %, proceselor industriale 8,1 %, sectorului deșeurilor 2,9 %, iar restul emisiilor sunt generate de solvenți chimici și procese de ardere nedeterminate;

| N. | întrucât numeroase sectoare își aduc deja contribuția la reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, iar numeroase oportunități rentabile privind reducerea efectelor schimbărilor climatice și tehnologii de îmbunătățire a eficienței sunt deja disponibile, cu toate că aplicarea în totalitate a acestora este blocată de barierele privind accesul pe piață, obstacolele birocratice și costurile ridicate de finanțare; |
| --- | --- |

N.

întrucât numeroase sectoare își aduc deja contribuția la reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, iar numeroase oportunități rentabile privind reducerea efectelor schimbărilor climatice și tehnologii de îmbunătățire a eficienței sunt deja disponibile, cu toate că aplicarea în totalitate a acestora este blocată de barierele privind accesul pe piață, obstacolele birocratice și costurile ridicate de finanțare;

| O. | întrucât măsurile care vizează reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră în contextul producției, utilizării terenurilor și gestionării deșeurilor au prioritate maximă; întrucât, cu toate acestea, problema privind schimbările climatice nu va putea fi depășită numai prin reducerea emisiilor în fiecare sector individual; întrucât va fi nevoie de o abordare sistematică a problemei cu scopul de a găsi soluții politice intersectoriale și de a aduce schimbări în ceea ce privește producția, consumul, stilul de viață și structura comerțului în cadrul întregii societăți prin intermediul unei legislații coerente și prin adaptarea la schimbările inevitabile; |
| --- | --- |

O.

întrucât măsurile care vizează reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră în contextul producției, utilizării terenurilor și gestionării deșeurilor au prioritate maximă; întrucât, cu toate acestea, problema privind schimbările climatice nu va putea fi depășită numai prin reducerea emisiilor în fiecare sector individual; întrucât va fi nevoie de o abordare sistematică a problemei cu scopul de a găsi soluții politice intersectoriale și de a aduce schimbări în ceea ce privește producția, consumul, stilul de viață și structura comerțului în cadrul întregii societăți prin intermediul unei legislații coerente și prin adaptarea la schimbările inevitabile;

Dimensiunea internațională: perioada de după 2012, politica externă în domeniul climei și comerțul internațional

| P. | întrucât negocierile pentru încheierea unui acord asupra schimbărilor climatice după 2012 se desfășoară sub conducerea Națiunilor Unite în conformitate cu foaia de parcurs de la Bali cu privire la următoarele domenii de bază: reducerea emisiilor și noi obiective obligatorii de reducere, măsuri de adaptare, defrișarea, distrugerea și degradarea pădurilor, dezvoltarea tehnologiei pentru măsurile de combatere și adaptare, resursele financiare necesare și, în cele din urmă, revizuirea mecanismelor flexibile în cadrul Acordurilor de la Marrakech privind Protocolul de la Kyoto; |
| --- | --- |

P.

întrucât negocierile pentru încheierea unui acord asupra schimbărilor climatice după 2012 se desfășoară sub conducerea Națiunilor Unite în conformitate cu foaia de parcurs de la Bali cu privire la următoarele domenii de bază: reducerea emisiilor și noi obiective obligatorii de reducere, măsuri de adaptare, defrișarea, distrugerea și degradarea pădurilor, dezvoltarea tehnologiei pentru măsurile de combatere și adaptare, resursele financiare necesare și, în cele din urmă, revizuirea mecanismelor flexibile în cadrul Acordurilor de la Marrakech privind Protocolul de la Kyoto;

| Q. | întrucât Organizația Mondială a Comerțului (OMC), Banca Mondială și Fondul Monetar Internațional (FMI) ar trebui, de asemenea, să fie profund implicate în efortul de atenuare a efectelor schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

Q.

întrucât Organizația Mondială a Comerțului (OMC), Banca Mondială și Fondul Monetar Internațional (FMI) ar trebui, de asemenea, să fie profund implicate în efortul de atenuare a efectelor schimbărilor climatice;

| R. | întrucât negocierile pentru un acord referitor la perioada de după 2012 trebuie încheiate la conferința pe teme climatice de la Copenhaga (COP 15) de la sfârșitul anului 2009 astfel încât să poată fi evitat un gol între prima și a doua perioadă de angajamente; |
| --- | --- |

R.

întrucât negocierile pentru un acord referitor la perioada de după 2012 trebuie încheiate la conferința pe teme climatice de la Copenhaga (COP 15) de la sfârșitul anului 2009 astfel încât să poată fi evitat un gol între prima și a doua perioadă de angajamente;

| S. | întrucât Consiliul European din martie 2008 a subliniat nevoia de accelerare a negocierilor cu privire la foaia de parcurs de la Bali în vederea adoptării în 2009 a unui nou acord privind schimbările climatice, în conformitate cu obiectivul UE de 2°C; |
| --- | --- |

S.

întrucât Consiliul European din martie 2008 a subliniat nevoia de accelerare a negocierilor cu privire la foaia de parcurs de la Bali în vederea adoptării în 2009 a unui nou acord privind schimbările climatice, în conformitate cu obiectivul UE de 2°C;

| T. | întrucât schimbările climatice pot exacerba potențialul de conflict în cadrul relațiilor internaționale, de exemplu prin migrația provocată de schimbările climatice, pierderea terenurilor și conflictele de graniță rezultate în urma inundațiilor și micșorării zonelor costiere, precum și conflictele asupra resurselor, datorate reducerii terenurilor arabile, creșterii deficitului de apă sau defrișării; |
| --- | --- |

T.

întrucât schimbările climatice pot exacerba potențialul de conflict în cadrul relațiilor internaționale, de exemplu prin migrația provocată de schimbările climatice, pierderea terenurilor și conflictele de graniță rezultate în urma inundațiilor și micșorării zonelor costiere, precum și conflictele asupra resurselor, datorate reducerii terenurilor arabile, creșterii deficitului de apă sau defrișării;

| U. | întrucât Consiliul European din martie 2008 a solicitat Comisiei să elaboreze o strategie europeană pentru finanțarea măsurilor de combatere a schimbărilor climatice, care să aibă ca obiectiv diminuarea emisiilor și adaptarea în relație cu cercetarea și dezvoltarea tehnologiilor cu emisii scăzute de CO2 și a transferului acestor tehnologii; întrucât transferul unor astfel de tehnologii reprezintă o premisă esențială pentru implementarea cu succes a unor măsuri globale de reducere a emisiilor și de adaptare, în vederea combaterii schimbărilor climatice ; |
| --- | --- |

U.

întrucât Consiliul European din martie 2008 a solicitat Comisiei să elaboreze o strategie europeană pentru finanțarea măsurilor de combatere a schimbărilor climatice, care să aibă ca obiectiv diminuarea emisiilor și adaptarea în relație cu cercetarea și dezvoltarea tehnologiilor cu emisii scăzute de CO2 și a transferului acestor tehnologii; întrucât transferul unor astfel de tehnologii reprezintă o premisă esențială pentru implementarea cu succes a unor măsuri globale de reducere a emisiilor și de adaptare, în vederea combaterii schimbărilor climatice ;

| V. | întrucât atât eforturile de atenuare, cât și cele de adaptare sunt extrem de importante; întrucât țările industrializate au o responsabilitate istorică față de schimbările climatice; întrucât țările în curs de dezvoltare sunt cele mai grav afectate de schimbările climatice în ciuda faptului că au contribuit extrem de puțin la producerea acestora; întrucât mijloacele de finanțare disponibile în vederea combaterii schimbărilor climatice sunt insuficiente în țările în curs de dezvoltare și ar trebui majorate în mod semnificativ; |
| --- | --- |

V.

întrucât atât eforturile de atenuare, cât și cele de adaptare sunt extrem de importante; întrucât țările industrializate au o responsabilitate istorică față de schimbările climatice; întrucât țările în curs de dezvoltare sunt cele mai grav afectate de schimbările climatice în ciuda faptului că au contribuit extrem de puțin la producerea acestora; întrucât mijloacele de finanțare disponibile în vederea combaterii schimbărilor climatice sunt insuficiente în țările în curs de dezvoltare și ar trebui majorate în mod semnificativ;

| W. | întrucât transferul de tehnologie este împiedicat de temerile referitoare la protejarea proprietății intelectuale, de existența unor instituții politice slabe, de carențe ale statului de drept ca și de lipsa generală de capital; |
| --- | --- |

W.

întrucât transferul de tehnologie este împiedicat de temerile referitoare la protejarea proprietății intelectuale, de existența unor instituții politice slabe, de carențe ale statului de drept ca și de lipsa generală de capital;

| X. | întrucât OMC nu reprezintă un forum alternativ de negociere pentru protecția climei la nivel internațional și întrucât fără o încheiere încununată cu succes a negocierilor pentru perioada de după 2012, nu se poate aștepta la nici o contribuție a comerțului mondial la protecția climei; |
| --- | --- |

X.

întrucât OMC nu reprezintă un forum alternativ de negociere pentru protecția climei la nivel internațional și întrucât fără o încheiere încununată cu succes a negocierilor pentru perioada de după 2012, nu se poate aștepta la nici o contribuție a comerțului mondial la protecția climei;

| Y. | întrucât amprenta de carbon a UE include gazele cu efect de seră emise în cadrul procesului de producere a bunurilor care sunt consumate în Europa, dar care sunt produse în alte regiuni; |
| --- | --- |

Y.

întrucât amprenta de carbon a UE include gazele cu efect de seră emise în cadrul procesului de producere a bunurilor care sunt consumate în Europa, dar care sunt produse în alte regiuni;

Energia

| Z. | întrucât petrolul reprezintă, la nivel global, cea mai importantă sursă de energie, reprezentând aproximativ 35% din consumul de energie primară, urmat de cărbune cu 25% și gaz natural cu 21%; întrucât, cu toate acestea, epoca energiei fosile ieftine și în abundență este pe cale de a se încheia; |
| --- | --- |

Z.

întrucât petrolul reprezintă, la nivel global, cea mai importantă sursă de energie, reprezentând aproximativ 35% din consumul de energie primară, urmat de cărbune cu 25% și gaz natural cu 21%; întrucât, cu toate acestea, epoca energiei fosile ieftine și în abundență este pe cale de a se încheia;

| AA. | întrucât, în conformitate cu datele Eurostat, în 2006, 33,5% din importurile de țiței ale UE au provenit din Rusia, 15,8% din Norvegia și 27% din țările arabe, și întrucât 42% din importurile de gaz ale UE au provenit din Rusia, 24,2% dinNorvegia și 25,9% din țările arabe; |
| --- | --- |

AA.

întrucât, în conformitate cu datele Eurostat, în 2006, 33,5% din importurile de țiței ale UE au provenit din Rusia, 15,8% din Norvegia și 27% din țările arabe, și întrucât 42% din importurile de gaz ale UE au provenit din Rusia, 24,2% dinNorvegia și 25,9% din țările arabe;

| AB. | întrucât Agenția Internațională pentru Energie prevede o creștere a necesarului de energie până în 2030 cu cel puțin 60%, o parte din aceasta fiind cauzată de țările emergente; |
| --- | --- |

AB.

întrucât Agenția Internațională pentru Energie prevede o creștere a necesarului de energie până în 2030 cu cel puțin 60%, o parte din aceasta fiind cauzată de țările emergente;

| AC. | întrucât evoluția piețelor energetice contribuie la urmărirea obiectivelor climatice, de vreme ce creșterile prețurilor la energie determinate de piață dau naștere la stimulente importante în vederea utilizării durabile a resurselor și, în consecință, pentru un consum scăzut de de carbon; |
| --- | --- |

AC.

întrucât evoluția piețelor energetice contribuie la urmărirea obiectivelor climatice, de vreme ce creșterile prețurilor la energie determinate de piață dau naștere la stimulente importante în vederea utilizării durabile a resurselor și, în consecință, pentru un consum scăzut de de carbon;

| AD. | întrucât pe termen mediu și lung nu poate fi vorba de a acoperi nevoia tot mai mare de energie doar prin intermediul combustibililor fosili și întrucât deciziile privind investițiile pentru următorii ani vor determina structura sistemului energetic și compoziția mixului energetic pentru următoarele decenii; |
| --- | --- |

AD.

întrucât pe termen mediu și lung nu poate fi vorba de a acoperi nevoia tot mai mare de energie doar prin intermediul combustibililor fosili și întrucât deciziile privind investițiile pentru următorii ani vor determina structura sistemului energetic și compoziția mixului energetic pentru următoarele decenii;

| AE. | întrucât nevoia tot mai mare de energie solicită un număr de măsuri complementare, cum ar fi modernizarea urgentă a centralelor existente pe bază de combustibili fosili în vederea îmbunătățirii masive a eficienței energetice globale, a construcției de noi centrale energetice și a extinderii constante a surselor de energie regenerabile; |
| --- | --- |

AE.

întrucât nevoia tot mai mare de energie solicită un număr de măsuri complementare, cum ar fi modernizarea urgentă a centralelor existente pe bază de combustibili fosili în vederea îmbunătățirii masive a eficienței energetice globale, a construcției de noi centrale energetice și a extinderii constante a surselor de energie regenerabile;

| AF. | întrucât economisirea energiei reprezintă pe termen lung cea mai rentabilă și mai curată modalitate de economisire a resurselor și, în consecință, de combatere a schimbărilor climatice și întrucât eforturile angajate și durabile de îmbunătățire a eficienței energetice a UE vor aduce cu sine soluții structurale răspândite la scară largă în economie, deschizând prin urmare calea pentru o economie verde cu nivel redus de emisii de CO2; |
| --- | --- |

AF.

întrucât economisirea energiei reprezintă pe termen lung cea mai rentabilă și mai curată modalitate de economisire a resurselor și, în consecință, de combatere a schimbărilor climatice și întrucât eforturile angajate și durabile de îmbunătățire a eficienței energetice a UE vor aduce cu sine soluții structurale răspândite la scară largă în economie, deschizând prin urmare calea pentru o economie verde cu nivel redus de emisii de CO2;

| AG. | întrucât utilizarea energiei nucleare – indiferent de disponibilitatea uraniului – ridică în continuare problema privind stocarea finală în condiții de siguranță a deșeurilor nucleare și răspândirea tehnologiei în statele nedemocratice; |
| --- | --- |

AG.

întrucât utilizarea energiei nucleare – indiferent de disponibilitatea uraniului – ridică în continuare problema privind stocarea finală în condiții de siguranță a deșeurilor nucleare și răspândirea tehnologiei în statele nedemocratice;

| AH. | întrucât proiectul ITER (reactorul termonuclear experimental internațional) a devenit un centru de dezvoltare foarte costisitor pentru fuziunea nucleară, în calitate de posibilă nouă sursă de energie pentru viitor, și întrucât orice contribuție a acestuia la piața energiei poate fi așteptată doar pe termen extrem de lung; |
| --- | --- |

AH.

întrucât proiectul ITER (reactorul termonuclear experimental internațional) a devenit un centru de dezvoltare foarte costisitor pentru fuziunea nucleară, în calitate de posibilă nouă sursă de energie pentru viitor, și întrucât orice contribuție a acestuia la piața energiei poate fi așteptată doar pe termen extrem de lung;

Biocombustibilii

| AI. | întrucât politica actuală privind biocombustibilii trebuie privită dintr-o perspectivă globală, în care există, pe de o parte, o concurență din ce în ce mai mare pentru terenurile productive și, pe de altă parte, o nevoie din ce în ce mai mare de energie regenerabilă, în special în sectorul transporturilor; |
| --- | --- |

AI.

întrucât politica actuală privind biocombustibilii trebuie privită dintr-o perspectivă globală, în care există, pe de o parte, o concurență din ce în ce mai mare pentru terenurile productive și, pe de altă parte, o nevoie din ce în ce mai mare de energie regenerabilă, în special în sectorul transporturilor;

| AJ. | întrucât producerea biomasei oferă multor țări în curs de dezvoltare noi oportunități economice de producere a energiei și a combustibililor, făcându-le mai puțin dependente de importurile de energie, cu condiția ca o astfel de producție să fie durabilă și să nu conducă, de exemplu, la monoculturi sau la concurența cu producția de alimente; |
| --- | --- |

AJ.

întrucât producerea biomasei oferă multor țări în curs de dezvoltare noi oportunități economice de producere a energiei și a combustibililor, făcându-le mai puțin dependente de importurile de energie, cu condiția ca o astfel de producție să fie durabilă și să nu conducă, de exemplu, la monoculturi sau la concurența cu producția de alimente;

| AK. | întrucât în urma unei analize cuprinzătoare a ciclului de viață, potențialul de reducere a emisiilor în cazul biocombustibililor din prima generație în comparație cu combustibilii convenționali a fost revizuit în jos, în unele cazuri într-o măsură considerabilă, iar chestiunile legate de durabilitate, impact de mediu și disponibilitate a suprafețelor cultivabile în concurență cu producția de alimente nu au putut fi rezolvate până acum într-un mod satisfăcător; |
| --- | --- |

AK.

întrucât în urma unei analize cuprinzătoare a ciclului de viață, potențialul de reducere a emisiilor în cazul biocombustibililor din prima generație în comparație cu combustibilii convenționali a fost revizuit în jos, în unele cazuri într-o măsură considerabilă, iar chestiunile legate de durabilitate, impact de mediu și disponibilitate a suprafețelor cultivabile în concurență cu producția de alimente nu au putut fi rezolvate până acum într-un mod satisfăcător;

| AL. | întrucât o politică durabilă privind biocombustibilii ar trebui să vizeze nu doar stabilirea criteriilor de durabilitate pentru producerea biocombustibililor, ci și promovarea în egală măsură a dezvoltării cât mai rapid posibil a celei de-a doua generații de biocombustibili; |
| --- | --- |

AL.

întrucât o politică durabilă privind biocombustibilii ar trebui să vizeze nu doar stabilirea criteriilor de durabilitate pentru producerea biocombustibililor, ci și promovarea în egală măsură a dezvoltării cât mai rapid posibil a celei de-a doua generații de biocombustibili;

| AM. | întrucât industria petrolieră va pune în practică infrastructura completă necesară pentru noii combustibili doar atunci când va exista o cerere suficientă de biocombustibili, dar întrucât industria de automobile a avansat din punct de vedere tehnologic, permițând detectarea oricărei combinații de petrol și biocombustibili de către un senzor al autovehiculului, un dispozitiv care va permite și autovehiculelor mai vechi să funcționeze pe bază de biocombustibili, determinând prin urmare reducerea emisiilor de CO2 în întregul sector al autovehiculelor existente; |
| --- | --- |

AM.

întrucât industria petrolieră va pune în practică infrastructura completă necesară pentru noii combustibili doar atunci când va exista o cerere suficientă de biocombustibili, dar întrucât industria de automobile a avansat din punct de vedere tehnologic, permițând detectarea oricărei combinații de petrol și biocombustibili de către un senzor al autovehiculului, un dispozitiv care va permite și autovehiculelor mai vechi să funcționeze pe bază de biocombustibili, determinând prin urmare reducerea emisiilor de CO2 în întregul sector al autovehiculelor existente;

| AN. | întrucât potențialul biocombustibililor poate fi realizat doar dacă aceștia sunt priviți drept o componentă a dezvoltării sistemelor de transport durabile, incluzând dezvoltarea și utilizarea autovehiculelor foarte eficiente din punct de vedere energetic; |
| --- | --- |

AN.

întrucât potențialul biocombustibililor poate fi realizat doar dacă aceștia sunt priviți drept o componentă a dezvoltării sistemelor de transport durabile, incluzând dezvoltarea și utilizarea autovehiculelor foarte eficiente din punct de vedere energetic;

Eficiența energetică

| AO. | întrucât mai multe state membre nu dețin o strategie clară în domeniul eficienței energetice; |
| --- | --- |

AO.

întrucât mai multe state membre nu dețin o strategie clară în domeniul eficienței energetice;

| AP. | întrucât statele membre ar trebui să îmbunătățească și să extindă utilizarea certificatelor de eficiență energetică și să asocieze recomandările cu stimulente financiare; |
| --- | --- |

AP.

întrucât statele membre ar trebui să îmbunătățească și să extindă utilizarea certificatelor de eficiență energetică și să asocieze recomandările cu stimulente financiare;

| AQ. | întrucât scăderea consumului energetic, cuplată cu creșterea eficienței energetice la nivel de individ și de comunitate, creează un comerț și locuri de muncă noi și combate penuria energetică; |
| --- | --- |

AQ.

întrucât scăderea consumului energetic, cuplată cu creșterea eficienței energetice la nivel de individ și de comunitate, creează un comerț și locuri de muncă noi și combate penuria energetică;

| AR. | întrucât 40% din consumul de energie final se datorează sectorului construcțiilor și astfel 33% din totalul emisiilor de gaze cu efect de seră se datorează suprafețelor acoperite cu construcții; |
| --- | --- |

AR.

întrucât 40% din consumul de energie final se datorează sectorului construcțiilor și astfel 33% din totalul emisiilor de gaze cu efect de seră se datorează suprafețelor acoperite cu construcții;

| AS. | întrucât sectorul imobiliar (clădiri rezidențiale, clădiri comerciale și publice) deține un imens potențial rentabil de reducere a emisiilor de CO2 prin modernizarea sistemelor de izolație termică și de încălzire/răcire, a aparatelor electrice și a sistemelor de ventilație și prin instalarea unor sisteme de protecție împotriva soarelui; |
| --- | --- |

AS.

întrucât sectorul imobiliar (clădiri rezidențiale, clădiri comerciale și publice) deține un imens potențial rentabil de reducere a emisiilor de CO2 prin modernizarea sistemelor de izolație termică și de încălzire/răcire, a aparatelor electrice și a sistemelor de ventilație și prin instalarea unor sisteme de protecție împotriva soarelui;

| AT. | întrucât clădirile cu consum energetic scăzut sunt atractive, la modă și rentabile; |
| --- | --- |

AT.

întrucât clădirile cu consum energetic scăzut sunt atractive, la modă și rentabile;

| AU. | întrucât decuplarea creșterii consumului energetic de creșterea economică prin investițiile din domeniul eficienței energetice în toate sectoarele sociale reprezintă un obiectiv cheie al UE; |
| --- | --- |

AU.

întrucât decuplarea creșterii consumului energetic de creșterea economică prin investițiile din domeniul eficienței energetice în toate sectoarele sociale reprezintă un obiectiv cheie al UE;

| AV. | întrucât există nevoia de a dezvolta instrumentele financiare și a aloca resursele bugetare necesare pentru îmbunătățirea eficienței energetice și de a revizui și a ajusta constant standardele de eficiență pentru aparatele electrice și electronice în conformitate cu evoluția pieței, precum și de a extinde standardele pentru a reglementa și aparatele industriale mari și de a lua în considerare posibilitatea de a introduce obligația ca aparatele să includă o funcție de întrerupere; |
| --- | --- |

AV.

întrucât există nevoia de a dezvolta instrumentele financiare și a aloca resursele bugetare necesare pentru îmbunătățirea eficienței energetice și de a revizui și a ajusta constant standardele de eficiență pentru aparatele electrice și electronice în conformitate cu evoluția pieței, precum și de a extinde standardele pentru a reglementa și aparatele industriale mari și de a lua în considerare posibilitatea de a introduce obligația ca aparatele să includă o funcție de întrerupere;

Mobilitate și logistică

| AW. | întrucât separarea creșterii din sectorul transporturilor de cea economică ca întreg reprezintă un obiectiv cheie al politicii UE în domeniul transporturilor și întrucât cererea pentru serviciile de transport a depășit oricum creșterea PIB, iar contribuția semnificativă a sectorului transporturilor la emisiile de gaze cu efect de seră în UE continuă prin urmare să crească; |
| --- | --- |

AW.

întrucât separarea creșterii din sectorul transporturilor de cea economică ca întreg reprezintă un obiectiv cheie al politicii UE în domeniul transporturilor și întrucât cererea pentru serviciile de transport a depășit oricum creșterea PIB, iar contribuția semnificativă a sectorului transporturilor la emisiile de gaze cu efect de seră în UE continuă prin urmare să crească;

| AX. | întrucât în momentul de față transporturile reprezintă aproximativ o treime din consumul final de energie în UE, iar sectorul transporturilor este aproape complet dependent (în proporție de 97%) de combustibilii pe bază de petrol (motorină și combustibil diesel); |
| --- | --- |

AX.

întrucât în momentul de față transporturile reprezintă aproximativ o treime din consumul final de energie în UE, iar sectorul transporturilor este aproape complet dependent (în proporție de 97%) de combustibilii pe bază de petrol (motorină și combustibil diesel);

| AY. | întrucât emisiile de gaze cu efect de seră ale UE din 1990 până în 2005 ar fi scăzut cu 14% în loc de 7,9% dacă sectorul transporturilor ar fi atins aceleași cote de reducere a emisiilor ca și celelalte sectoare; |
| --- | --- |

AY.

întrucât emisiile de gaze cu efect de seră ale UE din 1990 până în 2005 ar fi scăzut cu 14% în loc de 7,9% dacă sectorul transporturilor ar fi atins aceleași cote de reducere a emisiilor ca și celelalte sectoare;

| AZ. | întrucât 80% din populația Europei trăiește în zone urbane, în care se produc 40% din totalul emisiilor provocate de trafic, în vreme ce blocajele în trafic, care se concentrează, de asemenea, în zonele urbane, costă UE aproximativ 1% din PIB; |
| --- | --- |

AZ.

întrucât 80% din populația Europei trăiește în zone urbane, în care se produc 40% din totalul emisiilor provocate de trafic, în vreme ce blocajele în trafic, care se concentrează, de asemenea, în zonele urbane, costă UE aproximativ 1% din PIB;

| BA. | întrucât, pe de o parte, mobilitatea urbană este legată direct de calitatea individuală a vieții, iar, pe de altă parte, mijloacele individuale de transport din orașe contribuie în mod substanțial la emisiile de gaze cu efect de seră și la alte probleme de mediu cum ar fi poluarea aerului și cea sonoră, astfel încât, în loc de a ajuta la creșterea calității vieții, pentru mulți cetățeni poate să o reducă prin efectele lor negative asupra sănătății; |
| --- | --- |

BA.

întrucât, pe de o parte, mobilitatea urbană este legată direct de calitatea individuală a vieții, iar, pe de altă parte, mijloacele individuale de transport din orașe contribuie în mod substanțial la emisiile de gaze cu efect de seră și la alte probleme de mediu cum ar fi poluarea aerului și cea sonoră, astfel încât, în loc de a ajuta la creșterea calității vieții, pentru mulți cetățeni poate să o reducă prin efectele lor negative asupra sănătății;

| BB. | întrucât jumătate din totalul călătoriilor făcute de cetățenii europeni sunt mai scurte de 5 km; |
| --- | --- |

BB.

întrucât jumătate din totalul călătoriilor făcute de cetățenii europeni sunt mai scurte de 5 km;

| BC. | întrucât în traficul zilnic, regional și de persoane care fac naveta, 60 % din totalul călătoriilor făcute cu autovehicule și 90 % din totalul călătoriilor pe calea ferată sunt de cel mult 30 km; |
| --- | --- |

BC.

întrucât în traficul zilnic, regional și de persoane care fac naveta, 60 % din totalul călătoriilor făcute cu autovehicule și 90 % din totalul călătoriilor pe calea ferată sunt de cel mult 30 km;

| BD. | întrucât transportul de mărfuri pe calea ferată și pe apă a scăzut între 2001 și 2006 (de la 18,6 % la 17,7 %, respectiv de la 6,5 % la 5,6 %), iar transportul rutier de mărfuri a crescut (de la 74,9 % la 76,7 %); |
| --- | --- |

BD.

întrucât transportul de mărfuri pe calea ferată și pe apă a scăzut între 2001 și 2006 (de la 18,6 % la 17,7 %, respectiv de la 6,5 % la 5,6 %), iar transportul rutier de mărfuri a crescut (de la 74,9 % la 76,7 %);

| BE. | întrucât transportul de pasageri și bunuri pe apă este una din variantele cele mai eficiente din punct de vedere energetic și proporția bunurilor transportate pe apă în UE este de circa 40 %; |
| --- | --- |

BE.

întrucât transportul de pasageri și bunuri pe apă este una din variantele cele mai eficiente din punct de vedere energetic și proporția bunurilor transportate pe apă în UE este de circa 40 %;

| BF. | întrucât, în conformitate cu evaluările, consumul de energie la navigația pe apele interne pe tonă de mărfuri și kilometru se situează la o șesime din consumul de energie înregistrat în cazul transporturilor rutiere și la jumătate din consumul de energie înregistrat în cazul transporturilor pe calea ferată; |
| --- | --- |

BF.

întrucât, în conformitate cu evaluările, consumul de energie la navigația pe apele interne pe tonă de mărfuri și kilometru se situează la o șesime din consumul de energie înregistrat în cazul transporturilor rutiere și la jumătate din consumul de energie înregistrat în cazul transporturilor pe calea ferată;

| BG. | întrucât statele membre nu s-au folosit îndeajuns de programe cum ar fi Marco Polo și NAIADES, în vederea limitării transportului de mărfuri la căile navigabile interioare și la mări; |
| --- | --- |

BG.

întrucât statele membre nu s-au folosit îndeajuns de programe cum ar fi Marco Polo și NAIADES, în vederea limitării transportului de mărfuri la căile navigabile interioare și la mări;

| BH. | întrucât comerțul pe rutele transoceanice este în creștere și tendința este de a construi mari nave container sau de pasageri, care consumă mai mult ulei greu și astfel poluează mediul mai mult ca până acum, fără ca transportul maritim internațional să fie inclus în eforturile internaționale de combatere a schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

BH.

întrucât comerțul pe rutele transoceanice este în creștere și tendința este de a construi mari nave container sau de pasageri, care consumă mai mult ulei greu și astfel poluează mediul mai mult ca până acum, fără ca transportul maritim internațional să fie inclus în eforturile internaționale de combatere a schimbărilor climatice;

| BI. | întrucât, pe de o parte, liberalizarea și dereglementarea treptată produsă în sectorul european al transporturilor aeriene în deceniul trecut a fost o premisă importantă pentru dezvoltarea dinamică a traficului aerian, iar zborurile de pasageri în interiorul UE au crescut între 1999 și 2004 cu 49% dar, pe de altă parte, emisiile de dioxid de carbon din întregul sector au crescut cu 79% din 1990 până în 2005; |
| --- | --- |

BI.

întrucât, pe de o parte, liberalizarea și dereglementarea treptată produsă în sectorul european al transporturilor aeriene în deceniul trecut a fost o premisă importantă pentru dezvoltarea dinamică a traficului aerian, iar zborurile de pasageri în interiorul UE au crescut între 1999 și 2004 cu 49% dar, pe de altă parte, emisiile de dioxid de carbon din întregul sector au crescut cu 79% din 1990 până în 2005;

| BJ. | întrucât creșterea ramurii transportului aerian, în ciuda îmbunătățirilor tehnice și funcționale, accentuează în continuare efectele negative asupra mediului, și întrucât au avut loc numai dezbateri limitate asupra unor norme obligatorii de emisie pentru motoarele de avion având ca obiectiv introducerea unor îmbunătățiri tehnologice ale mecanismelor de propulsie, și lipsesc studiile referitoare la posibilitățile de punere în aplicare; |
| --- | --- |

BJ.

întrucât creșterea ramurii transportului aerian, în ciuda îmbunătățirilor tehnice și funcționale, accentuează în continuare efectele negative asupra mediului, și întrucât au avut loc numai dezbateri limitate asupra unor norme obligatorii de emisie pentru motoarele de avion având ca obiectiv introducerea unor îmbunătățiri tehnologice ale mecanismelor de propulsie, și lipsesc studiile referitoare la posibilitățile de punere în aplicare;

| BK. | întrucât Comisia și statele membre au lansat inițiativa tehnologică comună „Clean Sky”, precum și Sistemul european de nouă generație pentru gestionarea traficului aerian (SESAR), Sistemul European de navigație prin satelit (Galileo) și programul de Monitorizare Globală pentru Mediu și Securitate (GMES), precum și proiecte de cercetare privind sistemele de transport inteligente, în vederea îmbunătățirii eficienței energetice în domeniul transporturilor; |
| --- | --- |

BK.

întrucât Comisia și statele membre au lansat inițiativa tehnologică comună „Clean Sky”, precum și Sistemul european de nouă generație pentru gestionarea traficului aerian (SESAR), Sistemul European de navigație prin satelit (Galileo) și programul de Monitorizare Globală pentru Mediu și Securitate (GMES), precum și proiecte de cercetare privind sistemele de transport inteligente, în vederea îmbunătățirii eficienței energetice în domeniul transporturilor;

| BL. | întrucât transportul aerian emite în atmosferă nu numai CO2, ci și oxizi de azot, vapori de apă, particule de sulfați șicarbon, care, conform estimărilor Grupului Interguvernamental pentru Schimbări Climatice (IPCC), intensifică efectul global al emisiilor provenite din aviație cu un coeficient de 2 la 4, estimări care nu iau în calcul efectul adițional al formării norilor cirus; |
| --- | --- |

BL.

întrucât transportul aerian emite în atmosferă nu numai CO2, ci și oxizi de azot, vapori de apă, particule de sulfați șicarbon, care, conform estimărilor Grupului Interguvernamental pentru Schimbări Climatice (IPCC), intensifică efectul global al emisiilor provenite din aviație cu un coeficient de 2 la 4, estimări care nu iau în calcul efectul adițional al formării norilor cirus;

| BM. | întrucât locuitorii și economiile regiunilor ultraperiferice sunt extrem de dependente de transportul aerian în vederea mobilității și dezvoltării; |
| --- | --- |

BM.

întrucât locuitorii și economiile regiunilor ultraperiferice sunt extrem de dependente de transportul aerian în vederea mobilității și dezvoltării;

| BN. | întrucât trebuie subliniat faptul că, pe termen lung, cea mai eficientă modalitate de reducere a emisiilor din sectorul transporturilor constă în scăderea ratei de creștere a transporturilor globale prin transformarea transportului public într-o alternativă mai atractivă decât mașinile particulare, creșterea volumului transportului pe cale ferată și garantarea faptului că planificarea urbană și planificarea infrastructurii iau în calcul nevoia absolută de a reduce utilizarea mașinilor particulare; |
| --- | --- |

BN.

întrucât trebuie subliniat faptul că, pe termen lung, cea mai eficientă modalitate de reducere a emisiilor din sectorul transporturilor constă în scăderea ratei de creștere a transporturilor globale prin transformarea transportului public într-o alternativă mai atractivă decât mașinile particulare, creșterea volumului transportului pe cale ferată și garantarea faptului că planificarea urbană și planificarea infrastructurii iau în calcul nevoia absolută de a reduce utilizarea mașinilor particulare;

Turism și patrimoniul cultural

| BO. | întrucât, în conformitate cu un studiu al Centrului UNESCO pentru moștenirea culturală a lumii, o zecime din patrimoniul cultural al lumii și din peisajele mondiale este pusă în pericol de schimbările climatice; |
| --- | --- |

BO.

întrucât, în conformitate cu un studiu al Centrului UNESCO pentru moștenirea culturală a lumii, o zecime din patrimoniul cultural al lumii și din peisajele mondiale este pusă în pericol de schimbările climatice;

| BP. | întrucât conform Organizației Mondiale a Turismului (UNWTO) Europa este cea mai importantă regiune turistică a lumii, 55% din sosirile turiștilor în anul 2006 fiind înregistrate în Europa; |
| --- | --- |

BP.

întrucât conform Organizației Mondiale a Turismului (UNWTO) Europa este cea mai importantă regiune turistică a lumii, 55% din sosirile turiștilor în anul 2006 fiind înregistrate în Europa;

| BQ. | întrucât schimbările climatice pot duce la modificări ale fluxurilor turistice, care ar însemna dezavantaje economice semnificative pentru regiunile turistice afectate; |
| --- | --- |

BQ.

întrucât schimbările climatice pot duce la modificări ale fluxurilor turistice, care ar însemna dezavantaje economice semnificative pentru regiunile turistice afectate;

Emisiile industriale

| BR. | întrucât sistemul UE de comercializare a cotelor de emisii este un instrument unic pentru a obține reduceri de emisii în cel mai eficient mod posibil și întrucât are un rol de model pentru sistemele similare, a căror compatibilitate ar trebui totuși să fie garantată; |
| --- | --- |

BR.

întrucât sistemul UE de comercializare a cotelor de emisii este un instrument unic pentru a obține reduceri de emisii în cel mai eficient mod posibil și întrucât are un rol de model pentru sistemele similare, a căror compatibilitate ar trebui totuși să fie garantată;

| BS. | întrucât sectoarele industriale sunt fundamentale pentru îndeplinirea obiectivelor de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră stabilite de Consiliul European și întrucât acestea ar trebui încurajate să-și reducă în continuare emisiile de gaze cu efect de seră rezultate din industrie, rămânând în același timp competitive; |
| --- | --- |

BS.

întrucât sectoarele industriale sunt fundamentale pentru îndeplinirea obiectivelor de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră stabilite de Consiliul European și întrucât acestea ar trebui încurajate să-și reducă în continuare emisiile de gaze cu efect de seră rezultate din industrie, rămânând în același timp competitive;

| BT. | întrucât ar trebui consolidată ideea de bază a Mecanismului de dezvoltare nepoluantă(Clean Developement Mechanism - CDM) și a Implementării comune (Joint Implementation - JI), respectiv răspândirea tehnologiilor moderne și eficiente; întrucât CDM/JI ar trebui să se limiteze la proiectele de înaltă calitate care pun la dispoziție reduceri adiționale documentate ale emisiilor de gaze cu efect de seră; |
| --- | --- |

BT.

întrucât ar trebui consolidată ideea de bază a Mecanismului de dezvoltare nepoluantă(Clean Developement Mechanism - CDM) și a Implementării comune (Joint Implementation - JI), respectiv răspândirea tehnologiilor moderne și eficiente; întrucât CDM/JI ar trebui să se limiteze la proiectele de înaltă calitate care pun la dispoziție reduceri adiționale documentate ale emisiilor de gaze cu efect de seră;

Agricultura și creșterea animalelor

| BU. | întrucât modificările practicilor agricole, legislația UE din domeniul mediului ca și cele mai noi reforme structurale din politica agricolă comună sunt îndreptate către dezvoltarea durabilă și ca urmare, indirect, printr-o utilizare mai bună a resurselor, duc la o reducere a emisiilor; |
| --- | --- |

BU.

întrucât modificările practicilor agricole, legislația UE din domeniul mediului ca și cele mai noi reforme structurale din politica agricolă comună sunt îndreptate către dezvoltarea durabilă și ca urmare, indirect, printr-o utilizare mai bună a resurselor, duc la o reducere a emisiilor;

| BV. | întrucât agricultura este o sursă de emisii de gaze cu efect de seră, dar care are, de asemenea, o contribuție pozitivă la reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și care este afectată în mod direct de impactul negativ al schimbărilor climatice, cu diverse repercusiuni economice și sociale asupra regiunilor din Europa; |
| --- | --- |

BV.

întrucât agricultura este o sursă de emisii de gaze cu efect de seră, dar care are, de asemenea, o contribuție pozitivă la reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și care este afectată în mod direct de impactul negativ al schimbărilor climatice, cu diverse repercusiuni economice și sociale asupra regiunilor din Europa;

| BW. | întrucât suprafețele mari cultivate cu furaje pentru producția de animale contribuie în mod însemnat la emisiile totale de gaze cu efect de seră aferente agriculturii; |
| --- | --- |

BW.

întrucât suprafețele mari cultivate cu furaje pentru producția de animale contribuie în mod însemnat la emisiile totale de gaze cu efect de seră aferente agriculturii;

| BX. | întrucât în agricultură lipsesc obiective specifice de protecție a climei, cum ar fi cerințele obligatorii pentru reducerea emisiilor de metan și gaz ilariant, și întrucât lipsesc și sistemele de stimulare pentru a se exploata potențialele de reducere a emisiilor deja existente; |
| --- | --- |

BX.

întrucât în agricultură lipsesc obiective specifice de protecție a climei, cum ar fi cerințele obligatorii pentru reducerea emisiilor de metan și gaz ilariant, și întrucât lipsesc și sistemele de stimulare pentru a se exploata potențialele de reducere a emisiilor deja existente;

| BY. | întrucât o creștere a animalelor de o manieră mai naturală face un serviciu semnificativ mediului prin conservarea peisajului și păstrarea suprafețelor de pășune, reducând, în același timp, consumul de energie și emisiile; |
| --- | --- |

BY.

întrucât o creștere a animalelor de o manieră mai naturală face un serviciu semnificativ mediului prin conservarea peisajului și păstrarea suprafețelor de pășune, reducând, în același timp, consumul de energie și emisiile;

| BZ. | întrucât șeptelurile trebuie să se adapteze la suprafețele disponibile, iar practicile de pășunat durabile pot ajuta la împiedicarea eroziunii solului pe suprafețele de pășune; |
| --- | --- |

BZ.

întrucât șeptelurile trebuie să se adapteze la suprafețele disponibile, iar practicile de pășunat durabile pot ajuta la împiedicarea eroziunii solului pe suprafețele de pășune;

Păduri

| CA. | întrucât pădurile sunt foarte valoroase pentru biosferă și au numeroase funcții în cadrul ecosistemului global și întrucât valoarea economică actuală atribuită pădurilor nu poate lua în considerare valoarea lor de ecosistem, precum și valoare socială/societală; |
| --- | --- |

CA.

întrucât pădurile sunt foarte valoroase pentru biosferă și au numeroase funcții în cadrul ecosistemului global și întrucât valoarea economică actuală atribuită pădurilor nu poate lua în considerare valoarea lor de ecosistem, precum și valoare socială/societală;

| CB. | întrucât pădurile joacă un rol tridimensional în procesul de atenuare a efectelor schimbărilor climatice: în calitate de stocuri de carbon prin utilizarea durabilă și protecția pădurilor, în calitate de rezervoare de carbon prin împăduriri și în calitate de substitut pentru combustibilii fosili și produsele fosile drept materie primă regenerabilă; |
| --- | --- |

CB.

întrucât pădurile joacă un rol tridimensional în procesul de atenuare a efectelor schimbărilor climatice: în calitate de stocuri de carbon prin utilizarea durabilă și protecția pădurilor, în calitate de rezervoare de carbon prin împăduriri și în calitate de substitut pentru combustibilii fosili și produsele fosile drept materie primă regenerabilă;

| CC. | întrucât peste 30% din suprafața pământului este acoperită de pădure, cuprinzând mai mult de două treimi din toate speciile de pe pământ și întrucât în jur de 30% din emisiile anuale de gaze cu efect de seră sunt absorbite de păduri; |
| --- | --- |

CC.

întrucât peste 30% din suprafața pământului este acoperită de pădure, cuprinzând mai mult de două treimi din toate speciile de pe pământ și întrucât în jur de 30% din emisiile anuale de gaze cu efect de seră sunt absorbite de păduri;

| CD. | întrucât, pe de o parte, pădurile joacă un rol esențial în stoparea efectelor schimbărilor climatice, iar pe de altă parte, cel puțin o treime din pădurile de pe glob sunt afectate de consecințele schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

CD.

întrucât, pe de o parte, pădurile joacă un rol esențial în stoparea efectelor schimbărilor climatice, iar pe de altă parte, cel puțin o treime din pădurile de pe glob sunt afectate de consecințele schimbărilor climatice;

| CE. | întrucât cea mai gravă problemă care stă la baza distrugerii pădurilor se regăsește în factorii socio-economici conecși, cum ar fi sărăcia și subdezvoltarea, instituțiile politice slabe și absența statului de drept, precum și existența unor condiții injuste de exercitare a dreptului de proprietate și a corupției, care pot conduce, printre altele, la exploatări și defrișări ilegale ale pădurilor; |
| --- | --- |

CE.

întrucât cea mai gravă problemă care stă la baza distrugerii pădurilor se regăsește în factorii socio-economici conecși, cum ar fi sărăcia și subdezvoltarea, instituțiile politice slabe și absența statului de drept, precum și existența unor condiții injuste de exercitare a dreptului de proprietate și a corupției, care pot conduce, printre altele, la exploatări și defrișări ilegale ale pădurilor;

| CF. | întrucât distrugerea pădurilor prin defrișări, exploatarea forestieră nedurabilă sau incendii provocate, printre altele, de valurile de căldură, contribuie în mod semnificativ la creșterea emisiilor de CO2; |
| --- | --- |

CF.

întrucât distrugerea pădurilor prin defrișări, exploatarea forestieră nedurabilă sau incendii provocate, printre altele, de valurile de căldură, contribuie în mod semnificativ la creșterea emisiilor de CO2;

| CG. | întrucât nu există suficiente strategii și programe de reîmpădurire a pădurilor care au fost defrișate; |
| --- | --- |

CG.

întrucât nu există suficiente strategii și programe de reîmpădurire a pădurilor care au fost defrișate;

| CH. | întrucât structura plantațiilor forestiere în UE nu reflectă caracteristica naturală de păduri mixte a Europei; |
| --- | --- |

CH.

întrucât structura plantațiilor forestiere în UE nu reflectă caracteristica naturală de păduri mixte a Europei;

Protecția solului

| CI. | întrucât solurile Europei suferă daune ireversibile într-un ritm mai rapid decât oricând, a căror amploare este accentuată de schimbările climatice; |
| --- | --- |

CI.

întrucât solurile Europei suferă daune ireversibile într-un ritm mai rapid decât oricând, a căror amploare este accentuată de schimbările climatice;

| CJ. | întrucât topirea permafrostului modifică starea solurilor din emisfera nordică și eliberează suplimentar importante cantități de metan în atmosferă; |
| --- | --- |

CJ.

întrucât topirea permafrostului modifică starea solurilor din emisfera nordică și eliberează suplimentar importante cantități de metan în atmosferă;

Gestionarea apei

| CK. | întrucât disponibilitatea resurselor de apă, a resurselor de apă potabilă și a altor provizii de apă, consumul de apă și tratarea apelor reziduale sunt în strânsă legătură cu condițiile economice și sociale; |
| --- | --- |

CK.

întrucât disponibilitatea resurselor de apă, a resurselor de apă potabilă și a altor provizii de apă, consumul de apă și tratarea apelor reziduale sunt în strânsă legătură cu condițiile economice și sociale;

| CL. | întrucât disparitățile regionale din Europa cu privire la disponibilitatea resurselor de apă, și apariția inundațiilor și a secetelor, sunt intensificate suplimentar de schimbările climatice; |
| --- | --- |

CL.

întrucât disparitățile regionale din Europa cu privire la disponibilitatea resurselor de apă, și apariția inundațiilor și a secetelor, sunt intensificate suplimentar de schimbările climatice;

Pescuitul

| CM. | întrucât peștele și fructele de mare sunt o importantă sursă de hrană, iar oceanul este cel mai mare depozit mondial de carbon și servește ca sursă de biomasă și materii prime; |
| --- | --- |

CM.

întrucât peștele și fructele de mare sunt o importantă sursă de hrană, iar oceanul este cel mai mare depozit mondial de carbon și servește ca sursă de biomasă și materii prime;

| CN. | întrucât resursele maritime nutritive sunt deja supraexploatate; |
| --- | --- |

CN.

întrucât resursele maritime nutritive sunt deja supraexploatate;

Gestionarea deșeurilor și a resurselor

| CO. | întrucât ierarhia deșeurilor reprezintă un principiu cheie care ghidează atenuarea efectelor schimbărilor climatice din sectorul deșeurilor; |
| --- | --- |

CO.

întrucât ierarhia deșeurilor reprezintă un principiu cheie care ghidează atenuarea efectelor schimbărilor climatice din sectorul deșeurilor;

| CP. | întrucât ar trebui recunoscut faptul că legislația UE referitoare la deșeuri împreună cu inovațiile în materie de eliminare a deșeurilor și utilizarea tot mai frecventă a produselor reciclate au deja un impact pozitiv asupra mediului și contribuie la reducerea emisiilor nete de gaze cu efect de seră din sectorul deșeurilor, deși nu au fost epuizate încă toate oportunitățile; |
| --- | --- |

CP.

întrucât ar trebui recunoscut faptul că legislația UE referitoare la deșeuri împreună cu inovațiile în materie de eliminare a deșeurilor și utilizarea tot mai frecventă a produselor reciclate au deja un impact pozitiv asupra mediului și contribuie la reducerea emisiilor nete de gaze cu efect de seră din sectorul deșeurilor, deși nu au fost epuizate încă toate oportunitățile;

| CQ. | întrucât, din păcate, cantitatea de deșeuri crește în continuare, în ciuda tuturor eforturilor de reducere a acestora; |
| --- | --- |

CQ.

întrucât, din păcate, cantitatea de deșeuri crește în continuare, în ciuda tuturor eforturilor de reducere a acestora;

Măsuri de adaptare

| CR. | întrucât măsurile de adaptare de toate tipurile reprezintă o asigurare pe viitor pentru a atenua daunele cauzate de emisiile istorice de gaze cu efect de seră și creșterile de temperatură asociate; |
| --- | --- |

CR.

întrucât măsurile de adaptare de toate tipurile reprezintă o asigurare pe viitor pentru a atenua daunele cauzate de emisiile istorice de gaze cu efect de seră și creșterile de temperatură asociate;

| CS. | întrucât o analiză pură costuri-beneficii la elaborarea de măsuri de adaptare nu este suficientă pentru a garanta tuturor grupelor de populație un procentaj minim de protecție; întrucât, în vederea acestor măsuri, efectele locale ale schimbărilor climatice trebuie analizate de urgență; |
| --- | --- |

CS.

întrucât o analiză pură costuri-beneficii la elaborarea de măsuri de adaptare nu este suficientă pentru a garanta tuturor grupelor de populație un procentaj minim de protecție; întrucât, în vederea acestor măsuri, efectele locale ale schimbărilor climatice trebuie analizate de urgență;

| CT. | întrucât conform Millenium Ecosystem Assessment folosirea resurselor naturale amenință în prezent două treimi din toate ecosistemele, accentuează vulnerabilitatea la modificările climei și prin aceasta crește și mai mult presiunea de a dezvolta cât mai repede cu putință măsuri de adaptare; |
| --- | --- |

CT.

întrucât conform Millenium Ecosystem Assessment folosirea resurselor naturale amenință în prezent două treimi din toate ecosistemele, accentuează vulnerabilitatea la modificările climei și prin aceasta crește și mai mult presiunea de a dezvolta cât mai repede cu putință măsuri de adaptare;

| CU. | întrucât raportul comun AEM, CCC (Centrul Comun de Cercetare) și OMS (Organizația Mondială a Sănătății) intitulat „Impactul schimbărilor climatice în Europa” atrage atenția asupra faptului că vulnerabilitatea la schimbările climatice înregistrează mari variații în regiunile și sectoarele europene, afectând mai puternic regiunile montane, zonele de coastă, Mediterana și Oceanul Arctic, și întrucât raportul subliniază faptul că, pe lângă reducerile sporite a emisiilor globale de gaze cu efect de seră, pentru a modera efectele sunt necesare măsuri proactive de adaptare la acestea la nivel european și național; |
| --- | --- |

CU.

întrucât raportul comun AEM, CCC (Centrul Comun de Cercetare) și OMS (Organizația Mondială a Sănătății) intitulat „Impactul schimbărilor climatice în Europa” atrage atenția asupra faptului că vulnerabilitatea la schimbările climatice înregistrează mari variații în regiunile și sectoarele europene, afectând mai puternic regiunile montane, zonele de coastă, Mediterana și Oceanul Arctic, și întrucât raportul subliniază faptul că, pe lângă reducerile sporite a emisiilor globale de gaze cu efect de seră, pentru a modera efectele sunt necesare măsuri proactive de adaptare la acestea la nivel european și național;

Sănătate

| CV. | întrucât multe dintre efectele schimbărilor climatice asupra sănătății, astfel cum sunt menționate de OMS, de exemplu, pot fi contracarate printr-o pregătire și o consolidare a sistemului sanitar prin măsuri de prevenire corespunzătoare, acordând o atenție deosebită răspândirii bolilor tropicale, și prin realizarea de campanii de informare a publicului care să vizeze în special grupurile vulnerabile cum ar fi femeile însărcinate, nou-născuții, copiii și persoanele în vârstă; |
| --- | --- |

CV.

întrucât multe dintre efectele schimbărilor climatice asupra sănătății, astfel cum sunt menționate de OMS, de exemplu, pot fi contracarate printr-o pregătire și o consolidare a sistemului sanitar prin măsuri de prevenire corespunzătoare, acordând o atenție deosebită răspândirii bolilor tropicale, și prin realizarea de campanii de informare a publicului care să vizeze în special grupurile vulnerabile cum ar fi femeile însărcinate, nou-născuții, copiii și persoanele în vârstă;

| CW. | întrucât Planul de acțiune european pentru mediu și sănătate 2004-2010 este în mod clar inadecvat pentru a trata chestiunile de mediu care afectează sănătatea, în special cele rezultate în urma schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

CW.

întrucât Planul de acțiune european pentru mediu și sănătate 2004-2010 este în mod clar inadecvat pentru a trata chestiunile de mediu care afectează sănătatea, în special cele rezultate în urma schimbărilor climatice;

Creștere și locuri de muncă

| CX. | întrucât obiectivele politico-climatice convenite în cadrul Consiliului European din martie 2007 pot fi atinse din punct de vedere tehnologic și economic și oferă posibilități de afaceri unice pentru mii de întreprinderi din UE; |
| --- | --- |

CX.

întrucât obiectivele politico-climatice convenite în cadrul Consiliului European din martie 2007 pot fi atinse din punct de vedere tehnologic și economic și oferă posibilități de afaceri unice pentru mii de întreprinderi din UE;

| CY. | întrucât multe întreprinderi nu au înțeles încă suficient de bine paleta de oportunități și de riscuri asociate schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

CY.

întrucât multe întreprinderi nu au înțeles încă suficient de bine paleta de oportunități și de riscuri asociate schimbărilor climatice;

| CZ. | întrucât o implicare angajată pentru protejarea climei este compatibilă cu creșterea continuă a economiei și a bunăstării; întrucât aceasta poate reprezenta o investiție eficientă, cu o funcție importantă de contracarare a recesiunii și trebuie privită drept o provocare pentru schimbările structurale la scară largă, al căror obiectiv final este dezvoltarea unei adevărate economii ecologice; |
| --- | --- |

CZ.

întrucât o implicare angajată pentru protejarea climei este compatibilă cu creșterea continuă a economiei și a bunăstării; întrucât aceasta poate reprezenta o investiție eficientă, cu o funcție importantă de contracarare a recesiunii și trebuie privită drept o provocare pentru schimbările structurale la scară largă, al căror obiectiv final este dezvoltarea unei adevărate economii ecologice;

| DA. | întrucât redistribuirea locurilor de muncă va avea loc mai degrabă intrasectorial decât intersectorial; |
| --- | --- |

DA.

întrucât redistribuirea locurilor de muncă va avea loc mai degrabă intrasectorial decât intersectorial;

Promovarea tehnologiilor viitorului

| DB. | întrucât comercializarea cotelor de emisie este componenta esențială a programului european de protecție a climei, care vizează reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră prin creșterea eficienței; întrucât, cu toate acestea, numai comerțul cu cote de emisie nu este suficient pentru a găsi drumul de ieșire din impasul CO2 și pentru a declanșa o revoluție extinsă în domeniul tehnologiilor cu emisii scăzute de CO2; |
| --- | --- |

DB.

întrucât comercializarea cotelor de emisie este componenta esențială a programului european de protecție a climei, care vizează reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră prin creșterea eficienței; întrucât, cu toate acestea, numai comerțul cu cote de emisie nu este suficient pentru a găsi drumul de ieșire din impasul CO2 și pentru a declanșa o revoluție extinsă în domeniul tehnologiilor cu emisii scăzute de CO2;

| DC. | întrucât îndeplinirea obiectivelor de atenuare a efectelor schimbărilor climatice solicită mecanisme financiare de conducere corespunzătoare pentru a susține dezvoltarea și punerea în aplicare a tehnologiilor curate și eficiente din punct de vedere energetic; |
| --- | --- |

DC.

întrucât îndeplinirea obiectivelor de atenuare a efectelor schimbărilor climatice solicită mecanisme financiare de conducere corespunzătoare pentru a susține dezvoltarea și punerea în aplicare a tehnologiilor curate și eficiente din punct de vedere energetic;

| DD. | întrucât locuințele durabile prezintă un potențial imens pentru crearea de locuri de muncă; |
| --- | --- |

DD.

întrucât locuințele durabile prezintă un potențial imens pentru crearea de locuri de muncă;

| DE. | întrucât doar îmbunătățirea eficienței nu va dezlănțui o revoluție tehnologică, ci va avea nevoie de o strategie integrată la nivelul UE, și la nivel național și local pentru a da un impuls cercetării și dezvoltării în domeniul tehnologiilor și proceselor inovatoare și avansate și pentru a favoriza adoptarea ulterioară a acestora; |
| --- | --- |

DE.

întrucât doar îmbunătățirea eficienței nu va dezlănțui o revoluție tehnologică, ci va avea nevoie de o strategie integrată la nivelul UE, și la nivel național și local pentru a da un impuls cercetării și dezvoltării în domeniul tehnologiilor și proceselor inovatoare și avansate și pentru a favoriza adoptarea ulterioară a acestora;

| DF. | întrucât capturarea și stocarea carbonului (CSC) își găsește deja întrebuințarea într-o mică măsură în unele domenii, cum ar fi extracția de petrol și de gaze naturale, însă ca tehnologie esențială destinată combaterii schimbărilor climatice se află încă într-un stadiu incipient; |
| --- | --- |

DF.

întrucât capturarea și stocarea carbonului (CSC) își găsește deja întrebuințarea într-o mică măsură în unele domenii, cum ar fi extracția de petrol și de gaze naturale, însă ca tehnologie esențială destinată combaterii schimbărilor climatice se află încă într-un stadiu incipient;

| DG. | întrucât riscurile și costurile încă prevalează față de avantajele comerciale, iar gradul de eficiență al centralelor electrice dotate cu CSC scade în ciuda utilizării celor mai moderne tehnologii; |
| --- | --- |

DG.

întrucât riscurile și costurile încă prevalează față de avantajele comerciale, iar gradul de eficiență al centralelor electrice dotate cu CSC scade în ciuda utilizării celor mai moderne tehnologii;

| DH. | întrucât tehnologia CSC ca punte tehnologică pe drumul către o „decarbonizare” a sistemelor energetice ar putea să aducă o contribuție la rezolvarea problemei diminuării emisiilor de CO2 produse de centralele electrice și ar putea să servească drept completare la energiile regenerabile; întrucât, totuși, CSC este o tehnologie de tip „end-of-pipe” (final de ciclu); |
| --- | --- |

DH.

întrucât tehnologia CSC ca punte tehnologică pe drumul către o „decarbonizare” a sistemelor energetice ar putea să aducă o contribuție la rezolvarea problemei diminuării emisiilor de CO2 produse de centralele electrice și ar putea să servească drept completare la energiile regenerabile; întrucât, totuși, CSC este o tehnologie de tip „end-of-pipe” (final de ciclu);

Sisteme inteligente de computere și tehnologia informației și comunicării (TIC)

| DI. | întrucât sectorul TIC este cauza a 2% din emisiile de CO2 în prezent, dar acest sector ar putea nu doar să diminueze propriile emisii de CO2 ci, înainte de toate, ar putea să dezvolte aplicații inovatoare și mai eficiente din punct de vedere energetic pentru întreaga economie; |
| --- | --- |

DI.

întrucât sectorul TIC este cauza a 2% din emisiile de CO2 în prezent, dar acest sector ar putea nu doar să diminueze propriile emisii de CO2 ci, înainte de toate, ar putea să dezvolte aplicații inovatoare și mai eficiente din punct de vedere energetic pentru întreaga economie;

Finanțare și chestiuni legate de buget

| DJ. | întrucât bugetul actual al UE nu este suficient pentru atingerea obiectivelor de protecție a climei, deoarece prioritatea politică a luptei împotriva schimbărilor de climă nu este încă susținută cu resurse bugetare corespunzătoare; |
| --- | --- |

DJ.

întrucât bugetul actual al UE nu este suficient pentru atingerea obiectivelor de protecție a climei, deoarece prioritatea politică a luptei împotriva schimbărilor de climă nu este încă susținută cu resurse bugetare corespunzătoare;

| DK. | întrucât în cadrul financiar viitor trebuie alocate credite bugetare pentru lupta împotriva schimbărilor climatice și pentru dezvoltarea unei politici europene de adaptare, pentru a garanta că UE dispune de un „buget referitor la schimbările climatice” satisfăcător pentru următoarea perioadă bugetară după 2013; |
| --- | --- |

DK.

întrucât în cadrul financiar viitor trebuie alocate credite bugetare pentru lupta împotriva schimbărilor climatice și pentru dezvoltarea unei politici europene de adaptare, pentru a garanta că UE dispune de un „buget referitor la schimbările climatice” satisfăcător pentru următoarea perioadă bugetară după 2013;

| DL. | întrucât combaterea schimbărilor climatice trebuie luată în calcul în toate politicile UE; întrucât, în consecință, UE nu poate continua să redistribuie pur și simplu resursele deja existente, ci trebuie să promoveze crearea de noi resurse de finanțare a naturii intersectoriale a luptei împotriva schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

DL.

întrucât combaterea schimbărilor climatice trebuie luată în calcul în toate politicile UE; întrucât, în consecință, UE nu poate continua să redistribuie pur și simplu resursele deja existente, ci trebuie să promoveze crearea de noi resurse de finanțare a naturii intersectoriale a luptei împotriva schimbărilor climatice;

Educație, formare, raportare, etichetare și sensibilizare

| DM. | întrucât măsurile socio-politice de luptă împotriva schimbărilor climatice anunță o schimbare culturală, care va modifica obișnuințele și stilurile de viață tradiționale, însă întrucât nu se pot impune un consum și o utilizare a materiilor prime durabile la nivelul tuturor categoriilor sociale fără o schimbare de mentalitate și de atitudine, pentru care trebuie concepute noi modele de consum și stiluri de viață; |
| --- | --- |

DM.

întrucât măsurile socio-politice de luptă împotriva schimbărilor climatice anunță o schimbare culturală, care va modifica obișnuințele și stilurile de viață tradiționale, însă întrucât nu se pot impune un consum și o utilizare a materiilor prime durabile la nivelul tuturor categoriilor sociale fără o schimbare de mentalitate și de atitudine, pentru care trebuie concepute noi modele de consum și stiluri de viață;

| DN. | întrucât schimbările climatice vor impulsiona modernizarea tehnologică, reprezentând o oportunitate economică de care însă se va putea profita efectiv numai atunci când vor fi suficienți specialiști pe piața muncii; |
| --- | --- |

DN.

întrucât schimbările climatice vor impulsiona modernizarea tehnologică, reprezentând o oportunitate economică de care însă se va putea profita efectiv numai atunci când vor fi suficienți specialiști pe piața muncii;

| DO. | întrucât sondajul special al Eurobarometrului (Eurobarometrul Special Nr. 300) arată clar că schimbările climatice sunt considerate, de o mare majoritate a celor chestionați în Europa, ca o problemă foarte serioasă, dar întrucât totuși mulți dintre cei chestionați se plâng de o lipsă de informații, iar inițiativele personale în vederea întâmpinării schimbărilor climatice tind să se limiteze mai degrabă la măsuri simple cum sunt separarea gunoiului sau consumul diminuat de energie și apă, care nu cer o modificare esențială a vieții cotidiene; |
| --- | --- |

DO.

întrucât sondajul special al Eurobarometrului (Eurobarometrul Special Nr. 300) arată clar că schimbările climatice sunt considerate, de o mare majoritate a celor chestionați în Europa, ca o problemă foarte serioasă, dar întrucât totuși mulți dintre cei chestionați se plâng de o lipsă de informații, iar inițiativele personale în vederea întâmpinării schimbărilor climatice tind să se limiteze mai degrabă la măsuri simple cum sunt separarea gunoiului sau consumul diminuat de energie și apă, care nu cer o modificare esențială a vieții cotidiene;

| DP. | întrucât există informațiile necesare pentru a reflecta asupra propriilor obișnuințe de mobilitate, de exemplu în ceea ce privește utilizarea automobilului privat și a tipurilor de deplasare alternative (mersul pe jos, mersul cu bicicleta sau mijloacele de transport în comun); |
| --- | --- |

DP.

întrucât există informațiile necesare pentru a reflecta asupra propriilor obișnuințe de mobilitate, de exemplu în ceea ce privește utilizarea automobilului privat și a tipurilor de deplasare alternative (mersul pe jos, mersul cu bicicleta sau mijloacele de transport în comun);

| DQ. | întrucât legislația și cerințele UE de protecție a climei ajută factorii de decizie locali și comunali să îmbunătățească calitatea vieții în multe orașe ale Uniunii Europene și întrucât inițiativele locale din regiunile metropolitane contribuie hotărâtor la diminuarea emisiilor de CO2 ale Uniunii Europene; |
| --- | --- |

DQ.

întrucât legislația și cerințele UE de protecție a climei ajută factorii de decizie locali și comunali să îmbunătățească calitatea vieții în multe orașe ale Uniunii Europene și întrucât inițiativele locale din regiunile metropolitane contribuie hotărâtor la diminuarea emisiilor de CO2 ale Uniunii Europene;

| DR. | întrucât nu doar comercianții cu amănuntul au responsabilitatea de a determina în clienții lor un comportament alternativ în privința cumpărării; întrucât, totuși, întreprinderile în general ar putea da exemple în materie de durabilitate și de eficiență în gestionarea resurselor prin modelele lor comerciale și procesele lor de producție și ar putea să transforme personalul lor într-un factor de diseminare a informațiilor privind inițiativele benefice pentru mediu; |
| --- | --- |

DR.

întrucât nu doar comercianții cu amănuntul au responsabilitatea de a determina în clienții lor un comportament alternativ în privința cumpărării; întrucât, totuși, întreprinderile în general ar putea da exemple în materie de durabilitate și de eficiență în gestionarea resurselor prin modelele lor comerciale și procesele lor de producție și ar putea să transforme personalul lor într-un factor de diseminare a informațiilor privind inițiativele benefice pentru mediu;

| DS. | întrucât, deși informațiile pentru consumatori privind efectele produselor agricole asupra mediului lipsesc în mare parte, campaniile de informare cu țintă precisă pot totuși să influențeze comportamentul consumatorilor la cumpărare și astfel se pot atinge obiective ale politicii în domeniul sănătății; |
| --- | --- |

DS.

întrucât, deși informațiile pentru consumatori privind efectele produselor agricole asupra mediului lipsesc în mare parte, campaniile de informare cu țintă precisă pot totuși să influențeze comportamentul consumatorilor la cumpărare și astfel se pot atinge obiective ale politicii în domeniul sănătății;

| DT. | întrucât problema schimbărilor climatice nu poate fi abordată în lipsa unei implicări la scară largă din partea populației din toate părțile lumii și întrucât, în consecință, una dintre sarcinile esențiale constă în furnizarea, prin orice mijloace posibile, a informațiilor solicitate de către aceștia pentru a-i ajuta să soluționeze problemele și, de asemenea, pentru a-i proteja atunci când survin dificultăți de adaptare, care sunt de altfel inevitabile; |
| --- | --- |

DT.

întrucât problema schimbărilor climatice nu poate fi abordată în lipsa unei implicări la scară largă din partea populației din toate părțile lumii și întrucât, în consecință, una dintre sarcinile esențiale constă în furnizarea, prin orice mijloace posibile, a informațiilor solicitate de către aceștia pentru a-i ajuta să soluționeze problemele și, de asemenea, pentru a-i proteja atunci când survin dificultăți de adaptare, care sunt de altfel inevitabile;

2050 – Viitorul începe azi

| DU. | întrucât necesarul de resurse al populației lumii azi depășește deja capacitatea de regenerare naturală a pământului cu un sfert și, astfel, generațiile următoare sunt deposedate de mijloacele esențiale de subzistență; |
| --- | --- |

DU.

întrucât necesarul de resurse al populației lumii azi depășește deja capacitatea de regenerare naturală a pământului cu un sfert și, astfel, generațiile următoare sunt deposedate de mijloacele esențiale de subzistență;

| DV. | întrucât bazele viitoarelor metode de producție și comportamente de consum vor fi stabilite în mod decisiv prin hotărârile politice efectuate în prezent, care cer clarviziune și acțiune politică decisivă, însă un mod de viață mai durabil nu va fi posibil fără contribuția economiei, a științei, a mass-media, a societății civile organizate și a cetățenilor; |
| --- | --- |

DV.

întrucât bazele viitoarelor metode de producție și comportamente de consum vor fi stabilite în mod decisiv prin hotărârile politice efectuate în prezent, care cer clarviziune și acțiune politică decisivă, însă un mod de viață mai durabil nu va fi posibil fără contribuția economiei, a științei, a mass-media, a societății civile organizate și a cetățenilor;

| DW. | întrucât schimbările climatice sunt o problemă de mediu la nivel global ale cărei cauze sunt de natură structurală, |
| --- | --- |

DW.

întrucât schimbările climatice sunt o problemă de mediu la nivel global ale cărei cauze sunt de natură structurală,

Principii politice centrale

| 1. | reamintește rezoluția sa, menționată mai sus, din 21 mai 2008, în special faptul că toate eforturile de a reduce emisiile ar trebui să urmărească menținerea creșterii temperaturii globale mult sub nivelul propus de maximum 2oC, deoarece un nivel de încălzire globală de o asemenea magnitudine ar avea deja o influență extrem de puternică asupra societății noastre și asupra stilului individual de viață și ar determina, de asemenea, o serie de modificări semnificative ale ecosistemelor și ale resurselor de apă; se declară extrem de preocupat de faptul că, astfel cum se indică în numeroase rapoarte științifice recente, efectele adverse ale schimbărilor climatice sunt mult mai rapide și mult mai grave decât se credea până acum; în consecință, solicită Comisiei să monitorizeze îndeaproape și să analizeze cele mai recente rezultate ale cercetărilor științifice în scopul de a aprecia, în special, dacă obiectivul UE de 2oC și-ar atinge cu adevărat scopul de a evita schimbările climatice periculoase; |
| --- | --- |

1.

reamintește rezoluția sa, menționată mai sus, din 21 mai 2008, în special faptul că toate eforturile de a reduce emisiile ar trebui să urmărească menținerea creșterii temperaturii globale mult sub nivelul propus de maximum 2oC, deoarece un nivel de încălzire globală de o asemenea magnitudine ar avea deja o influență extrem de puternică asupra societății noastre și asupra stilului individual de viață și ar determina, de asemenea, o serie de modificări semnificative ale ecosistemelor și ale resurselor de apă; se declară extrem de preocupat de faptul că, astfel cum se indică în numeroase rapoarte științifice recente, efectele adverse ale schimbărilor climatice sunt mult mai rapide și mult mai grave decât se credea până acum; în consecință, solicită Comisiei să monitorizeze îndeaproape și să analizeze cele mai recente rezultate ale cercetărilor științifice în scopul de a aprecia, în special, dacă obiectivul UE de 2oC și-ar atinge cu adevărat scopul de a evita schimbările climatice periculoase;

| 2. | subliniază că există o nevoie urgentă – într-o abordare orizontală – de a incorporaîncălzirea globală și schimbările climatice, astfel determinate ca parametri, în toate domeniile și politicile și de a ține seama de cauzele și de consecințele încălzirii globale și ale schimbărilor climatice în toate domeniile relevante ale legislației UE; |
| --- | --- |

2.

subliniază că există o nevoie urgentă – într-o abordare orizontală – de a incorporaîncălzirea globală și schimbările climatice, astfel determinate ca parametri, în toate domeniile și politicile și de a ține seama de cauzele și de consecințele încălzirii globale și ale schimbărilor climatice în toate domeniile relevante ale legislației UE;

| 3. | amintește în special obiectivele necesare de luptă împotriva schimbărilor climatice și subliniază, în conformitate cu recomandările cuprinse în cel de-al 4-lea Raport de evaluare (RE4) al IPCC, și incluse, de asemenea, în foaia de parcurs de la Bali, importanța de a stabili, de către UE și celelalte state industrializate ca și grup a unui obiectiv pe termen mediu de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră cu 25%-40% până în 2020, precum și a unui obiectiv pe termen lung de reducere a emisiilor cu cel puțin 80% până în 2050 comparativ cu anul 1990, continuând să se acorde atenție scopului de a limita creșterea temperaturii globale medii la 2oC peste nivelurile preindustriale, obținând, astfel, o probabilitate de 50% de a realiza acest obiectiv; |
| --- | --- |

3.

amintește în special obiectivele necesare de luptă împotriva schimbărilor climatice și subliniază, în conformitate cu recomandările cuprinse în cel de-al 4-lea Raport de evaluare (RE4) al IPCC, și incluse, de asemenea, în foaia de parcurs de la Bali, importanța de a stabili, de către UE și celelalte state industrializate ca și grup a unui obiectiv pe termen mediu de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră cu 25%-40% până în 2020, precum și a unui obiectiv pe termen lung de reducere a emisiilor cu cel puțin 80% până în 2050 comparativ cu anul 1990, continuând să se acorde atenție scopului de a limita creșterea temperaturii globale medii la 2oC peste nivelurile preindustriale, obținând, astfel, o probabilitate de 50% de a realiza acest obiectiv;

| 4. | subliniază că impactul unei națiuni asupra climatului nu se limitează la emisiile sale fizice; îndeamnă insistent UE să ia măsuri urgente la nivel intern și în contextul negocierilor internaționale pentru a dezvolta principii de contabilitate care să includă și toate efectele consumului, inclusiv efectele aviației internaționale; |
| --- | --- |

4.

subliniază că impactul unei națiuni asupra climatului nu se limitează la emisiile sale fizice; îndeamnă insistent UE să ia măsuri urgente la nivel intern și în contextul negocierilor internaționale pentru a dezvolta principii de contabilitate care să includă și toate efectele consumului, inclusiv efectele aviației internaționale;

| 5. | invită Comisia să analizeze amprenta de carbon a viitoarelor inițiative politice comunitare pentru a garanta atingerea obiectivelor în materie de schimbări climatice stabilite la nivel european, asigurând, în același timp, un grad înalt de protecție pentru mediu și sănătatea publică; |
| --- | --- |

5.

invită Comisia să analizeze amprenta de carbon a viitoarelor inițiative politice comunitare pentru a garanta atingerea obiectivelor în materie de schimbări climatice stabilite la nivel european, asigurând, în același timp, un grad înalt de protecție pentru mediu și sănătatea publică;

| 6. | subliniază măsurile politice, precum și cooperarea la nivel internațional (inclusiv acordurile regionale multilaterale) și la nivelul UE și al statelor membre, propuse în mod repetat de Parlament în vederea combaterii schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

6.

subliniază măsurile politice, precum și cooperarea la nivel internațional (inclusiv acordurile regionale multilaterale) și la nivelul UE și al statelor membre, propuse în mod repetat de Parlament în vederea combaterii schimbărilor climatice;

| 7. | salută adoptarea de către UE a pachetului de măsuri legislative ( așa-numitul „pachet pentru climă și energie”) care solicită reducerea unilaterală cu 20% a emisiilor de gaze cu efect de seră care provin din UE, care prevede o procedură de intensificare a efortului de a obține o reducere de 30%, în conformitate cu angajamentele adoptate în temeiul viitorului acord internațional și de a mări până la 20% partea de energie regenerabilă în mixul de energie până în 2020, și solicită statelor membre ale UE să pună în aplicare măsurile legislative respective în mod rapid și fără obstacole; solicită Comisiei să monitorizeze îndeaproape implementarea „pachetului pentru climă și energie”; |
| --- | --- |

7.

salută adoptarea de către UE a pachetului de măsuri legislative ( așa-numitul „pachet pentru climă și energie”) care solicită reducerea unilaterală cu 20% a emisiilor de gaze cu efect de seră care provin din UE, care prevede o procedură de intensificare a efortului de a obține o reducere de 30%, în conformitate cu angajamentele adoptate în temeiul viitorului acord internațional și de a mări până la 20% partea de energie regenerabilă în mixul de energie până în 2020, și solicită statelor membre ale UE să pună în aplicare măsurile legislative respective în mod rapid și fără obstacole; solicită Comisiei să monitorizeze îndeaproape implementarea „pachetului pentru climă și energie”;

| 8. | consideră că anumite principii adoptate în cadrul „pachetului pentru climă și energie” sunt totodată utile pentru un acord internațional, în special foaia de parcurs lineară, cu caracter obligatoriu, aplicabilă angajamentelor țărilor industrializate, diferențierii pe baza emisiilor verificate în 2005 sau sistemului de respectare a unui factor anual de reducere AM 7; |
| --- | --- |

8.

consideră că anumite principii adoptate în cadrul „pachetului pentru climă și energie” sunt totodată utile pentru un acord internațional, în special foaia de parcurs lineară, cu caracter obligatoriu, aplicabilă angajamentelor țărilor industrializate, diferențierii pe baza emisiilor verificate în 2005 sau sistemului de respectare a unui factor anual de reducere AM 7;

| 9. | se simte obligat de rolul conducător al UE în negocierile din cadrul UNFCCC la nivel COP și MOP, dar și în alte foruri internaționale, cum ar fi OMC, Banca Mondială și FMI; face în continuare referire la necesitatea majoră pentru UE și statele sale membre de a îndeplini obiectivele Protocolului de la Kyoto pentru a-și exercita acest rol conducător în mod credibil; |
| --- | --- |

9.

se simte obligat de rolul conducător al UE în negocierile din cadrul UNFCCC la nivel COP și MOP, dar și în alte foruri internaționale, cum ar fi OMC, Banca Mondială și FMI; face în continuare referire la necesitatea majoră pentru UE și statele sale membre de a îndeplini obiectivele Protocolului de la Kyoto pentru a-și exercita acest rol conducător în mod credibil;

| 10. | este de acord că dezvoltarea, aplicarea și exportarea tehnologiilor ecologice moderne contribuie simultan la îndeplinirea Strategiei de la Lisabona și la îndeplinirea obiectivelor comunitare de la Kyoto și a altor obiective climatice și subliniază că, pentru a atinge obiectivele ambițioase în materie de mediu și pentru a realiza creșterea economică, ar trebui ca strategia de la Lisabona și pachetul privind energia să fie pe deplin integrate; |
| --- | --- |

10.

este de acord că dezvoltarea, aplicarea și exportarea tehnologiilor ecologice moderne contribuie simultan la îndeplinirea Strategiei de la Lisabona și la îndeplinirea obiectivelor comunitare de la Kyoto și a altor obiective climatice și subliniază că, pentru a atinge obiectivele ambițioase în materie de mediu și pentru a realiza creșterea economică, ar trebui ca strategia de la Lisabona și pachetul privind energia să fie pe deplin integrate;

| 11. | solicită Comisiei și statelor membre ale UE să sprijine apelul ONU pentru un „New Deal” în domeniul ecologiei; ținând cont de criza financiară, solicită ca investițiile destinate relansării creșterii economice să realizeze acest lucru în mod durabil, în special prin promovarea tehnologiilor ecologice care vor consolida viitoarea competitivitate a Europei și, în același timp, vor crea locuri noi de muncă; |
| --- | --- |

11.

solicită Comisiei și statelor membre ale UE să sprijine apelul ONU pentru un „New Deal” în domeniul ecologiei; ținând cont de criza financiară, solicită ca investițiile destinate relansării creșterii economice să realizeze acest lucru în mod durabil, în special prin promovarea tehnologiilor ecologice care vor consolida viitoarea competitivitate a Europei și, în același timp, vor crea locuri noi de muncă;

| 12. | evidențiază, în acest context, faptul că abordarea problemelor legate de schimbările climatice va determina o serie de schimbări societale care vor contribui la crearea de noi locuri de muncă și noi sectoare, la combaterea sărăciei energetice și a dependenței de importurile de combustibili fosili și la furnizarea de beneficii sociale pentru cetățeni; subliniază că, în vederea atingerii acestui obiectiv, cooperarea la nivel internațional, regional și local este de importanță vitală; |
| --- | --- |

12.

evidențiază, în acest context, faptul că abordarea problemelor legate de schimbările climatice va determina o serie de schimbări societale care vor contribui la crearea de noi locuri de muncă și noi sectoare, la combaterea sărăciei energetice și a dependenței de importurile de combustibili fosili și la furnizarea de beneficii sociale pentru cetățeni; subliniază că, în vederea atingerii acestui obiectiv, cooperarea la nivel internațional, regional și local este de importanță vitală;

| 13. | mai mult, are convingerea că schimbările climatice pot fi combătute cu succes numai dacă cetățenii participă pe deplin la proces și sunt protejați în perioada de tranziție către o economie neutră din punctul de vedere al emisiilor de dioxid de carbon; subliniază, deci, faptul că politicile de combatere și adaptare vor împinge Uniunea Europeană spre un nou model de dezvoltare durabilă, care ar trebui să promoveze caracterul său social pentru a garanta consensul social; |
| --- | --- |

13.

mai mult, are convingerea că schimbările climatice pot fi combătute cu succes numai dacă cetățenii participă pe deplin la proces și sunt protejați în perioada de tranziție către o economie neutră din punctul de vedere al emisiilor de dioxid de carbon; subliniază, deci, faptul că politicile de combatere și adaptare vor împinge Uniunea Europeană spre un nou model de dezvoltare durabilă, care ar trebui să promoveze caracterul său social pentru a garanta consensul social;

| 14. | subliniază necesitatea de a se obține, întâi și întâi, creșteri ample ale eficienței în toate domeniile vieții cotidiene și, într-un proces paralel, să se înceapă trecerea la un mod de producție și consum orientat către dezvoltarea durabilă, protejând conștient resursele pe baza surselor de energie regenerabile; |
| --- | --- |

14.

subliniază necesitatea de a se obține, întâi și întâi, creșteri ample ale eficienței în toate domeniile vieții cotidiene și, într-un proces paralel, să se înceapă trecerea la un mod de producție și consum orientat către dezvoltarea durabilă, protejând conștient resursele pe baza surselor de energie regenerabile;

| 15. | subliniază în acest context necesitatea de a se verifica compatibilitatea bugetului UE, ca și a instrumentelor de finanțare existente și viitoare, cu politica europeană de protecție a climei și de a se adopta, dacă este necesar, măsuri de adaptare a acestuia; |
| --- | --- |

15.

subliniază în acest context necesitatea de a se verifica compatibilitatea bugetului UE, ca și a instrumentelor de finanțare existente și viitoare, cu politica europeană de protecție a climei și de a se adopta, dacă este necesar, măsuri de adaptare a acestuia;

| 16. | subliniază faptul că o politică de cercetare și dezvoltare de succes devine posibilă numai prin utilizarea practică a tehnologiilor de tip nou, asigurând accesul acestora la piață; |
| --- | --- |

16.

subliniază faptul că o politică de cercetare și dezvoltare de succes devine posibilă numai prin utilizarea practică a tehnologiilor de tip nou, asigurând accesul acestora la piață;

| 17. | solicită efectuarea de cercetări cu privire la tendințele potențiale ale migrației produse de schimbările climatice și la presiunile ce apar astfel asupra serviciilor locale, pentru a informa procesele pe termen lung de planificare și de gestionare a riscurilor; |
| --- | --- |

17.

solicită efectuarea de cercetări cu privire la tendințele potențiale ale migrației produse de schimbările climatice și la presiunile ce apar astfel asupra serviciilor locale, pentru a informa procesele pe termen lung de planificare și de gestionare a riscurilor;

| 18. | subliniază că aproape jumătate din populația lumii are sub 25 de ani și că deciziile luate azi în materie de politici referitoare la climă vor avea consecințe pe termen lung pentru cea mai numeroasă generație de tineri din istoria omenirii; |
| --- | --- |

18.

subliniază că aproape jumătate din populația lumii are sub 25 de ani și că deciziile luate azi în materie de politici referitoare la climă vor avea consecințe pe termen lung pentru cea mai numeroasă generație de tineri din istoria omenirii;

Dimensiunea internațională: perioada de după 2012 - politica externă în domeniul climei și comerțul internațional

| 19. | salută decizia adoptată de COP 14 și COP/MOP 4 la Poznań de trecere de la dezbateri la negocieri reale, în vederea ajungerii la un acord post-2012 și a adoptării, în acest context a unui program de lucru pentru 2009; de asemenea, salută mandatul acordat președinților de a propune un text care să fie examinat în cadrul negocierilor din iunie 2009; |
| --- | --- |

19.

salută decizia adoptată de COP 14 și COP/MOP 4 la Poznań de trecere de la dezbateri la negocieri reale, în vederea ajungerii la un acord post-2012 și a adoptării, în acest context a unui program de lucru pentru 2009; de asemenea, salută mandatul acordat președinților de a propune un text care să fie examinat în cadrul negocierilor din iunie 2009;

| 20. | solicită insistent Comisiei și următoarelor președinții ale consiliului să își asume rolul conducător în negocierile internaționale menite să conducă la un acord referitor la perioada de după 2012 și să ajungă la o concluzie până în 2009, pentru a rămâne suficient timp necesar pentru ratificarea acordurilor viitoare de protecție a climei și pentru a se evita un gol între perioadele de angajament; |
| --- | --- |

20.

solicită insistent Comisiei și următoarelor președinții ale consiliului să își asume rolul conducător în negocierile internaționale menite să conducă la un acord referitor la perioada de după 2012 și să ajungă la o concluzie până în 2009, pentru a rămâne suficient timp necesar pentru ratificarea acordurilor viitoare de protecție a climei și pentru a se evita un gol între perioadele de angajament;

| 21. | subliniază faptul că noul acord privind schimbările climatice ar trebui semnat sub egida ONU și ar trebui să se bazeze pe principiul „responsabilității comune, dar diferențiate”, conform căruia lumea industrializată preia conducerea în ceea ce privește reducerea emisiilor lor interne, în timp ce țările în curs de dezvoltare se obligă, de asemenea, în conformitate cu Planul de acțiune de la Bali, să ia la nivel național măsurile adecvate de atenuare, în contextul dezvoltării durabile, sprijinite și înlesnite, într-o manieră măsurabilă, raportabilă și verificabilă, de tehnologie, finanțare și construirea de capacitate din țările industrializate; |
| --- | --- |

21.

subliniază faptul că noul acord privind schimbările climatice ar trebui semnat sub egida ONU și ar trebui să se bazeze pe principiul „responsabilității comune, dar diferențiate”, conform căruia lumea industrializată preia conducerea în ceea ce privește reducerea emisiilor lor interne, în timp ce țările în curs de dezvoltare se obligă, de asemenea, în conformitate cu Planul de acțiune de la Bali, să ia la nivel național măsurile adecvate de atenuare, în contextul dezvoltării durabile, sprijinite și înlesnite, într-o manieră măsurabilă, raportabilă și verificabilă, de tehnologie, finanțare și construirea de capacitate din țările industrializate;

| 22. | solicită statelor industrializate care sunt parte la UNFCCC și care încă nu au făcut acest lucru, să propună angajamente individuale de reducere a emisiilor, contribuind astfel la efortul general de îndeplinire a obiectivului Convenției; salută implicarea țărilor în curs de dezvoltare în procesul UNFCCC și angajamentele independente și a politicilor adoptate de mai multe dintre acestea; |
| --- | --- |

22.

solicită statelor industrializate care sunt parte la UNFCCC și care încă nu au făcut acest lucru, să propună angajamente individuale de reducere a emisiilor, contribuind astfel la efortul general de îndeplinire a obiectivului Convenției; salută implicarea țărilor în curs de dezvoltare în procesul UNFCCC și angajamentele independente și a politicilor adoptate de mai multe dintre acestea;

| 23. | îndeamnă viitorul guvern al Statelor Unite să răspundă așteptărilor și, astfel, să contribuie, prin adoptarea unor dispoziții legislative interne, la reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și la promovarea tehnologiilor curate și, de asemenea, prin participarea activă la negocierile internaționale, să contribuie la definirea pentru perioada post-2012 a unui cadru ambițios privind schimbările climatice; |
| --- | --- |

23.

îndeamnă viitorul guvern al Statelor Unite să răspundă așteptărilor și, astfel, să contribuie, prin adoptarea unor dispoziții legislative interne, la reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și la promovarea tehnologiilor curate și, de asemenea, prin participarea activă la negocierile internaționale, să contribuie la definirea pentru perioada post-2012 a unui cadru ambițios privind schimbările climatice;

| 24. | subliniază faptul că acordul referitor la perioada de după 2012 trebuie să fie armonizat cu alte obiective ale agendelor politice internaționale ale ONU și ale Uniunii Europene, cum ar fi conservarea biodiversității, Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului (ODM) sau chestiuni de securitate, astfel încât să se poată exploata sinergiile politice; |
| --- | --- |

24.

subliniază faptul că acordul referitor la perioada de după 2012 trebuie să fie armonizat cu alte obiective ale agendelor politice internaționale ale ONU și ale Uniunii Europene, cum ar fi conservarea biodiversității, Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului (ODM) sau chestiuni de securitate, astfel încât să se poată exploata sinergiile politice;

| 25. | ia act de adoptarea de către Comisie a Comunicării intitulate „Pentru încheierea la Copenhaga a unui acord cuprinzător privind schimbările climatice” (COM(2009)0039) privind poziția UE în curs de elaborare pentru cea de-a 15-a Conferință ONU privind schimbările climatice, care va avea loc la Copenhaga; |
| --- | --- |

25.

ia act de adoptarea de către Comisie a Comunicării intitulate „Pentru încheierea la Copenhaga a unui acord cuprinzător privind schimbările climatice” (COM(2009)0039) privind poziția UE în curs de elaborare pentru cea de-a 15-a Conferință ONU privind schimbările climatice, care va avea loc la Copenhaga;

| 26. | solicită Comisiei și statelor membre să elaboreze o politică externă privind schimbările climatice și să atragă atenția în repetate rânduri, în UE și misiunile diplomatice europene, asupra obiectivelor UE în materie de protecție a climei; în ceea ce îl privește, Parlamentul se angajează să ridice în mod repetat problema obiectivelor UE în materie de protecție a climei și să apere aceste obiective în contactele sale cu parlamentarii altor state; |
| --- | --- |

26.

solicită Comisiei și statelor membre să elaboreze o politică externă privind schimbările climatice și să atragă atenția în repetate rânduri, în UE și misiunile diplomatice europene, asupra obiectivelor UE în materie de protecție a climei; în ceea ce îl privește, Parlamentul se angajează să ridice în mod repetat problema obiectivelor UE în materie de protecție a climei și să apere aceste obiective în contactele sale cu parlamentarii altor state;

| 27. | solicită Comisiei și statelor membre să integreze cerințele privind reducerile de emisii și măsurile de adaptare la consecințele schimbărilor climatice în programele de asistență pentru dezvoltare, și/sau să se indice aceste necesități în procesele decizionale ale agențiilor internaționale de asistență pentru dezvoltare, implicând, astfel, și sectorul privat, autoritățile publice și organizațiile neguvernamentale din țările sau regiunile vizate, prin intermediul parteneriatelor; subliniază faptul că ar trebui să se mobilizeze resurse suplimentare pentru a ajuta țările în curs de dezvoltare să abordeze provocarea schimbărilor climatice și că viitoarele inițiative în acest context trebuie să fie corelate oficial cu procesul UNFCCC și cu eforturile depuse în vederea îndeplinirii ODM; salută lansarea de către UE a Alianței Globale privind Schimbările Climatice care urmărește sprijinirea adaptării la schimbările climatice în țările sărace aflate în curs de dezvoltare cele mai vulnerabile la schimbările climatice și reamintește, în acest sens, rezoluția sa din 21 octombrie 2008, menționată anterior; |
| --- | --- |

27.

solicită Comisiei și statelor membre să integreze cerințele privind reducerile de emisii și măsurile de adaptare la consecințele schimbărilor climatice în programele de asistență pentru dezvoltare, și/sau să se indice aceste necesități în procesele decizionale ale agențiilor internaționale de asistență pentru dezvoltare, implicând, astfel, și sectorul privat, autoritățile publice și organizațiile neguvernamentale din țările sau regiunile vizate, prin intermediul parteneriatelor; subliniază faptul că ar trebui să se mobilizeze resurse suplimentare pentru a ajuta țările în curs de dezvoltare să abordeze provocarea schimbărilor climatice și că viitoarele inițiative în acest context trebuie să fie corelate oficial cu procesul UNFCCC și cu eforturile depuse în vederea îndeplinirii ODM; salută lansarea de către UE a Alianței Globale privind Schimbările Climatice care urmărește sprijinirea adaptării la schimbările climatice în țările sărace aflate în curs de dezvoltare cele mai vulnerabile la schimbările climatice și reamintește, în acest sens, rezoluția sa din 21 octombrie 2008, menționată anterior;

| 28. | salută decizia adoptată de COP 14 și COP/MOP 4 care vizează ca Fondul pentru adaptare să devină pe deplin operațional, ceea ce ar permite ca prin intermediul acestuia să fie finanțate proiecte începând cu 2009 și consideră că aceasta reprezintă o primă etapă importantă pentru a răspunde preocupărilor țărilor în curs de dezvoltare legate de finanțarea măsurilor privind schimbările climatice din țările respective; de asemenea, salută decizia de a mări nivelul de investiții în domeniul transferului de tehnologie prin intermediul Programului strategic privind transferul de tehnologie de la Poznań; |
| --- | --- |

28.

salută decizia adoptată de COP 14 și COP/MOP 4 care vizează ca Fondul pentru adaptare să devină pe deplin operațional, ceea ce ar permite ca prin intermediul acestuia să fie finanțate proiecte începând cu 2009 și consideră că aceasta reprezintă o primă etapă importantă pentru a răspunde preocupărilor țărilor în curs de dezvoltare legate de finanțarea măsurilor privind schimbările climatice din țările respective; de asemenea, salută decizia de a mări nivelul de investiții în domeniul transferului de tehnologie prin intermediul Programului strategic privind transferul de tehnologie de la Poznań;

| 29. | deși sunt limitate, salută progresele realizate,cu privire la abordarea chestiunii adiționalității și a repartizării geografice a CDM și solicită statelor membre ale UE, în conformitate cu deciziile de la Poznań, să obțină, de preferință, credite de la proiecte în țări în care există mai puțin de zece proiecte CDM înregistrate, în special în țările cel mai puțin dezvoltate, în statele insulare în curs de dezvoltare și în Africa, și să acopere costul aprobării acestor proiecte; |
| --- | --- |

29.

deși sunt limitate, salută progresele realizate,cu privire la abordarea chestiunii adiționalității și a repartizării geografice a CDM și solicită statelor membre ale UE, în conformitate cu deciziile de la Poznań, să obțină, de preferință, credite de la proiecte în țări în care există mai puțin de zece proiecte CDM înregistrate, în special în țările cel mai puțin dezvoltate, în statele insulare în curs de dezvoltare și în Africa, și să acopere costul aprobării acestor proiecte;

| 30. | în acest context, reamintește principiul suplimentarității menționat la articolele 6, 12 și 17 din Protocolul de la Kyoto și în cadrul Acordurilor de la Marrakesh, conform căruia părțile trebuie să își îndeplinească cea mai mare parte a obligațiilor privind reducerea emisiilor de gaze la nivel intern, înainte de a valorifica mecanismele externe flexibile, cum ar fi CDM și JI; |
| --- | --- |

30.

în acest context, reamintește principiul suplimentarității menționat la articolele 6, 12 și 17 din Protocolul de la Kyoto și în cadrul Acordurilor de la Marrakesh, conform căruia părțile trebuie să își îndeplinească cea mai mare parte a obligațiilor privind reducerea emisiilor de gaze la nivel intern, înainte de a valorifica mecanismele externe flexibile, cum ar fi CDM și JI;

| 31. | subliniază faptul că utilizarea excesivă a CDM/JI subminează credibilitatea Uniunii Europene în negocierile internaționale din cadrul ONU și, astfel, rolul său de lider în combaterea schimbărilor climatice; încurajează statele membre să dea dovadă de simț al răspunderii, să reducă recurgerea la CDM/JI și să finalizeze majoritatea reducerilor de emisii la nivel intern; |
| --- | --- |

31.

subliniază faptul că utilizarea excesivă a CDM/JI subminează credibilitatea Uniunii Europene în negocierile internaționale din cadrul ONU și, astfel, rolul său de lider în combaterea schimbărilor climatice; încurajează statele membre să dea dovadă de simț al răspunderii, să reducă recurgerea la CDM/JI și să finalizeze majoritatea reducerilor de emisii la nivel intern;

| 32. | își însușește recomandările raportului Înaltului reprezentant pentru politica externă și de securitate comună și al Comisiei privind „Schimbările climatice și securitatea internațională” și subliniază necesitatea de a elabora o activitate diplomatică comunitară în domeniul climei, corespunzătoare, multilaterală și preventivă în acest sens, pentru ca aspectele climatice să poată fi legate într-o mai mare măsură de procesul de formare al relațiilor internaționale, împreună cu alți factori legați de relațiile internaționale precum creșterea populației și migrația determinată de climă, urbanizarea, necesarul de energie, prețurile în creștere la energie, ca și penuria de apă sau alimente; |
| --- | --- |

32.

își însușește recomandările raportului Înaltului reprezentant pentru politica externă și de securitate comună și al Comisiei privind „Schimbările climatice și securitatea internațională” și subliniază necesitatea de a elabora o activitate diplomatică comunitară în domeniul climei, corespunzătoare, multilaterală și preventivă în acest sens, pentru ca aspectele climatice să poată fi legate într-o mai mare măsură de procesul de formare al relațiilor internaționale, împreună cu alți factori legați de relațiile internaționale precum creșterea populației și migrația determinată de climă, urbanizarea, necesarul de energie, prețurile în creștere la energie, ca și penuria de apă sau alimente;

| 33. | solicită UE și statelor membre ca, în cadrul Strategiei europene de securitate și al politicii europene de securitate și apărare să prevină, să monitorizeze și să acționeze cu privire la efectele schimbărilor climatice și la catastrofele naturale care decurg din acestea și care afectează protecția civilă și siguranța umană, precum și cu privire la posibilele conflicte provocate de modificarea resurselor de apă și de teritoriu, ca urmare a schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

33.

solicită UE și statelor membre ca, în cadrul Strategiei europene de securitate și al politicii europene de securitate și apărare să prevină, să monitorizeze și să acționeze cu privire la efectele schimbărilor climatice și la catastrofele naturale care decurg din acestea și care afectează protecția civilă și siguranța umană, precum și cu privire la posibilele conflicte provocate de modificarea resurselor de apă și de teritoriu, ca urmare a schimbărilor climatice;

| 34. | solicită UE și statelor sale membre să consolideze parteneriatele existente în domeniul climei cu țările în curs de dezvoltare vizate și să încheie noi parteneriate acolo unde acestea nu există, furnizând sprijin financiar crescut pentru dezvoltarea și transferul de tehnologie, protecția proprietății intelectuale și construirea de capacitate instituțională; |
| --- | --- |

34.

solicită UE și statelor sale membre să consolideze parteneriatele existente în domeniul climei cu țările în curs de dezvoltare vizate și să încheie noi parteneriate acolo unde acestea nu există, furnizând sprijin financiar crescut pentru dezvoltarea și transferul de tehnologie, protecția proprietății intelectuale și construirea de capacitate instituțională;

| 35. | solicită Comisiei și statelor membre să acorde cea mai înaltă prioritate eficienței energetice și resurselor regenerabile în contextul cooperării pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

35.

solicită Comisiei și statelor membre să acorde cea mai înaltă prioritate eficienței energetice și resurselor regenerabile în contextul cooperării pentru dezvoltare;

| 36. | solicită Comisiei să urmeze strategii coordonate de negociere politico-economică și politico-ecologică în cadrul rundelor de negocieri ale OMC și ale procesului din perioada de după 2012, pentru a comunica partenerilor de negociere un mesaj credibil privind obiectivele europene de protecție a climei și instrumentele dezvoltate pentru atingerea acestora și a neutraliza îngrijorările privitoare la barierele comerciale sau alte dezavantaje în relațiile comerciale cu țări terțe care nu au obiective obligatorii de protecție a climei și, de asemenea, pentru a pune în aplicare principiul reciprocității, pentru combaterea schimbărilor climatice la nivel global; |
| --- | --- |

36.

solicită Comisiei să urmeze strategii coordonate de negociere politico-economică și politico-ecologică în cadrul rundelor de negocieri ale OMC și ale procesului din perioada de după 2012, pentru a comunica partenerilor de negociere un mesaj credibil privind obiectivele europene de protecție a climei și instrumentele dezvoltate pentru atingerea acestora și a neutraliza îngrijorările privitoare la barierele comerciale sau alte dezavantaje în relațiile comerciale cu țări terțe care nu au obiective obligatorii de protecție a climei și, de asemenea, pentru a pune în aplicare principiul reciprocității, pentru combaterea schimbărilor climatice la nivel global;

| 37. | solicită Comisiei, președințiilor Consiliului și statelor membre să adopte un rol de lideri în procesul de negociere a unui acord pentru perioada de după 2012 pentru a se asigura succesul negocierilor referitoare la atingerea obiectivului de 2oC; |
| --- | --- |

37.

solicită Comisiei, președințiilor Consiliului și statelor membre să adopte un rol de lideri în procesul de negociere a unui acord pentru perioada de după 2012 pentru a se asigura succesul negocierilor referitoare la atingerea obiectivului de 2oC;

Energia

| 38. | subliniază faptul că Europa are nevoie de o politică comună și vizionară în domeniul energiei, bazată pe solidaritatea între statele membre, atât în cadrul UE cât și în cadrul relațiilor externe, pentru a garanta un nivel înalt de securitate a furnizării de energie, cu respectarea cerințelor de dezvoltare durabilă, eficiența resurselor și neafectarea climei, care să abordeze problema schimbărilor climatice și a competitivității în scopul de a preveni orice risc de întrerupere a aprovizionării cu energie; |
| --- | --- |

38.

subliniază faptul că Europa are nevoie de o politică comună și vizionară în domeniul energiei, bazată pe solidaritatea între statele membre, atât în cadrul UE cât și în cadrul relațiilor externe, pentru a garanta un nivel înalt de securitate a furnizării de energie, cu respectarea cerințelor de dezvoltare durabilă, eficiența resurselor și neafectarea climei, care să abordeze problema schimbărilor climatice și a competitivității în scopul de a preveni orice risc de întrerupere a aprovizionării cu energie;

| 39. | solicită UE să creeze o comunitate europeană a energiilor regenerabile pentru a promova cercetări și proiecte-pilot suplimentare în acest domeniu, precum și dezvoltarea rețelei pentru a permite integrarea optimă a resurselor regenerabile de energie; |
| --- | --- |

39.

solicită UE să creeze o comunitate europeană a energiilor regenerabile pentru a promova cercetări și proiecte-pilot suplimentare în acest domeniu, precum și dezvoltarea rețelei pentru a permite integrarea optimă a resurselor regenerabile de energie;

| 40. | solicită UE și statelor membre să asigure:






  — | dezvoltarea și investirea într-o infrastructură europeană de aprovizionare cu energie (inclusiv rețeaua cunoscută sub numele de „supergrid”), necesară în vederea asigurării diversității în UE în materie de surse energetice; |
| --- | --- | --- |

40.

solicită UE și statelor membre să asigure:

—

dezvoltarea și investirea într-o infrastructură europeană de aprovizionare cu energie (inclusiv rețeaua cunoscută sub numele de „supergrid”), necesară în vederea asigurării diversității în UE în materie de surse energetice;

| — | cercetarea continuă și dezvoltarea de proiecte-pilot legate de tehnologia din domeniul TIC, producția descentralizată și alte noi progrese tehnologice; |
| --- | --- |

—

cercetarea continuă și dezvoltarea de proiecte-pilot legate de tehnologia din domeniul TIC, producția descentralizată și alte noi progrese tehnologice;

| 41. | solicită UE și statelor sale membre să asigure o fază de tranziție privind mixul de energie, care să fie influențată de politicieni și condusă de antreprenori, în care utilizarea surselor regenerabile de energie să completeze treptat și apoi să reducă utilizarea carburanților fosili, prin intermediul susținerii publice de către autoritățile publice ale statelor membre și de la nivel comunitar, cuplată cu cel mai mare grad de cooperare posibil cu alte țări și organizații internaționale; |
| --- | --- |

41.

solicită UE și statelor sale membre să asigure o fază de tranziție privind mixul de energie, care să fie influențată de politicieni și condusă de antreprenori, în care utilizarea surselor regenerabile de energie să completeze treptat și apoi să reducă utilizarea carburanților fosili, prin intermediul susținerii publice de către autoritățile publice ale statelor membre și de la nivel comunitar, cuplată cu cel mai mare grad de cooperare posibil cu alte țări și organizații internaționale;

| 42. | solicită statelor membre să sprijine un sentiment de responsabilitate personală la nivelul regiunilor și al cetățenilor și să promoveze, folosind stimulente juridice și fiscale, utilizarea crescută a surselor de energie disponibile local; |
| --- | --- |

42.

solicită statelor membre să sprijine un sentiment de responsabilitate personală la nivelul regiunilor și al cetățenilor și să promoveze, folosind stimulente juridice și fiscale, utilizarea crescută a surselor de energie disponibile local;

| 43. | solicită statelor membre să motiveze furnizorii de energie electrică, prin sisteme de amortizare și mecanisme fiscale de stimulare, să execute modernizările necesare în centralele electrice consumatoare de carburanți fosili pentru a se ajunge în acest mod la creșteri semnificative ale eficienței în producția convențională de energie electrică; |
| --- | --- |

43.

solicită statelor membre să motiveze furnizorii de energie electrică, prin sisteme de amortizare și mecanisme fiscale de stimulare, să execute modernizările necesare în centralele electrice consumatoare de carburanți fosili pentru a se ajunge în acest mod la creșteri semnificative ale eficienței în producția convențională de energie electrică;

| 44. | solicită statelor membre să garanteze accesul în rețea al energiei, gazului și electricității produse decentralizat, să îndepărteze barierele de acces la piață pentru furnizorii inovativi de energie electrică din sectorul energiilor regenerabile precum și să forțeze expansiunea cogenerării și trigenerării la nivel local, în conformitate cu obiectivele pe termen mediu; |
| --- | --- |

44.

solicită statelor membre să garanteze accesul în rețea al energiei, gazului și electricității produse decentralizat, să îndepărteze barierele de acces la piață pentru furnizorii inovativi de energie electrică din sectorul energiilor regenerabile precum și să forțeze expansiunea cogenerării și trigenerării la nivel local, în conformitate cu obiectivele pe termen mediu;

| 45. | propune, în calitate de componentă esențială a unei politici energetice comunitare externe, crearea unor parteneriate pentru producerea de energie solară cu state terțe din spațiul mediteranean, care să vizeze într-o fază inițială generarea de energie solară și transferarea acesteia către UE prin cabluri de curent electric de înaltă tensiune și care, într-o a doua fază, a putea reprezenta fundamentul pentru producerea de electricitate și de hidrogen și, astfel, pentru trecerea la o economie bazată pe energii regenerabile; |
| --- | --- |

45.

propune, în calitate de componentă esențială a unei politici energetice comunitare externe, crearea unor parteneriate pentru producerea de energie solară cu state terțe din spațiul mediteranean, care să vizeze într-o fază inițială generarea de energie solară și transferarea acesteia către UE prin cabluri de curent electric de înaltă tensiune și care, într-o a doua fază, a putea reprezenta fundamentul pentru producerea de electricitate și de hidrogen și, astfel, pentru trecerea la o economie bazată pe energii regenerabile;

| 46. | face apel către UE, statele membre și comunitatea de afaceri:






  — | să investească în infrastructură, rețele și rețele de forță pentru producția, transportul și stocarea electricității produse din surse de energie regenerabile și a hidrogenului; |
| --- | --- | --- |

46.

face apel către UE, statele membre și comunitatea de afaceri:

—

să investească în infrastructură, rețele și rețele de forță pentru producția, transportul și stocarea electricității produse din surse de energie regenerabile și a hidrogenului;

| — | să pună la dispoziția țărilor terțe, prin intermediul unor parteneriate energetice, programe de dezvoltare pentru instituțiile, infrastructura precum și programele de instruire necesare pentru specialiștii locali, precum și căi de acces în rețea în vederea satisfacerii propriilor necesități; |
| --- | --- |

—

să pună la dispoziția țărilor terțe, prin intermediul unor parteneriate energetice, programe de dezvoltare pentru instituțiile, infrastructura precum și programele de instruire necesare pentru specialiștii locali, precum și căi de acces în rețea în vederea satisfacerii propriilor necesități;

| 47. | face apel către statele membre să dezvolte în continuare conform posibilităților locale sau regionale cota de energie generată de vânt, care a devenit deja, prin promovare intensivă, o formă tradițională de exploatare a energiei, ca și cota de energie generată de apă și cea de energie geotermică în mixul energetic și să utilizeze în continuare potențialul de dezvoltare disponibil, printre altele prin intermediul inițiativelor europene de cercetare și a coordonării activităților de cercetare prin rețelele de excelență; |
| --- | --- |

47.

face apel către statele membre să dezvolte în continuare conform posibilităților locale sau regionale cota de energie generată de vânt, care a devenit deja, prin promovare intensivă, o formă tradițională de exploatare a energiei, ca și cota de energie generată de apă și cea de energie geotermică în mixul energetic și să utilizeze în continuare potențialul de dezvoltare disponibil, printre altele prin intermediul inițiativelor europene de cercetare și a coordonării activităților de cercetare prin rețelele de excelență;

| 48. | subliniază potențialul însemnat de utilizare a biomasei durabile pentru producerea de energie menită să diminueze emisiile de gaze cu efect de seră și se solicită elaborarea unei strategii europene de utilizare a biomasei durabile pentru producerea de electricitate și gaze, precum și de energie termică și de răcire; |
| --- | --- |

48.

subliniază potențialul însemnat de utilizare a biomasei durabile pentru producerea de energie menită să diminueze emisiile de gaze cu efect de seră și se solicită elaborarea unei strategii europene de utilizare a biomasei durabile pentru producerea de electricitate și gaze, precum și de energie termică și de răcire;

| 49. | solicită Comisiei să prezinte o analiză cuprinzătoare a tuturor emisiilor în întregul ciclu de viață al surselor separate de bioenergie pentru a determina ce rol poate juca în viitor biomasa obținută din reziduuri și din culturi dedicate în calitate de sursă de energie; consideră că ar trebui analizate avantajele și dezavantajele oportunităților oferite de inovațiile în materie de creștere a animalelor și de utilizarea biotehnologiei pentru îmbunătățirea valorii calorice a biomasei, fără a aduce atingere rezultatului acestei analize; |
| --- | --- |

49.

solicită Comisiei să prezinte o analiză cuprinzătoare a tuturor emisiilor în întregul ciclu de viață al surselor separate de bioenergie pentru a determina ce rol poate juca în viitor biomasa obținută din reziduuri și din culturi dedicate în calitate de sursă de energie; consideră că ar trebui analizate avantajele și dezavantajele oportunităților oferite de inovațiile în materie de creștere a animalelor și de utilizarea biotehnologiei pentru îmbunătățirea valorii calorice a biomasei, fără a aduce atingere rezultatului acestei analize;

| 50. | consideră cogenerarea de energie termică și electrică ca fiind o opțiune eficientă, economică și ecologică; |
| --- | --- |

50.

consideră cogenerarea de energie termică și electrică ca fiind o opțiune eficientă, economică și ecologică;

| 51. | recunoaște diversele abordări ale statelor membre privind energia nucleară și îndeamnă Comisia să acorde o atenție specială deșeurilor radioactive și întregului ciclu pentru a îmbunătăți siguranța; |
| --- | --- |

51.

recunoaște diversele abordări ale statelor membre privind energia nucleară și îndeamnă Comisia să acorde o atenție specială deșeurilor radioactive și întregului ciclu pentru a îmbunătăți siguranța;

| 52. | consideră cercetarea fezabilității tehnologice a fuziunii nucleare în reactorul de cercetare ITER ca fiind primul pas spre utilizarea comercială a acestei forme de energie și subliniază că atingerea acestui obiectiv depinde foarte mult de garantarea finanțării pe termen lung acestor activități de cercetare; |
| --- | --- |

52.

consideră cercetarea fezabilității tehnologice a fuziunii nucleare în reactorul de cercetare ITER ca fiind primul pas spre utilizarea comercială a acestei forme de energie și subliniază că atingerea acestui obiectiv depinde foarte mult de garantarea finanțării pe termen lung acestor activități de cercetare;

| 53. | îndeamnă statele membre și UE să încurajeze dezvoltarea tehnologiei CSC pentru centralele electrice pe bază de cărbuni și gaz, oferind stimulente pentru proiecte demonstrative și încurajând cercetarea; |
| --- | --- |

53.

îndeamnă statele membre și UE să încurajeze dezvoltarea tehnologiei CSC pentru centralele electrice pe bază de cărbuni și gaz, oferind stimulente pentru proiecte demonstrative și încurajând cercetarea;

Biocombustibilii

| 54. | constată că anumite tipuri de producție de biocombustibili pot avea un impact asupra prețurilor produselor alimentare, asupra pierderii biodiversității și defrișărilor și precizează, în același timp, că biocombustibilii trebuie produși într-un mod responsabil și printr-un proces durabil verificabil; |
| --- | --- |

54.

constată că anumite tipuri de producție de biocombustibili pot avea un impact asupra prețurilor produselor alimentare, asupra pierderii biodiversității și defrișărilor și precizează, în același timp, că biocombustibilii trebuie produși într-un mod responsabil și printr-un proces durabil verificabil;

| 55. | consideră că implicarea țărilor în curs de dezvoltare într-o strategie pe termen lung pentru dezvoltarea producției de biocombustibili este indispensabilă pentru a afla dacă se pot planifica din punct de vedere economic și dacă sunt rentabile, pentru a asigura producția de alimente și disponibilitatea acestora, pentru a se da un răspuns la problema sustenabilității ecologice a acestora, inclusiv o evaluare a tuturor efectelor indirecte relevante și, nu în ultimul rând, pentru a permite dezvoltarea socială și pentru a îmbunătăți pe termen lung veniturile, precum și pentru a garanta că țările în curs de dezvoltare beneficiază de formarea necesară astfel încât să poată respecta criteriile de durabilitate ale UE; |
| --- | --- |

55.

consideră că implicarea țărilor în curs de dezvoltare într-o strategie pe termen lung pentru dezvoltarea producției de biocombustibili este indispensabilă pentru a afla dacă se pot planifica din punct de vedere economic și dacă sunt rentabile, pentru a asigura producția de alimente și disponibilitatea acestora, pentru a se da un răspuns la problema sustenabilității ecologice a acestora, inclusiv o evaluare a tuturor efectelor indirecte relevante și, nu în ultimul rând, pentru a permite dezvoltarea socială și pentru a îmbunătăți pe termen lung veniturile, precum și pentru a garanta că țările în curs de dezvoltare beneficiază de formarea necesară astfel încât să poată respecta criteriile de durabilitate ale UE;

| 56. | solicită Comisiei și statelor membre să intensifice cercetarea și dezvoltarea în domeniul biocombustibililor avansați, să garanteze alocarea unor fonduri suficiente și să le asocieze unor obiective de dezvoltare fixe; |
| --- | --- |

56.

solicită Comisiei și statelor membre să intensifice cercetarea și dezvoltarea în domeniul biocombustibililor avansați, să garanteze alocarea unor fonduri suficiente și să le asocieze unor obiective de dezvoltare fixe;

| 57. | solicită Comisiei și statelor membre să folosească experiența câștigată din dezvoltarea în cadrul UE a unor criterii de durabilitate pentru a promova în mod activ dezvoltarea unui standard global în materie de biocombustibili; |
| --- | --- |

57.

solicită Comisiei și statelor membre să folosească experiența câștigată din dezvoltarea în cadrul UE a unor criterii de durabilitate pentru a promova în mod activ dezvoltarea unui standard global în materie de biocombustibili;

Eficiența energetică

| 58. | solicită Comisiei să propună un obiectiv obligatoriu de creștere cu 20% a eficienței energetice până în 2020 și să însoțească propunerea în cauză de obiective concrete provizorii privind reducerile; |
| --- | --- |

58.

solicită Comisiei să propună un obiectiv obligatoriu de creștere cu 20% a eficienței energetice până în 2020 și să însoțească propunerea în cauză de obiective concrete provizorii privind reducerile;

| 59. | solicită o campanie informativă largă la nivel local adresată cetățenilor pentru creșterea eficienței energetice descentralizate, în cadrul căreia să se ofere proprietarilor de case și de apartamente termografii cu bilanțuri energetice referitoare la proprietățile acestora, și să se depună propuneri pentru finanțarea posibilelor măsuri de modernizare după modelul microcreditelor; |
| --- | --- |

59.

solicită o campanie informativă largă la nivel local adresată cetățenilor pentru creșterea eficienței energetice descentralizate, în cadrul căreia să se ofere proprietarilor de case și de apartamente termografii cu bilanțuri energetice referitoare la proprietățile acestora, și să se depună propuneri pentru finanțarea posibilelor măsuri de modernizare după modelul microcreditelor;

| 60. | solicită Comisiei și statelor membre să ia măsuri active pentru a crește gradul de conștientizare a importanței TIC pentru îmbunătățirea eficienței energetice, a dezvoltării durabile și a calității vieții cetățenilor UE; |
| --- | --- |

60.

solicită Comisiei și statelor membre să ia măsuri active pentru a crește gradul de conștientizare a importanței TIC pentru îmbunătățirea eficienței energetice, a dezvoltării durabile și a calității vieții cetățenilor UE;

| 61. | solicită ca, prin intermediul târgurilor, al zilelor porților deschise și al seminarelor să se genereze efecte de sinergie care să antreneze proprietarii imobiliari, furnizorii de servicii financiare, comercianții și alți actori din sectorul imobiliar; |
| --- | --- |

61.

solicită ca, prin intermediul târgurilor, al zilelor porților deschise și al seminarelor să se genereze efecte de sinergie care să antreneze proprietarii imobiliari, furnizorii de servicii financiare, comercianții și alți actori din sectorul imobiliar;

| 62. | solicită o coordonare europeană clară în vederea dezvoltării cogenerării și trigenerării de electricitate și integrarea acestor principii în instalațiile industriale pentru a se garanta puncte de plecare locale și regionale pentru măsurile de protecție a climei, crescând, în același timp, eficiența consumului de energie; |
| --- | --- |

62.

solicită o coordonare europeană clară în vederea dezvoltării cogenerării și trigenerării de electricitate și integrarea acestor principii în instalațiile industriale pentru a se garanta puncte de plecare locale și regionale pentru măsurile de protecție a climei, crescând, în același timp, eficiența consumului de energie;

| 63. | solicită Consiliului Afaceri economice și financiare să introducă rate reduse ale TVA-ului pentru energiile regenerabile și pentru bunurile și serviciile care asigură economii de energie; propune, în special, ca statele membre să creeze stimulente de modernizare prin intermediul reducerilor TVA la aplicarea măsurilor de modernizare și a dispozitivelor utilizate pentru modernizare, prin orientarea taxelor funciare și asupra proprietății către eficiența energetică a clădirilor și prin implementarea și promovarea deplină a certificatelor de performanță energetică; |
| --- | --- |

63.

solicită Consiliului Afaceri economice și financiare să introducă rate reduse ale TVA-ului pentru energiile regenerabile și pentru bunurile și serviciile care asigură economii de energie; propune, în special, ca statele membre să creeze stimulente de modernizare prin intermediul reducerilor TVA la aplicarea măsurilor de modernizare și a dispozitivelor utilizate pentru modernizare, prin orientarea taxelor funciare și asupra proprietății către eficiența energetică a clădirilor și prin implementarea și promovarea deplină a certificatelor de performanță energetică;

| 64. | propune, în calitate de stimulent pentru modernizarea imobilelor închiriate, reducerea impozitelor pe veniturile obținute din închiriere proporțional cu investițiile în sistemele regenerabile de termoficare și electricitate și cu creșterea eficienței energetice; |
| --- | --- |

64.

propune, în calitate de stimulent pentru modernizarea imobilelor închiriate, reducerea impozitelor pe veniturile obținute din închiriere proporțional cu investițiile în sistemele regenerabile de termoficare și electricitate și cu creșterea eficienței energetice;

| 65. | observă, dată fiind durata îndelungată de viață a clădirilor, importanța crucială de a garanta că noile clădiri sunt construite cu respectarea celor mai înalte standarde de eficiență energetică, că clădirile existente sunt renovate pentru a respecta standardele contemporane și că se folosește cel puțin un nivel minim de energie din surse regenerabile în toate clădirile noi sau renovate care necesită energie termică sau de răcire; |
| --- | --- |

65.

observă, dată fiind durata îndelungată de viață a clădirilor, importanța crucială de a garanta că noile clădiri sunt construite cu respectarea celor mai înalte standarde de eficiență energetică, că clădirile existente sunt renovate pentru a respecta standardele contemporane și că se folosește cel puțin un nivel minim de energie din surse regenerabile în toate clădirile noi sau renovate care necesită energie termică sau de răcire;

| 66. | propune ca statele membre să îmbunătățească și să extindă utilizarea certificatelor de eficiență energetică și să relaționeze recomandările cu stimulente financiare; |
| --- | --- |

66.

propune ca statele membre să îmbunătățească și să extindă utilizarea certificatelor de eficiență energetică și să relaționeze recomandările cu stimulente financiare;

| 67. | solicită instituirea unor standarde comunitare minime privind eficiența energetică pentru clădirile noi și renovate; solicită autorităților locale și asociațiilor profesionale din statele membre să stabilească criterii, orientări și legislație la nivel național sau decizii administrative în domeniul eficienței energetice a clădirilor noi pentru arhitecți și ingineri constructori, precum și norme de construcție privind eficiența energetică a construcțiilor noi și a lucrărilor mari de renovare și să asigure, în acest context, aer curat și sănătos în interiorul clădirilor; |
| --- | --- |

67.

solicită instituirea unor standarde comunitare minime privind eficiența energetică pentru clădirile noi și renovate; solicită autorităților locale și asociațiilor profesionale din statele membre să stabilească criterii, orientări și legislație la nivel național sau decizii administrative în domeniul eficienței energetice a clădirilor noi pentru arhitecți și ingineri constructori, precum și norme de construcție privind eficiența energetică a construcțiilor noi și a lucrărilor mari de renovare și să asigure, în acest context, aer curat și sănătos în interiorul clădirilor;

| 68. | subliniază necesitatea includerii unor criterii minime de eficiență energetică într-o politică globală privind achizițiile publice pentru clădirile și serviciile la nivel național, regional și local, ca și modalitate de promovare a inovației în domeniul noilor tehnologii și de asigurare a accesului lor pe piață; |
| --- | --- |

68.

subliniază necesitatea includerii unor criterii minime de eficiență energetică într-o politică globală privind achizițiile publice pentru clădirile și serviciile la nivel național, regional și local, ca și modalitate de promovare a inovației în domeniul noilor tehnologii și de asigurare a accesului lor pe piață;

| 69. | solicită ca studiile disponibile privind amprenta de carbon și potențialul de reducere a energiei de către instituțiile UE să fie publicate și să fie ușor de accesat de către utilizatori pe site-urile internet relevante; |
| --- | --- |

69.

solicită ca studiile disponibile privind amprenta de carbon și potențialul de reducere a energiei de către instituțiile UE să fie publicate și să fie ușor de accesat de către utilizatori pe site-urile internet relevante;

| 70. | invită Comisia și statele membre să ofere sprijin activ pentru cercetarea și dezvoltarea tehnologică în domeniul tehnologiilor de iluminare și al aplicațiilor de iluminare inteligentă, astfel încât să poată fi promovată mai intens introducerea unei iluminări mai eficiente din punct de vedere energetic în spațiile publice interioare și exterioare - cu accent asupra diodelor electroluminescente (LED) cu o eficiență ridicată; |
| --- | --- |

70.

invită Comisia și statele membre să ofere sprijin activ pentru cercetarea și dezvoltarea tehnologică în domeniul tehnologiilor de iluminare și al aplicațiilor de iluminare inteligentă, astfel încât să poată fi promovată mai intens introducerea unei iluminări mai eficiente din punct de vedere energetic în spațiile publice interioare și exterioare - cu accent asupra diodelor electroluminescente (LED) cu o eficiență ridicată;

| 71. | observă că renovarea și îmbunătățirea eficienței energetice a blocurilor, în special în țările unde acestea formează partea principală a pieței de locuințe, este modalitatea cea mai ușoară pentru economisirea energiei și reducerea emisiilor de CO2; solicită Comisiei să revizuiască și să mărească limita existentă de 2% referitoare la fondurile structurale aplicabilă granturilor acordate pentru renovarea blocurilor; |
| --- | --- |

71.

observă că renovarea și îmbunătățirea eficienței energetice a blocurilor, în special în țările unde acestea formează partea principală a pieței de locuințe, este modalitatea cea mai ușoară pentru economisirea energiei și reducerea emisiilor de CO2; solicită Comisiei să revizuiască și să mărească limita existentă de 2% referitoare la fondurile structurale aplicabilă granturilor acordate pentru renovarea blocurilor;

| 72. | observă că obiectivul pe termen lung în sectorul construcțiilor din Europa ar trebui să fie obținerea unor performanțe energetice neutre pentru clădirile rezidențiale până în 2015 și în noile clădiri comerciale și publice până în 2020 și consideră că acest obiectiv ar trebui extins pe termen lung pentru a include clădirile renovate; |
| --- | --- |

72.

observă că obiectivul pe termen lung în sectorul construcțiilor din Europa ar trebui să fie obținerea unor performanțe energetice neutre pentru clădirile rezidențiale până în 2015 și în noile clădiri comerciale și publice până în 2020 și consideră că acest obiectiv ar trebui extins pe termen lung pentru a include clădirile renovate;

| 73. | solicită Comisiei să adapteze cerințele de eficiență energetică pentru dispozitivele electrice și electronice de toate tipurile la evoluțiile pieței, cel puțin o dată la cinci ani, în conformitate cu principiul „produsului cel mai competitiv”, să actualizeze programele de etichetare sau clasificările în materie de eficiență și astfel să evite informarea eronată a consumatorilor; |
| --- | --- |

73.

solicită Comisiei să adapteze cerințele de eficiență energetică pentru dispozitivele electrice și electronice de toate tipurile la evoluțiile pieței, cel puțin o dată la cinci ani, în conformitate cu principiul „produsului cel mai competitiv”, să actualizeze programele de etichetare sau clasificările în materie de eficiență și astfel să evite informarea eronată a consumatorilor;

| 74. | solicită Comisiei să fixeze obiective comunitare stringente și să stabilească politici industriale integrate concepute pentru a asigura accesul la piață și folosirea unor tehnologii eficiente din punct de vedere energetic, inclusiv dezvoltarea unor obiective tehnologice comune (cum ar fi locuințele pasive), folosirea mai intensă a strategiilor politice integrate, cum ar fi piețele de referință și achizițiile publice ecologice, precum și sprijinirea normelor referitoare la conceperea produselor și standardele minime; |
| --- | --- |

74.

solicită Comisiei să fixeze obiective comunitare stringente și să stabilească politici industriale integrate concepute pentru a asigura accesul la piață și folosirea unor tehnologii eficiente din punct de vedere energetic, inclusiv dezvoltarea unor obiective tehnologice comune (cum ar fi locuințele pasive), folosirea mai intensă a strategiilor politice integrate, cum ar fi piețele de referință și achizițiile publice ecologice, precum și sprijinirea normelor referitoare la conceperea produselor și standardele minime;

| 75. | face apel la Comisie să aplice cu consecvență interdicția dispozitivelor care prezintă mari pierderi de energie în modul de stand-by la aplicarea directivei privind designul ecologic (7), să facă obligatorie existența unei funcții de decuplare automată și să prescrie ca fiind obligatorii oprirea automată a dispozitivelor și activarea modului de economisire a energiei chiar și pentru instalațiile cu motor mare, precum și pentru dispozitivele și mașinile cu utilizare industrială; |
| --- | --- |

75.

face apel la Comisie să aplice cu consecvență interdicția dispozitivelor care prezintă mari pierderi de energie în modul de stand-by la aplicarea directivei privind designul ecologic (7), să facă obligatorie existența unei funcții de decuplare automată și să prescrie ca fiind obligatorii oprirea automată a dispozitivelor și activarea modului de economisire a energiei chiar și pentru instalațiile cu motor mare, precum și pentru dispozitivele și mașinile cu utilizare industrială;

| 76. | solicită cu insistență aplicarea timpurie și riguroasă a cerințelor din 2006 privind instalarea unor contoare inteligente, pentru a crește gradul de sensibilizare a consumatorului cu privire la utilizarea energiei și pentru a ajuta furnizorii de energie să gestioneze mai bine cererea; |
| --- | --- |

76.

solicită cu insistență aplicarea timpurie și riguroasă a cerințelor din 2006 privind instalarea unor contoare inteligente, pentru a crește gradul de sensibilizare a consumatorului cu privire la utilizarea energiei și pentru a ajuta furnizorii de energie să gestioneze mai bine cererea;

Mobilitate și logistică

| 77. | constată că modelul economic și social european se bazează pe asigurarea mobilității și disponibilității persoanelor, mărfurilor și bunurilor sub primatul eficienței temporare, în loc de garantarea eficienței resurselor și că, de aceea, în viitor este necesară o abordare combinată a ambilor factori; |
| --- | --- |

77.

constată că modelul economic și social european se bazează pe asigurarea mobilității și disponibilității persoanelor, mărfurilor și bunurilor sub primatul eficienței temporare, în loc de garantarea eficienței resurselor și că, de aceea, în viitor este necesară o abordare combinată a ambilor factori;

| 78. | solicită Băncii Europene de Investiții și sucursalei sale care se ocupă cu capitalul de risc, Fondul European de Investiții, să lărgească semnificativ sprijinul pe care-l acordă eficienței energetice și dezvoltării surselor regenerabile de energie; |
| --- | --- |

78.

solicită Băncii Europene de Investiții și sucursalei sale care se ocupă cu capitalul de risc, Fondul European de Investiții, să lărgească semnificativ sprijinul pe care-l acordă eficienței energetice și dezvoltării surselor regenerabile de energie;

| 79. | amintește actorilor afectați că sectorul transporturilor trebuie să respecte și obiectivele climatice ale UE de a diminua emisiile de CO2 până în 2020 cu cel puțin 20% și, dacă există un acord internațional, cu cel puțin 30% față de nivelurile din 1990 și să crească în aceeași perioadă eficiența energetică cu 20%; |
| --- | --- |

79.

amintește actorilor afectați că sectorul transporturilor trebuie să respecte și obiectivele climatice ale UE de a diminua emisiile de CO2 până în 2020 cu cel puțin 20% și, dacă există un acord internațional, cu cel puțin 30% față de nivelurile din 1990 și să crească în aceeași perioadă eficiența energetică cu 20%;

| 80. | solicită să se încurajeze un mix de politici cuprinzător format din măsuri care se susțin reciproc și care să vizeze o politică durabilă în sectorul transporturilor, inclusiv prin dezvoltarea tehnologiei vehiculelor (inovații eco-eficiente), creșterea gradului de folosire a surselor alternative de energie pentru transport, crearea unor rețele distribuite pentru combustibilii ecologici, folosirea mai intensă a formelor de propulsie alternative, un management inteligent al transporturilor, modificări în modul de a conduce și în modalitatea de utilizare a autovehiculelor, o logistică mai bună, „coridoare verzi” și TCI pentru transporturi, o taxă pe emisiile de CO2 și modernizarea transportului în comun pentru a atinge obiectivul de emisii zero fără a ignora nevoia din ce în ce mai mare de mobilitate; subliniază că toate acestea ar putea fi promovate prin exprimarea clară a unor preferințe în cadrul achizițiilor publice; |
| --- | --- |

80.

solicită să se încurajeze un mix de politici cuprinzător format din măsuri care se susțin reciproc și care să vizeze o politică durabilă în sectorul transporturilor, inclusiv prin dezvoltarea tehnologiei vehiculelor (inovații eco-eficiente), creșterea gradului de folosire a surselor alternative de energie pentru transport, crearea unor rețele distribuite pentru combustibilii ecologici, folosirea mai intensă a formelor de propulsie alternative, un management inteligent al transporturilor, modificări în modul de a conduce și în modalitatea de utilizare a autovehiculelor, o logistică mai bună, „coridoare verzi” și TCI pentru transporturi, o taxă pe emisiile de CO2 și modernizarea transportului în comun pentru a atinge obiectivul de emisii zero fără a ignora nevoia din ce în ce mai mare de mobilitate; subliniază că toate acestea ar putea fi promovate prin exprimarea clară a unor preferințe în cadrul achizițiilor publice;

| 81. | consideră că trebuie acordată o prioritate specială aplicării principiului „poluatorul plătește” și solicită implicarea pe deplin a tuturor modurilor de transport în procesul de internalizare a costurilor lor externe; subliniază că atingerea acestui obiectiv va cere un mediu economic adecvat și solicită, astfel, statelor membre să revizuiască taxele și obligațiile fiscale respective; |
| --- | --- |

81.

consideră că trebuie acordată o prioritate specială aplicării principiului „poluatorul plătește” și solicită implicarea pe deplin a tuturor modurilor de transport în procesul de internalizare a costurilor lor externe; subliniază că atingerea acestui obiectiv va cere un mediu economic adecvat și solicită, astfel, statelor membre să revizuiască taxele și obligațiile fiscale respective;

| 82. | salută Inventarierea ecologizării transporturilor de către Comisie, care prezintă măsurile legislative existente, precum și cele necesare pentru o creștere durabilă a sectorului de transporturi; |
| --- | --- |

82.

salută Inventarierea ecologizării transporturilor de către Comisie, care prezintă măsurile legislative existente, precum și cele necesare pentru o creștere durabilă a sectorului de transporturi;

| 83. | subliniază importanța proiectelor de infrastructură pentru sectorul transporturilor; totuși, solicită ca impactul potențial asupra climei să fie luat în considerare în viitor în momentul planificării, concepției și construcției; |
| --- | --- |

83.

subliniază importanța proiectelor de infrastructură pentru sectorul transporturilor; totuși, solicită ca impactul potențial asupra climei să fie luat în considerare în viitor în momentul planificării, concepției și construcției;

| 84. | solicită Comisiei și statelor membre să exploateze potențialul sistemelor de navigație prin satelit în vederea creșterii eficienței energetice în domeniul transporturilor prin îmbunătățirea gestionării și organizării fluxurilor de trafic, furnizând informații în timp real privind mișcările de bunuri și de persoane și optimizând selecția rutelor și a modurilor de transport; |
| --- | --- |

84.

solicită Comisiei și statelor membre să exploateze potențialul sistemelor de navigație prin satelit în vederea creșterii eficienței energetice în domeniul transporturilor prin îmbunătățirea gestionării și organizării fluxurilor de trafic, furnizând informații în timp real privind mișcările de bunuri și de persoane și optimizând selecția rutelor și a modurilor de transport;

| 85. | regretă că provocările legate de realizarea unei planificări urbane eficiente din punctul de vedere al transportului și ecologică, care să prevadă zone pentru pietoni, piste de biciclete și acces flexibil către transportul public local, au fost abordate în multe cazuri inadecvat sau prea târziu sau au fost luate în considerare doar parțial; |
| --- | --- |

85.

regretă că provocările legate de realizarea unei planificări urbane eficiente din punctul de vedere al transportului și ecologică, care să prevadă zone pentru pietoni, piste de biciclete și acces flexibil către transportul public local, au fost abordate în multe cazuri inadecvat sau prea târziu sau au fost luate în considerare doar parțial;

| 86. | face apel la statele membre și la autoritățile locale să:






  — | ofere alternative flexibile și coordonate la utilizarea autoturismelor și să extindă posibilitățile de mobilitate, de exemplu prin conectarea mai bună a rețelelor de transport local din centru și periferie existente și prin folosirea normelor de trafic rutier pentru a acorda prioritate transportului public în circulația din centrul orașelor, |
| --- | --- | --- |

86.

face apel la statele membre și la autoritățile locale să:

—

ofere alternative flexibile și coordonate la utilizarea autoturismelor și să extindă posibilitățile de mobilitate, de exemplu prin conectarea mai bună a rețelelor de transport local din centru și periferie existente și prin folosirea normelor de trafic rutier pentru a acorda prioritate transportului public în circulația din centrul orașelor,

| — | să extindă și să îmbunătățească masiv serviciul global, prin promovarea trecerii la transportul cu mijloace de transport mai ecologice, prin măsuri legate de prețuri și alte stimulente și prin investiții semnificative în infrastructura necesară, făcând transportul public mai atractiv, |
| --- | --- |

—

să extindă și să îmbunătățească masiv serviciul global, prin promovarea trecerii la transportul cu mijloace de transport mai ecologice, prin măsuri legate de prețuri și alte stimulente și prin investiții semnificative în infrastructura necesară, făcând transportul public mai atractiv,

și, de asemenea, în perioada intermediară, solicită o mai bună integrare a mijloacelor de transport private/individuale cu logistica în domeniul transportului integrat de pasageri/mărfuri și al sistemelor de transport public/colectiv și este convins că investițiile în infrastructura feroviară trebuie să fie însoțite de un serviciu feroviar mai bun;

| 87. | subliniază însemnătatea sistemelor inteligente de gestionare a traficului, în interesul co-modalității și importanța înglobării lor în politica de transport comunitară, națională, regională și locală, deoarece acestea conduc la un transport mai sigur și mai ecologic; solicită dezvoltarea și folosirea unor sisteme de transport inteligente pentru gestionarea traficului și reducerea congestiei; |
| --- | --- |

87.

subliniază însemnătatea sistemelor inteligente de gestionare a traficului, în interesul co-modalității și importanța înglobării lor în politica de transport comunitară, națională, regională și locală, deoarece acestea conduc la un transport mai sigur și mai ecologic; solicită dezvoltarea și folosirea unor sisteme de transport inteligente pentru gestionarea traficului și reducerea congestiei;

| 88. | solicită UE și statelor membre să colaboreze strâns cu sectorul industrial pentru a crea în politica referitoare la piețe condițiile necesare pentru a introduce sistemele de transport inteligente – în special în ceea ce privește logistica și sistemele de gestionare a siguranței (ERTMS, RIS, eCall) – în gestionarea transporturilor; |
| --- | --- |

88.

solicită UE și statelor membre să colaboreze strâns cu sectorul industrial pentru a crea în politica referitoare la piețe condițiile necesare pentru a introduce sistemele de transport inteligente – în special în ceea ce privește logistica și sistemele de gestionare a siguranței (ERTMS, RIS, eCall) – în gestionarea transporturilor;

| 89. | solicită statelor membre să promoveze co-modalitatea prin introducerea unor plăci de înmatriculare transferabile, urmând exemplele existente, făcând mai atractivă pentru cetățeni folosirea sistemului feroviar pentru călătoriile lungi și pentru folosirea la nivel local, în punctul de începere și respectiv de încheiere a călătoriei, a unor autoturisme eficiente din punct de vedere energetic; |
| --- | --- |

89.

solicită statelor membre să promoveze co-modalitatea prin introducerea unor plăci de înmatriculare transferabile, urmând exemplele existente, făcând mai atractivă pentru cetățeni folosirea sistemului feroviar pentru călătoriile lungi și pentru folosirea la nivel local, în punctul de începere și respectiv de încheiere a călătoriei, a unor autoturisme eficiente din punct de vedere energetic;

| 90. | salută decizia de a stabili, în cadrul legislației recent adoptate de stabilire a obiectivelor privind emisiile de CO2 produse de autovehicule, un obiectiv pe termen lung de 95g de CO2/km până în 2020; |
| --- | --- |

90.

salută decizia de a stabili, în cadrul legislației recent adoptate de stabilire a obiectivelor privind emisiile de CO2 produse de autovehicule, un obiectiv pe termen lung de 95g de CO2/km până în 2020;

| 91. | subliniază potențialul transportului pe calea ferată ca mod de transport eficient din punct de vedere energetic, cu emisii de CO2 scăzute, atât pentru transportul de bunuri pe distanțe mari, cât și pentru traficul regional și de persoane care fac naveta pe distanțe scurte și medii și solicită ca aceste priorități să se reflecte în criteriile aplicate pentru acordarea fondurilor regionale și de coeziune; |
| --- | --- |

91.

subliniază potențialul transportului pe calea ferată ca mod de transport eficient din punct de vedere energetic, cu emisii de CO2 scăzute, atât pentru transportul de bunuri pe distanțe mari, cât și pentru traficul regional și de persoane care fac naveta pe distanțe scurte și medii și solicită ca aceste priorități să se reflecte în criteriile aplicate pentru acordarea fondurilor regionale și de coeziune;

| 92. | salută construirea și extinderea în cadrul UE, precum și la nivelul țărilor vecine, a rețelelor de transport transeuropene (TEN-T) și solicită statelor membre încheierea cât mai curând cu putință a proiectelor de primă importanță, în special a proiectelor care sunt cele mai favorabile pentru climă, deoarece acestea sunt de o importanță vitală pentru logistica rețelelor de transport de mărfuri și pentru o politică europeană durabilă în ceea ce privește transportul; |
| --- | --- |

92.

salută construirea și extinderea în cadrul UE, precum și la nivelul țărilor vecine, a rețelelor de transport transeuropene (TEN-T) și solicită statelor membre încheierea cât mai curând cu putință a proiectelor de primă importanță, în special a proiectelor care sunt cele mai favorabile pentru climă, deoarece acestea sunt de o importanță vitală pentru logistica rețelelor de transport de mărfuri și pentru o politică europeană durabilă în ceea ce privește transportul;

| 93. | subliniază rolul important al căilor navigabile interne pentru transportul de bunuri; subliniază natura ecologică a acestui sector și faptul că nu s-au atins nici pe departe limitele fizice ale acestei posibilități de transport; |
| --- | --- |

93.

subliniază rolul important al căilor navigabile interne pentru transportul de bunuri; subliniază natura ecologică a acestui sector și faptul că nu s-au atins nici pe departe limitele fizice ale acestei posibilități de transport;

| 94. | regretă faptul că, în ciuda posibilității de a efectua, în interesul sectorului transporturilor ca întreg, un transfer modal spre căile ferate și căile navigabile interne pentru o proporție ridicată a transportului de mărfuri, investițiile în extinderea căilor ferate au scăzut în ultimii zece ani; |
| --- | --- |

94.

regretă faptul că, în ciuda posibilității de a efectua, în interesul sectorului transporturilor ca întreg, un transfer modal spre căile ferate și căile navigabile interne pentru o proporție ridicată a transportului de mărfuri, investițiile în extinderea căilor ferate au scăzut în ultimii zece ani;

| 95. | sprijină planul Comisiei de a desemna, împreună cu statele membre, „autostrăzi maritime” speciale, și are mari speranțe privind capacitatea viitorului „Spațiu european al transportului maritim fără bariere” de a promova și eficientiza transporturile maritime în Europa; |
| --- | --- |

95.

sprijină planul Comisiei de a desemna, împreună cu statele membre, „autostrăzi maritime” speciale, și are mari speranțe privind capacitatea viitorului „Spațiu european al transportului maritim fără bariere” de a promova și eficientiza transporturile maritime în Europa;

| 96. | susține propunerile Comisiei de a mări taxele portuare în funcție de nivelurile poluării generate de nave și de a asigura alimentarea cu electricitate a navelor aflate în port de pe țărm, și nu prin intermediul generatoarelor de pe nave; |
| --- | --- |

96.

susține propunerile Comisiei de a mări taxele portuare în funcție de nivelurile poluării generate de nave și de a asigura alimentarea cu electricitate a navelor aflate în port de pe țărm, și nu prin intermediul generatoarelor de pe nave;

| 97. | consideră că șantierele navale și operatorii de nave ar trebui să se preocupe intens de noile tehnologii pentru creșterea eficienței cum ar fi introducerea velelor superioare, sistemul cu cavitate de aer, utilizarea căldurii reziduale pentru producerea de energie electrică, motoare mai eficiente, profile mai bune pentru carcasă și cârmă, prognoze mai exacte ale vremii pentru adaptarea cursului sau posibilitatea de a economisi combustibil prin vopsirea corpului navelor; |
| --- | --- |

97.

consideră că șantierele navale și operatorii de nave ar trebui să se preocupe intens de noile tehnologii pentru creșterea eficienței cum ar fi introducerea velelor superioare, sistemul cu cavitate de aer, utilizarea căldurii reziduale pentru producerea de energie electrică, motoare mai eficiente, profile mai bune pentru carcasă și cârmă, prognoze mai exacte ale vremii pentru adaptarea cursului sau posibilitatea de a economisi combustibil prin vopsirea corpului navelor;

| 98. | face apel la Organizația Maritimă Internațională să stabilească pentru sectorul transportului maritim un obiectiv de reducere și un standard minim pentru folosirea acestor tehnologii moderne la construcția de nave noi; |
| --- | --- |

98.

face apel la Organizația Maritimă Internațională să stabilească pentru sectorul transportului maritim un obiectiv de reducere și un standard minim pentru folosirea acestor tehnologii moderne la construcția de nave noi;

| 99. | consideră că este necesară o abordare integrată în sectorul aviației, care să oblige industria aeronautică mondială, liniile aeriene și operatorii de aeroport deopotrivă să-și asume împreună un obiectiv de reducere a emisiilor în cel mai scurt timp posibil și până cel târziu la 1 ianuarie 2013; consideră că abordarea integrată ar trebui să acopere cercetarea și tehnologia, îmbunătățirile funcționale și un sistem mondial de comercializare a cotelor de emisie care ar trebui să fie bazat pe sistemul UE de comercializare a cotelor de emisie în sectorul aviației; |
| --- | --- |

99.

consideră că este necesară o abordare integrată în sectorul aviației, care să oblige industria aeronautică mondială, liniile aeriene și operatorii de aeroport deopotrivă să-și asume împreună un obiectiv de reducere a emisiilor în cel mai scurt timp posibil și până cel târziu la 1 ianuarie 2013; consideră că abordarea integrată ar trebui să acopere cercetarea și tehnologia, îmbunătățirile funcționale și un sistem mondial de comercializare a cotelor de emisie care ar trebui să fie bazat pe sistemul UE de comercializare a cotelor de emisie în sectorul aviației;

| 100. | îndeamnă explicit UE și statele sale membre ca, înainte de aplicarea sistemului de comerț cu cote de emisie la sectorul aviatic, să implementeze și să extindă pe cât de eficient posibil Cerul european unic, precum și proiectul SESAR, astfel încât să urmărească în mod prioritar crearea unor blocuri de spațiu aerian flexibile și funcționale, ca și utilizarea flexibilă a spațiului aerian în ansamblu, pentru a putea utiliza imediat potențialele de reducere disponibile și pentru a se diminua consumul de combustibil al avioanelor cu până la 12 %; |
| --- | --- |

100.

îndeamnă explicit UE și statele sale membre ca, înainte de aplicarea sistemului de comerț cu cote de emisie la sectorul aviatic, să implementeze și să extindă pe cât de eficient posibil Cerul european unic, precum și proiectul SESAR, astfel încât să urmărească în mod prioritar crearea unor blocuri de spațiu aerian flexibile și funcționale, ca și utilizarea flexibilă a spațiului aerian în ansamblu, pentru a putea utiliza imediat potențialele de reducere disponibile și pentru a se diminua consumul de combustibil al avioanelor cu până la 12 %;

| 101. | solicită UE și statelor sale membre să acorde activităților de cercetare și dezvoltare întregul sprijin necesar pentru tehnologiile de transport inovatoare și ecologice, cum ar fi hidrogenul, electricitatea, pilele de combustie, tehnologiile hibride sau biocombustibilii avansați pentru echipamente de propulsie, precum și pentru materiale alternative și, noi tehnologii și soluții IT, care ar reduce greutatea vehiculelor și le-ar spori eficiența; |
| --- | --- |

101.

solicită UE și statelor sale membre să acorde activităților de cercetare și dezvoltare întregul sprijin necesar pentru tehnologiile de transport inovatoare și ecologice, cum ar fi hidrogenul, electricitatea, pilele de combustie, tehnologiile hibride sau biocombustibilii avansați pentru echipamente de propulsie, precum și pentru materiale alternative și, noi tehnologii și soluții IT, care ar reduce greutatea vehiculelor și le-ar spori eficiența;

| 102. | încurajează producătorii de sisteme de propulsie și motoare pentru sectorul transporturilor să conlucreze, conform normelor Euro 6, dar și în plus, la o continuă îmbunătățire a eficienței mașinilor lor, să stabilească obiective sectoriale vizând creșteri masive ale eficienței și să cerceteze în continuare introducerea combustibililor alternativi pentru a contribui astfel la o creștere durabilă a sectorului; |
| --- | --- |

102.

încurajează producătorii de sisteme de propulsie și motoare pentru sectorul transporturilor să conlucreze, conform normelor Euro 6, dar și în plus, la o continuă îmbunătățire a eficienței mașinilor lor, să stabilească obiective sectoriale vizând creșteri masive ale eficienței și să cerceteze în continuare introducerea combustibililor alternativi pentru a contribui astfel la o creștere durabilă a sectorului;

| 103. | solicită constructorilor de automobile să se orienteze spre modele mai mici, mai ușoare și mai eficiente pentru a permite mobilitatea individuală în limitele impuse de schimbările climatice și de resursele de petrol limitate; |
| --- | --- |

103.

solicită constructorilor de automobile să se orienteze spre modele mai mici, mai ușoare și mai eficiente pentru a permite mobilitatea individuală în limitele impuse de schimbările climatice și de resursele de petrol limitate;

| 104. | solicită industriei de armament să se ocupe, de asemenea, de creșterea eficienței motoarelor și sistemelor sale de propulsie și să cerceteze posibilitățile de utilizare a combustibililor alternativi; |
| --- | --- |

104.

solicită industriei de armament să se ocupe, de asemenea, de creșterea eficienței motoarelor și sistemelor sale de propulsie și să cerceteze posibilitățile de utilizare a combustibililor alternativi;

| 105. | solicită Uniunii Europene și statelor membre să adopte un cadru de sprijin specific pentru hidrogen, bazat pe surse regenerabile de energie, pentru a garanta mărirea ritmului de producere a vehiculelor pe bază de hidrogen; consideră că acest cadru ar trebui să facă referire la chestiunile legate de creșterea sprijinului comunitar pentru aplicațiile tehnologiilor legate de hidrogen la utilizatorul final, acordarea de sprijin de către statele membre pentru implementarea tehnologiilor specifice pentru hidrogen prin măsuri financiare cum ar fi stimulente fiscale și crearea unor piețe timpurii prin achiziția publică a unor vehicule cu emisii zero de către serviciile guvernamentale; |
| --- | --- |

105.

solicită Uniunii Europene și statelor membre să adopte un cadru de sprijin specific pentru hidrogen, bazat pe surse regenerabile de energie, pentru a garanta mărirea ritmului de producere a vehiculelor pe bază de hidrogen; consideră că acest cadru ar trebui să facă referire la chestiunile legate de creșterea sprijinului comunitar pentru aplicațiile tehnologiilor legate de hidrogen la utilizatorul final, acordarea de sprijin de către statele membre pentru implementarea tehnologiilor specifice pentru hidrogen prin măsuri financiare cum ar fi stimulente fiscale și crearea unor piețe timpurii prin achiziția publică a unor vehicule cu emisii zero de către serviciile guvernamentale;

| 106. | face apel la Comisie să întocmească până în 2010 un raport despre restricțiile care mai există cu privire la cabotaj și alți factori din Uniunea Europeană, care cauzează curse fără încărcătură și pierderi de eficiență pe piața internă; consideră că o logistică eficientă și eficace în domeniul transportului de mărfuri, folosită ca parte integrantă a sistemului comunitar de transporturi, sunt cheia mobilității durabile în Europa, precum și cheia pentru folosirea optimă a resurselor energetice, pentru crearea de locuri de muncă, pentru protecția mediului și pentru lupta împotriva schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

106.

face apel la Comisie să întocmească până în 2010 un raport despre restricțiile care mai există cu privire la cabotaj și alți factori din Uniunea Europeană, care cauzează curse fără încărcătură și pierderi de eficiență pe piața internă; consideră că o logistică eficientă și eficace în domeniul transportului de mărfuri, folosită ca parte integrantă a sistemului comunitar de transporturi, sunt cheia mobilității durabile în Europa, precum și cheia pentru folosirea optimă a resurselor energetice, pentru crearea de locuri de muncă, pentru protecția mediului și pentru lupta împotriva schimbărilor climatice;

Turism și patrimoniul culturale

| 107. | își exprimă îngrijorarea față de amenințarea reprezentată de fenomenele meteorologice extreme și de schimbările climatice pe termen lung pentru monumentele culturale din Europa și solicită statelor membre să redacteze o listă uniformă, coordinată la nivel european, a monumentelor culturale europene periclitate de schimbările climatice; |
| --- | --- |

107.

își exprimă îngrijorarea față de amenințarea reprezentată de fenomenele meteorologice extreme și de schimbările climatice pe termen lung pentru monumentele culturale din Europa și solicită statelor membre să redacteze o listă uniformă, coordinată la nivel european, a monumentelor culturale europene periclitate de schimbările climatice;

| 108. | face apel la Comisie, la statele membre și la regiuni să ia măsuri cuprinzătoare de adaptare și prevenire în zonele turistice sezoniere sensibile la variațiile de climă unde nu există oferte alternative – cum ar fi asigurarea alimentării cu apă, protecția împotriva incendiilor în zonele de pădure, luarea de precauții față de topirea ghețarilor și îmbunătățirea protecției litoralului – pentru a ține cont de importanța economică a turismului și a infrastructurii necesare pentru crearea de locuri de muncă și realizarea de venituri și pentru a contracara daunele economice semnificative de-a lungul întregului lanț valoric; |
| --- | --- |

108.

face apel la Comisie, la statele membre și la regiuni să ia măsuri cuprinzătoare de adaptare și prevenire în zonele turistice sezoniere sensibile la variațiile de climă unde nu există oferte alternative – cum ar fi asigurarea alimentării cu apă, protecția împotriva incendiilor în zonele de pădure, luarea de precauții față de topirea ghețarilor și îmbunătățirea protecției litoralului – pentru a ține cont de importanța economică a turismului și a infrastructurii necesare pentru crearea de locuri de muncă și realizarea de venituri și pentru a contracara daunele economice semnificative de-a lungul întregului lanț valoric;

| 109. | consideră că în anumite regiuni continuarea expansiunii sectorului turistic este rezonabilă din punct de vedere economic și justificabilă din punct de vedere ecologic doar în condițiile includerii efectelor probabile ale schimbărilor climatice la nivel local (cum ar fi lipsa acută de apă, dispariția zăpezii sau dispariția ghețarilor) în momentul analizării posibilităților de dezvoltare a zonei; |
| --- | --- |

109.

consideră că în anumite regiuni continuarea expansiunii sectorului turistic este rezonabilă din punct de vedere economic și justificabilă din punct de vedere ecologic doar în condițiile includerii efectelor probabile ale schimbărilor climatice la nivel local (cum ar fi lipsa acută de apă, dispariția zăpezii sau dispariția ghețarilor) în momentul analizării posibilităților de dezvoltare a zonei;

| 110. | face apel la sectorul turismului să colaboreze cu comunitățile locale și asociațiile economice la elaborarea de strategii integrate în vederea reducerii emisiilor și a creșterii eficienței energetice a sectorului – în special în ceea ce privește transportul și industria hotelieră – și, de asemenea, să conceapă măsuri de promovare a ecoturismului, inclusiv dezvoltarea turismului social, a turismului sportiv sau a turismului cultural și a destinațiilor turistice de predilecție care să respecte și să protejeze mediul; |
| --- | --- |

110.

face apel la sectorul turismului să colaboreze cu comunitățile locale și asociațiile economice la elaborarea de strategii integrate în vederea reducerii emisiilor și a creșterii eficienței energetice a sectorului – în special în ceea ce privește transportul și industria hotelieră – și, de asemenea, să conceapă măsuri de promovare a ecoturismului, inclusiv dezvoltarea turismului social, a turismului sportiv sau a turismului cultural și a destinațiilor turistice de predilecție care să respecte și să protejeze mediul;

Emisiile industriale

| 111. | solicită includerea în standardele de raportare ale societăților a auditurilor efectuate la locul de muncă privind schimbările climatice pentru a crește transparența în ceea ce privește monitorizarea politicilor ecologice și reducerea emisiilor; |
| --- | --- |

111.

solicită includerea în standardele de raportare ale societăților a auditurilor efectuate la locul de muncă privind schimbările climatice pentru a crește transparența în ceea ce privește monitorizarea politicilor ecologice și reducerea emisiilor;

| 112. | solicită ca toate instituțiile comerciale și necomerciale să raporteze în mod public, anual, cu privire la cantitatea de gaze cu efect de seră emise, măsurile luate pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, activitățile întreprinse pentru recalificarea angajaților (în cazul închiderii în urma unei scurgeri de CO2 dovedite) și veniturile obținute în urma operațiunilor efectuate în cadrul sistemului de comercializare a emisiilor; solicită Comisiei să monitorizeze aceste activități și să raporteze Parlamentului cu privire la progresul realizat de sectoarele industriale în ceea ce privește reducerea emisiilor; |
| --- | --- |

112.

solicită ca toate instituțiile comerciale și necomerciale să raporteze în mod public, anual, cu privire la cantitatea de gaze cu efect de seră emise, măsurile luate pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, activitățile întreprinse pentru recalificarea angajaților (în cazul închiderii în urma unei scurgeri de CO2 dovedite) și veniturile obținute în urma operațiunilor efectuate în cadrul sistemului de comercializare a emisiilor; solicită Comisiei să monitorizeze aceste activități și să raporteze Parlamentului cu privire la progresul realizat de sectoarele industriale în ceea ce privește reducerea emisiilor;

Agricultura și creșterea animalelor

| 113. | solicită Comisiei să ia în considerare, fără a prejudeca rezultatele, includerea explicită a agriculturii într-o politică integrată europeană viitoare privind schimbările climatice și elaborarea obiectivelor de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră, inclusiv metanul și protoxidul de azot, din sectorul agriculturii, exploatând tot potențialul existent; |
| --- | --- |

113.

solicită Comisiei să ia în considerare, fără a prejudeca rezultatele, includerea explicită a agriculturii într-o politică integrată europeană viitoare privind schimbările climatice și elaborarea obiectivelor de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră, inclusiv metanul și protoxidul de azot, din sectorul agriculturii, exploatând tot potențialul existent;

| 114. | indică faptul că printr-o cultivare optimizată a terenurilor se mărește conținutul de humus din pământ, precum și faptul că printr-o mai bună gestionare a cultivării și evitarea pârloagelor necultivate, suprafețele cultivabile pot juca un rol mai important decât până acum în stocarea carbonului; |
| --- | --- |

114.

indică faptul că printr-o cultivare optimizată a terenurilor se mărește conținutul de humus din pământ, precum și faptul că printr-o mai bună gestionare a cultivării și evitarea pârloagelor necultivate, suprafețele cultivabile pot juca un rol mai important decât până acum în stocarea carbonului;

| 115. | consideră că o practică optimizată de depozitare și împrăștiere a fertilizatorilor minerali poate aduce o contribuție esențială la reducerea emisiilor de gaz ilariant; solicită în acest sens intensificarea fertilizării cu amestecuri organice în locul fertilizatorilor minerali; |
| --- | --- |

115.

consideră că o practică optimizată de depozitare și împrăștiere a fertilizatorilor minerali poate aduce o contribuție esențială la reducerea emisiilor de gaz ilariant; solicită în acest sens intensificarea fertilizării cu amestecuri organice în locul fertilizatorilor minerali;

| 116. | solicită efectuarea unor analize economice referitoare la rentabilitatea anumitor practici de cultivare regionale în condiții climatice diferite pentru a identifica posibilitățile de adaptare și pentru a înlesni o reorientare spre alți cultivari; |
| --- | --- |

116.

solicită efectuarea unor analize economice referitoare la rentabilitatea anumitor practici de cultivare regionale în condiții climatice diferite pentru a identifica posibilitățile de adaptare și pentru a înlesni o reorientare spre alți cultivari;

| 117. | solicită ca să se întreprindă activități de cercetare în domeniul noilor tehnologii și activități de dezvoltare a acestora, inclusiv în domeniul biotehnologiei pentru creșterea semințelor și a plantelor și în domeniul tehnologiei genetice ecologice, precum și îmbunătățirea protecției plantelor, în vederea implementării unei politici de protecție a climei în agricultură; solicită, de asemenea, finanțarea activităților de cercetare și dezvoltare a unor metode noi, mai ecologice, de cultivare și administrare a fermelor și pentru implementarea lor prin scheme-pilot, care ar trebui să cuprindă seminarii și programe educaționale atât pentru fermierii noi, cât și pentru cei existenți, pentru a contribui la adaptarea agriculturii la schimbările climatice; își exprimă opinia că trebuie ca practicile agricole să țină cont de schimbările climatice și solicită finanțarea activităților de cercetare și dezvoltare a unor metode noi și mai ecologice de cultivare și de administrare a fermelor; de asemenea solicită să se întreprindă activități de cercetare în domeniul noilor tehnologii, biotehnologiei pentru creșterea semințelor și a plantelor și în domeniul tehnologiei genetice ecologice și fitosanitar și solicită o politică de protecție a climei în agricultură care să includă seminarii și programe educaționale, scheme-pilot și cunoștințe tehnice de gestionare a pământului și a apei; |
| --- | --- |

117.

solicită ca să se întreprindă activități de cercetare în domeniul noilor tehnologii și activități de dezvoltare a acestora, inclusiv în domeniul biotehnologiei pentru creșterea semințelor și a plantelor și în domeniul tehnologiei genetice ecologice, precum și îmbunătățirea protecției plantelor, în vederea implementării unei politici de protecție a climei în agricultură; solicită, de asemenea, finanțarea activităților de cercetare și dezvoltare a unor metode noi, mai ecologice, de cultivare și administrare a fermelor și pentru implementarea lor prin scheme-pilot, care ar trebui să cuprindă seminarii și programe educaționale atât pentru fermierii noi, cât și pentru cei existenți, pentru a contribui la adaptarea agriculturii la schimbările climatice; își exprimă opinia că trebuie ca practicile agricole să țină cont de schimbările climatice și solicită finanțarea activităților de cercetare și dezvoltare a unor metode noi și mai ecologice de cultivare și de administrare a fermelor; de asemenea solicită să se întreprindă activități de cercetare în domeniul noilor tehnologii, biotehnologiei pentru creșterea semințelor și a plantelor și în domeniul tehnologiei genetice ecologice și fitosanitar și solicită o politică de protecție a climei în agricultură care să includă seminarii și programe educaționale, scheme-pilot și cunoștințe tehnice de gestionare a pământului și a apei;

| 118. | recunoaște că cultivarea cerealelor și a plantei soia pentru furajarea animalelor este responsabilă pentru producerea unor emisii substanțiale de gaze de seră; reamintește raportul întitulat „Umbra lungă a șeptelului” („Livestock's Long Shadow”) redactat de Organizația pentru Alimentație și Agricultură a ONU în noiembrie 2006, care menționează că industria creșterii animalelor este responsabilă pentru 18% din totalul emisiilor de gaze cu efect de seră la nivel mondial; |
| --- | --- |

118.

recunoaște că cultivarea cerealelor și a plantei soia pentru furajarea animalelor este responsabilă pentru producerea unor emisii substanțiale de gaze de seră; reamintește raportul întitulat „Umbra lungă a șeptelului” („Livestock's Long Shadow”) redactat de Organizația pentru Alimentație și Agricultură a ONU în noiembrie 2006, care menționează că industria creșterii animalelor este responsabilă pentru 18% din totalul emisiilor de gaze cu efect de seră la nivel mondial;

| 119. | solicită o evaluare a furajelor folosite în producția de carne și lapte pentru a se ajunge la o reducere a formării metanului în rumenul rumegătoarelor; solicită ca toate măsurile luate în sectorul creșterii animalelor cu privire la furajare și reproducere să fie supuse unui studiu de impact în domeniul sănătății și bunăstării animalelor și solicită ca aceste măsuri să nu fie implementate dacă există efecte adverse asupra animalelor implicate; |
| --- | --- |

119.

solicită o evaluare a furajelor folosite în producția de carne și lapte pentru a se ajunge la o reducere a formării metanului în rumenul rumegătoarelor; solicită ca toate măsurile luate în sectorul creșterii animalelor cu privire la furajare și reproducere să fie supuse unui studiu de impact în domeniul sănătății și bunăstării animalelor și solicită ca aceste măsuri să nu fie implementate dacă există efecte adverse asupra animalelor implicate;

| 120. | recunoaște faptul că extinderea instalațiilor de biogaz pentru obținerea de energie prin prelucrarea gunoiului de grajd poate avea o contribuție semnificativă din punct de vedere economic și ecologic pentru reducerea emisiilor de metan rezultate în urma creșterii animalelor; |
| --- | --- |

120.

recunoaște faptul că extinderea instalațiilor de biogaz pentru obținerea de energie prin prelucrarea gunoiului de grajd poate avea o contribuție semnificativă din punct de vedere economic și ecologic pentru reducerea emisiilor de metan rezultate în urma creșterii animalelor;

Păduri

| 121. | este de părere că, pe viitor, politica europeană în ceea ce privește clima trebuie să aibă ca obiectiv conservarea pădurilor tropicale și a pădurilor boreale încă existente și, de asemenea, prezervarea pădurilor europene și reîmpădurirea; subliniază faptul că centurile de terenuri împădurite în jurul zonelor urbane și al centrelor industriale vaste pot juca un rol important; |
| --- | --- |

121.

este de părere că, pe viitor, politica europeană în ceea ce privește clima trebuie să aibă ca obiectiv conservarea pădurilor tropicale și a pădurilor boreale încă existente și, de asemenea, prezervarea pădurilor europene și reîmpădurirea; subliniază faptul că centurile de terenuri împădurite în jurul zonelor urbane și al centrelor industriale vaste pot juca un rol important;

| 122. | este de părere că ar trebui să se dezvolte o schemă de compensare de durată în silvicultură prin intermediul UNFCCC pentru ca, astfel, combaterea distrugerii pădurilor să poată contribui într-adevăr la reducerea emisiilor, și solicită crearea unui stimulent economic clar pentru conservarea de durată a pădurilor virgine și a marilor suprafețe împădurite printr-o utilizare sustenabilă, în care valoarea de utilizare trebuie măsurată într-un raport mult mai strâns cu „serviciile ecologice” și funcțiile sociale pe care le aduce; |
| --- | --- |

122.

este de părere că ar trebui să se dezvolte o schemă de compensare de durată în silvicultură prin intermediul UNFCCC pentru ca, astfel, combaterea distrugerii pădurilor să poată contribui într-adevăr la reducerea emisiilor, și solicită crearea unui stimulent economic clar pentru conservarea de durată a pădurilor virgine și a marilor suprafețe împădurite printr-o utilizare sustenabilă, în care valoarea de utilizare trebuie măsurată într-un raport mult mai strâns cu „serviciile ecologice” și funcțiile sociale pe care le aduce;

| 123. | solicită, în cadrul unei piețe globale de cote CO2 acordarea de stimulente economice acelor țări care dispun încă de vaste regiuni împădurite natural, pentru a le conserva, recunoscând cantitatea de carbon acumulată în fiecare an de către o pădure conservată în mod riguros; în acest context, propune să se verifice dacă este utilă o concentrare exclusivă pe pădurile tropicale; |
| --- | --- |

123.

solicită, în cadrul unei piețe globale de cote CO2 acordarea de stimulente economice acelor țări care dispun încă de vaste regiuni împădurite natural, pentru a le conserva, recunoscând cantitatea de carbon acumulată în fiecare an de către o pădure conservată în mod riguros; în acest context, propune să se verifice dacă este utilă o concentrare exclusivă pe pădurile tropicale;

| 124. | face apel la UE în colaborare cu comunitatea internațională să construiască sisteme de supraveghere aeriană și prin satelit și infrastructura necesară pentru o conservare de durată în special a pădurilor tropicale; propune crearea unui fond global sub auspiciile băncii mondiale pentru construirea de sisteme de supraveghere; |
| --- | --- |

124.

face apel la UE în colaborare cu comunitatea internațională să construiască sisteme de supraveghere aeriană și prin satelit și infrastructura necesară pentru o conservare de durată în special a pădurilor tropicale; propune crearea unui fond global sub auspiciile băncii mondiale pentru construirea de sisteme de supraveghere;

| 125. | consideră că sistemele de supraveghere pentru protejarea pădurilor pot fi eficiente doar atunci când pe termen lung se creează și se mențin sprijinul instituțional necesar și organisme administrative cu personal calificat; |
| --- | --- |

125.

consideră că sistemele de supraveghere pentru protejarea pădurilor pot fi eficiente doar atunci când pe termen lung se creează și se mențin sprijinul instituțional necesar și organisme administrative cu personal calificat;

| 126. | indică în acest sens și necesitatea unor programe de monitorizare a pădurilor europene care să permită detectarea din timp a unei eventuale infestări cu paraziți, precum și a unei modelizări științifice a riscului în legătură cu zonele împădurite predispuse la valuri de caniculă, incendii naturale și secetă și luarea de contramăsuri corespunzătoare pentru protejarea pădurilor; |
| --- | --- |

126.

indică în acest sens și necesitatea unor programe de monitorizare a pădurilor europene care să permită detectarea din timp a unei eventuale infestări cu paraziți, precum și a unei modelizări științifice a riscului în legătură cu zonele împădurite predispuse la valuri de caniculă, incendii naturale și secetă și luarea de contramăsuri corespunzătoare pentru protejarea pădurilor;

| 127. | este de opinia că inventarele naționale ale pădurilor efectuate de statele membre sunt o sursă importantă de informații pentru evaluarea stării generale a pădurilor europene și a însemnătății sale ca absorbant de CO2; solicită Comisiei nu doar să accelereze prezentarea și evaluarea de către statele membre a datelor colectate, ci și să exploateze cele mai bune practici existente la nivelul statelor membre; |
| --- | --- |

127.

este de opinia că inventarele naționale ale pădurilor efectuate de statele membre sunt o sursă importantă de informații pentru evaluarea stării generale a pădurilor europene și a însemnătății sale ca absorbant de CO2; solicită Comisiei nu doar să accelereze prezentarea și evaluarea de către statele membre a datelor colectate, ci și să exploateze cele mai bune practici existente la nivelul statelor membre;

| 128. | constată că, datorită proprietăților aferente ciclului său de viață, lemnul poate reprezenta în principiu o opțiune „mai ecologică” în construcții decât oțelul și betonul, întrucât înmagazinează dioxid de carbon, producția sa necesită mult mai puțină energie decât în cazul alternativelor iar subprodusele acestuia pot fi folosite pentru producerea de energie regenerabilă; este conștient, cu toate acestea, că acest lucru necesită ca lemnul folosit să fi fost procurat într-un mod durabil, ceea ce adesea nu se întâmplă în prezent; prin urmare, invită UE să adopte de urgență măsuri legislative pentru a reduce la minimum riscul de a introduce pe piața UE lemn tăiat ilegal și de origine nedurabilă; |
| --- | --- |

128.

constată că, datorită proprietăților aferente ciclului său de viață, lemnul poate reprezenta în principiu o opțiune „mai ecologică” în construcții decât oțelul și betonul, întrucât înmagazinează dioxid de carbon, producția sa necesită mult mai puțină energie decât în cazul alternativelor iar subprodusele acestuia pot fi folosite pentru producerea de energie regenerabilă; este conștient, cu toate acestea, că acest lucru necesită ca lemnul folosit să fi fost procurat într-un mod durabil, ceea ce adesea nu se întâmplă în prezent; prin urmare, invită UE să adopte de urgență măsuri legislative pentru a reduce la minimum riscul de a introduce pe piața UE lemn tăiat ilegal și de origine nedurabilă;

| 129. | evidențiază gama variată de posibilități de utilizare și diferitele avantaje ale pădurilor; invită UE să definească criterii privind utilizarea durabilă a biomasei; |
| --- | --- |

129.

evidențiază gama variată de posibilități de utilizare și diferitele avantaje ale pădurilor; invită UE să definească criterii privind utilizarea durabilă a biomasei;

| 130. | evidențiază faptul că în UE ar trebui să se implementeze o gestionare sustenabilă a pădurilor, care să-și propună obiective largi sociale, economice și de mediu; observă că, pe termen lung, gestionarea sustenabilă a pădurilor își propune să crească cantitatea de carbon conținută în păduri; constată totodată că pădurile tinere, în dezvoltare și bine gestionate sunt bune absorbante de carbon și, prin urmare, consideră în zonele în care se fac tăieri de copaci ar trebui să planteze alți copaci în loc; consideră că, simultan, pădurile mai bătrâne ar trebui să fie protejate, întrucât joacă un rol important în menținerea biodiversității; |
| --- | --- |

130.

evidențiază faptul că în UE ar trebui să se implementeze o gestionare sustenabilă a pădurilor, care să-și propună obiective largi sociale, economice și de mediu; observă că, pe termen lung, gestionarea sustenabilă a pădurilor își propune să crească cantitatea de carbon conținută în păduri; constată totodată că pădurile tinere, în dezvoltare și bine gestionate sunt bune absorbante de carbon și, prin urmare, consideră în zonele în care se fac tăieri de copaci ar trebui să planteze alți copaci în loc; consideră că, simultan, pădurile mai bătrâne ar trebui să fie protejate, întrucât joacă un rol important în menținerea biodiversității;

Protecția solului

| 131. | recomandă extinderea activității științifice și verificarea stării solului, pentru a se putea lua din timp măsuri menite să contracareze eroziunea, pierderea terenurilor agricole și biodiversitatea; |
| --- | --- |

131.

recomandă extinderea activității științifice și verificarea stării solului, pentru a se putea lua din timp măsuri menite să contracareze eroziunea, pierderea terenurilor agricole și biodiversitatea;

| 132. | solicită Consiliului să adopte poziția sa comună, luând în considerare poziția Parlamentului din 14 noiembrie 2007 cu privire la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a unui cadru privind protecția solului și de modificare a Directivei 2004/35/CE (8) (Directiva-cadru privind protecția solului) pentru a introduce un instrument comunitar efectiv de combatere a efectelor despăduriri, eroziunii și deșertificării; |
| --- | --- |

132.

solicită Consiliului să adopte poziția sa comună, luând în considerare poziția Parlamentului din 14 noiembrie 2007 cu privire la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a unui cadru privind protecția solului și de modificare a Directivei 2004/35/CE (8) (Directiva-cadru privind protecția solului) pentru a introduce un instrument comunitar efectiv de combatere a efectelor despăduriri, eroziunii și deșertificării;

| 133. | face apel la statele membre să stabilească o politică de protecție a solului prin metode potrivite de tratare a solului, care să țină cont de importanța materiilor organice din sol pentru fertilitatea solului, pentru capacitatea de a reține apă și pentru capacitatea de a funcționa ca un depozit de carbon și să ia în considerare posibilitățile utilizării cărbunilor produși din biomasă, |
| --- | --- |

133.

face apel la statele membre să stabilească o politică de protecție a solului prin metode potrivite de tratare a solului, care să țină cont de importanța materiilor organice din sol pentru fertilitatea solului, pentru capacitatea de a reține apă și pentru capacitatea de a funcționa ca un depozit de carbon și să ia în considerare posibilitățile utilizării cărbunilor produși din biomasă,

| 134. | în acest sens indică însemnătatea unei abordări a ecosistemului pentru evitarea și diminuarea efectelor eroziunii solului, ale distrugerii permafrostului, ale deșertificării, ale invaziei speciilor străine și ale incendiilor; |
| --- | --- |

134.

în acest sens indică însemnătatea unei abordări a ecosistemului pentru evitarea și diminuarea efectelor eroziunii solului, ale distrugerii permafrostului, ale deșertificării, ale invaziei speciilor străine și ale incendiilor;

Gestionarea apei

| 135. | este de părere că o gestionare integrată a resurselor de apă ar trebui să conțină strategii pentru o utilizare mai eficientă a apei, economisirea apei, raționalizarea și limitarea consumului de apă și creșterea sensibilității consumatorilor față de un mod de consum de apă sustenabil și să răspundă la întrebări legate de potențiala captare și înmagazinare a apei de ploaie în rezervoare naturale și artificiale, ca și la întrebări privind riscul și efectele inundațiilor și secetei; consideră că ar trebui încurajate măsurile de stabilire a unei ierarhizări eficiente a utilizărilor apei și reamintește că ar trebui să se prefere o abordare axată pe cerere în gestionarea resurselor de apă; |
| --- | --- |

135.

este de părere că o gestionare integrată a resurselor de apă ar trebui să conțină strategii pentru o utilizare mai eficientă a apei, economisirea apei, raționalizarea și limitarea consumului de apă și creșterea sensibilității consumatorilor față de un mod de consum de apă sustenabil și să răspundă la întrebări legate de potențiala captare și înmagazinare a apei de ploaie în rezervoare naturale și artificiale, ca și la întrebări privind riscul și efectele inundațiilor și secetei; consideră că ar trebui încurajate măsurile de stabilire a unei ierarhizări eficiente a utilizărilor apei și reamintește că ar trebui să se prefere o abordare axată pe cerere în gestionarea resurselor de apă;

| 136. | solicită Comisiei asumarea unui rol transfrontalier de coordonare important, în special prin formarea de rețele și finanțarea cercetării în domeniul tehnologiilor inovatoare pentru desalinizarea apei de mare, pentru noi sisteme de irigație și pentru consumul agricol și urban de apă, precum și pentru stimularea proiectelor pilot pentru diminuarea efectelor secetei sau inundațiilor; |
| --- | --- |

136.

solicită Comisiei asumarea unui rol transfrontalier de coordonare important, în special prin formarea de rețele și finanțarea cercetării în domeniul tehnologiilor inovatoare pentru desalinizarea apei de mare, pentru noi sisteme de irigație și pentru consumul agricol și urban de apă, precum și pentru stimularea proiectelor pilot pentru diminuarea efectelor secetei sau inundațiilor;

| 137. | consideră că pentru a oferi stimulente adecvate pentru eficientizarea utilizării resurselor de apă statele membre ar trebui să țină seama în politicile lor privind apa de principiul recuperării costurilor serviciilor de aprovizionare cu apă și de principiul „poluatorul plătește”; |
| --- | --- |

137.

consideră că pentru a oferi stimulente adecvate pentru eficientizarea utilizării resurselor de apă statele membre ar trebui să țină seama în politicile lor privind apa de principiul recuperării costurilor serviciilor de aprovizionare cu apă și de principiul „poluatorul plătește”;

Pescuitul

| 138. | accentuează faptul că anumite metode actuale de pescuit reduc și mai mult rezistența stocurilor de pește și a ecosistemelor marine la efectele schimbărilor climatice; salută hotărârea Comisiei de a stabili cote de pescuit pentru pescuitul industrial pe baza criteriilor sustenabilității și insistă asupra necesității ca statele membre în cauză și Consiliul să respecte cotele propuse; |
| --- | --- |

138.

accentuează faptul că anumite metode actuale de pescuit reduc și mai mult rezistența stocurilor de pește și a ecosistemelor marine la efectele schimbărilor climatice; salută hotărârea Comisiei de a stabili cote de pescuit pentru pescuitul industrial pe baza criteriilor sustenabilității și insistă asupra necesității ca statele membre în cauză și Consiliul să respecte cotele propuse;

| 139. | este încredințat că un plan cadru cuprinzător în ceea ce privește mările, astfel cum e prevăzut în directiva-cadru privind strategia pentru mediul marin (9), este necesar pentru a se garanta o gestionare mai bună și mai sustenabilă a mediului marin și a resurselor marine; avertizează că, altfel, zonele europene marine protejate ar putea deveni ultimele oaze de biodiversitate într-un ocean lipsit de viață; |
| --- | --- |

139.

este încredințat că un plan cadru cuprinzător în ceea ce privește mările, astfel cum e prevăzut în directiva-cadru privind strategia pentru mediul marin (9), este necesar pentru a se garanta o gestionare mai bună și mai sustenabilă a mediului marin și a resurselor marine; avertizează că, altfel, zonele europene marine protejate ar putea deveni ultimele oaze de biodiversitate într-un ocean lipsit de viață;

| 140. | este de părere că modificările de mediu cauzate de schimbările climatice pot duce la necesitatea dislocării acvaculturilor, ceea ce conduce la dezavantaje economice pentru zonele respective; atrage însă atenția asupra efectelor negative pe care o posibilă dislocare a acvaculturilor le poate avea asupra ecosistemelor afectate și solicită, în acest sens, evaluări obligatorii ale impactului; |
| --- | --- |

140.

este de părere că modificările de mediu cauzate de schimbările climatice pot duce la necesitatea dislocării acvaculturilor, ceea ce conduce la dezavantaje economice pentru zonele respective; atrage însă atenția asupra efectelor negative pe care o posibilă dislocare a acvaculturilor le poate avea asupra ecosistemelor afectate și solicită, în acest sens, evaluări obligatorii ale impactului;

Gestionarea deșeurilor și a resurselor

| 141. | recunoaște că ierarhizarea deșeurilor este un leitmotiv al politicii europene în domeniul deșeurilor; invită Comisia să propună obiective procentuale pentru reducerea, reutilizarea și reciclarea deșeurilor; solicită revizuirea și înăsprirea obiectivelor, dacă se dovedește necesară; |
| --- | --- |

141.

recunoaște că ierarhizarea deșeurilor este un leitmotiv al politicii europene în domeniul deșeurilor; invită Comisia să propună obiective procentuale pentru reducerea, reutilizarea și reciclarea deșeurilor; solicită revizuirea și înăsprirea obiectivelor, dacă se dovedește necesară;

| 142. | constată că evitarea producerii de deșeuri – de exemplu prin optimizarea ambalajelor – este cea mai bună modalitate de reducere a emisiilor directe ale sectorului; subliniază, totodată că, pe termen lung, prevenirea producerii deșeurilor implică schimbări în metodele de producție și în comportamentul de consum; |
| --- | --- |

142.

constată că evitarea producerii de deșeuri – de exemplu prin optimizarea ambalajelor – este cea mai bună modalitate de reducere a emisiilor directe ale sectorului; subliniază, totodată că, pe termen lung, prevenirea producerii deșeurilor implică schimbări în metodele de producție și în comportamentul de consum;

| 143. | accentuează faptul că colectarea separată a deșeurilor biologice precum și reciclarea materialelor contribuie într-o proporție însemnată la evitarea emisiilor directe din spațiile de depozitare a deșeurilor; |
| --- | --- |

143.

accentuează faptul că colectarea separată a deșeurilor biologice precum și reciclarea materialelor contribuie într-o proporție însemnată la evitarea emisiilor directe din spațiile de depozitare a deșeurilor;

| 144. | consideră că evitarea transporturilor de deșeuri nesortate pe distanțe mari poate fi o soluție pentru limitarea emisiilor directe din sectorul deșeurilor; consideră că transportul transfrontalier în interiorul UE al deșeurilor menajere mixte ar trebui să fie redus la minimum; este de opinie că ar trebui combătut exportul ilegal de material reciclabil în afara UE pentru a evita „exporturile de emisii” și pentru a păstra materiile prime valoroase în UE; |
| --- | --- |

144.

consideră că evitarea transporturilor de deșeuri nesortate pe distanțe mari poate fi o soluție pentru limitarea emisiilor directe din sectorul deșeurilor; consideră că transportul transfrontalier în interiorul UE al deșeurilor menajere mixte ar trebui să fie redus la minimum; este de opinie că ar trebui combătut exportul ilegal de material reciclabil în afara UE pentru a evita „exporturile de emisii” și pentru a păstra materiile prime valoroase în UE;

| 145. | este de părere că, după o fază de tranziție, statele membre ar trebui să înceteze definitiv depozitarea gunoiului menajer nesortat, întrucât o mai bună utilizare a sistemelor de reciclare existente sau construirea unor sisteme complet noi pot îmbunătăți întregul tratament al deșeurilor și pot exploata potențialul existent de reducere a gazelor cu efect de seră cu ajutorul tehnologiilor existente; solicită în acest sens o captare obligatorie a metanului din spațiile de depozitare existente pentru producerea de căldură; |
| --- | --- |

145.

este de părere că, după o fază de tranziție, statele membre ar trebui să înceteze definitiv depozitarea gunoiului menajer nesortat, întrucât o mai bună utilizare a sistemelor de reciclare existente sau construirea unor sisteme complet noi pot îmbunătăți întregul tratament al deșeurilor și pot exploata potențialul existent de reducere a gazelor cu efect de seră cu ajutorul tehnologiilor existente; solicită în acest sens o captare obligatorie a metanului din spațiile de depozitare existente pentru producerea de căldură;

| 146. | vede în valorificarea energetică a deșeurilor presortate cu cogenerare ulterioară în cazul controalelor stricte ale emisiilor o posibilitate de recuperare a energiei cu un grad de eficiență ridicat, care poate fi utilizată cu încredere la reducerea emisiilor indirecte de gaze cu efect de seră și care poate înlocui combustibilii fosili; |
| --- | --- |

146.

vede în valorificarea energetică a deșeurilor presortate cu cogenerare ulterioară în cazul controalelor stricte ale emisiilor o posibilitate de recuperare a energiei cu un grad de eficiență ridicat, care poate fi utilizată cu încredere la reducerea emisiilor indirecte de gaze cu efect de seră și care poate înlocui combustibilii fosili;

| 147. | consideră că intensificarea cercetării și dezvoltării în domeniul tratării deșeurilor și al gestionării resurselor este vitală și subliniază necesitatea aplicării imediate a noilor tehnologii inovatoare în acest domeniu; |
| --- | --- |

147.

consideră că intensificarea cercetării și dezvoltării în domeniul tratării deșeurilor și al gestionării resurselor este vitală și subliniază necesitatea aplicării imediate a noilor tehnologii inovatoare în acest domeniu;

| 148. | recunoaște, în contextul negocierilor pentru un acord pentru perioada de după 2012 și al implicării statelor terțe, că aplicarea mai consecventă a standardelor europene pentru tratamentul deșeurilor este o posibilitate de a corela obiectivele politice de dezvoltare – cum ar fi o protecție mai bună a sănătății umane și a mediului – cu noi posibilități economice și cu o contribuție pozitivă la combaterea schimbărilor climatice la nivel mondial; |
| --- | --- |

148.

recunoaște, în contextul negocierilor pentru un acord pentru perioada de după 2012 și al implicării statelor terțe, că aplicarea mai consecventă a standardelor europene pentru tratamentul deșeurilor este o posibilitate de a corela obiectivele politice de dezvoltare – cum ar fi o protecție mai bună a sănătății umane și a mediului – cu noi posibilități economice și cu o contribuție pozitivă la combaterea schimbărilor climatice la nivel mondial;

| 149. | solicită Comisiei să întreprindă o verificare a implicării sectorului deșeurilor în comerțul cu cote de emisie și în privința compatibilității proiectelor CDM; |
| --- | --- |

149.

solicită Comisiei să întreprindă o verificare a implicării sectorului deșeurilor în comerțul cu cote de emisie și în privința compatibilității proiectelor CDM;

Măsuri de ajustare

| 150. | reamintește cererile enunțate în rezoluția sa din 10 aprilie 2008, menționtă anterior, și invită Comisia să publice fără alte întârzieri Cartea albă promisă de stabilire a unui cadru de coordonare la nivel UE pentru planificarea măsurilor de adaptare; |
| --- | --- |

150.

reamintește cererile enunțate în rezoluția sa din 10 aprilie 2008, menționtă anterior, și invită Comisia să publice fără alte întârzieri Cartea albă promisă de stabilire a unui cadru de coordonare la nivel UE pentru planificarea măsurilor de adaptare;

| 151. | subliniază importanța publicării de către Comisie a Cărții sale Verzi privind coeziunea teritorială, care subliniază necesitatea unei abordări integrate a politicilor sectoriale pentru a ameliora impactul teritorial combinat al UE și al politicilor naționale și regionale; prin urmare, solicită optimizarea procedurilor aferente fondurilor structurale pentru a le permite să aducă o contribuție tot mai mare la măsurile vizând clima; |
| --- | --- |

151.

subliniază importanța publicării de către Comisie a Cărții sale Verzi privind coeziunea teritorială, care subliniază necesitatea unei abordări integrate a politicilor sectoriale pentru a ameliora impactul teritorial combinat al UE și al politicilor naționale și regionale; prin urmare, solicită optimizarea procedurilor aferente fondurilor structurale pentru a le permite să aducă o contribuție tot mai mare la măsurile vizând clima;

| 152. | Evidențiază faptul că, deși principiul subsidiarității trebuie respectat în mod corespunzător și deși este importantă recunoașterea rolului cheie al autorităților regionale și locale, cu toate acestea, în zonele mai vulnerabile cum ar fi zonele montane și litorale, acțiunile la nivelul UE sunt esențiale pentru a apăra în mod adecvat biodiversitatea prin consolidarea rețelei Natura 2000 și prin integrarea unor măsuri eficace de adaptare în cadrul politicilor UE în domeniul coeziunii, agriculturii, apei și resurselor marine; |
| --- | --- |

152.

Evidențiază faptul că, deși principiul subsidiarității trebuie respectat în mod corespunzător și deși este importantă recunoașterea rolului cheie al autorităților regionale și locale, cu toate acestea, în zonele mai vulnerabile cum ar fi zonele montane și litorale, acțiunile la nivelul UE sunt esențiale pentru a apăra în mod adecvat biodiversitatea prin consolidarea rețelei Natura 2000 și prin integrarea unor măsuri eficace de adaptare în cadrul politicilor UE în domeniul coeziunii, agriculturii, apei și resurselor marine;

| 153. | subliniază, din nou, necesitatea coerenței și coordonării integrate a măsurilor de adaptare la nivel UE, precum și a examinării unor eventuale sinergii, inclusiv cu acordurile internaționale referitoare la anumite regiuni sau teritorii la care Comunitatea Europeană este parte; își reiterează solicitarea privind stabilirea unui cadru la nivel UE pentru planificarea măsurilor de adaptare; |
| --- | --- |

153.

subliniază, din nou, necesitatea coerenței și coordonării integrate a măsurilor de adaptare la nivel UE, precum și a examinării unor eventuale sinergii, inclusiv cu acordurile internaționale referitoare la anumite regiuni sau teritorii la care Comunitatea Europeană este parte; își reiterează solicitarea privind stabilirea unui cadru la nivel UE pentru planificarea măsurilor de adaptare;

| 154. | accentuează rolul de coordonare al UE în special în crearea de sisteme automate sau continue de monitorizare a poluării și de avertizare rapidă a valurilor de caniculă, a perioadelor îndelungate de îngheț și a inundațiilor, precum și în îmbunătățirea unei culegeri sistematice de date legate de sănătate, condițiile meteo și mediu, precum și de date statistice; |
| --- | --- |

154.

accentuează rolul de coordonare al UE în special în crearea de sisteme automate sau continue de monitorizare a poluării și de avertizare rapidă a valurilor de caniculă, a perioadelor îndelungate de îngheț și a inundațiilor, precum și în îmbunătățirea unei culegeri sistematice de date legate de sănătate, condițiile meteo și mediu, precum și de date statistice;

Sănătate

| 155. | subliniază importanța extraordinară a dobândirii de expertiză specifică în domeniul efectelor schimbărilor climatice asupra sănătății umane, îndeosebi în legătură cu anumite boli infecțioase și induse de paraziți; |
| --- | --- |

155.

subliniază importanța extraordinară a dobândirii de expertiză specifică în domeniul efectelor schimbărilor climatice asupra sănătății umane, îndeosebi în legătură cu anumite boli infecțioase și induse de paraziți;

| 156. | subliniază că schimbările climatice vor juca un rol important în creșterea incidenței anumitor boli, ca efect al schimbărilor inevitabile în natura ecosistemelor, care vor afecta printre altele animalele, plantele, insectele, protozoarele, bacteriile și virușii; |
| --- | --- |

156.

subliniază că schimbările climatice vor juca un rol important în creșterea incidenței anumitor boli, ca efect al schimbărilor inevitabile în natura ecosistemelor, care vor afecta printre altele animalele, plantele, insectele, protozoarele, bacteriile și virușii;

| 157. | subliniază că bolile tropicale transmise de paraziți sau țânțari și alți agenți patogeni, întâlnite de obicei în zonele tropicale, ar putea să apară la latitudini și altitudini mai mari, reprezentând noi amenințări pentru oameni; |
| --- | --- |

157.

subliniază că bolile tropicale transmise de paraziți sau țânțari și alți agenți patogeni, întâlnite de obicei în zonele tropicale, ar putea să apară la latitudini și altitudini mai mari, reprezentând noi amenințări pentru oameni;

| 158. | subliniază că deși programul pentru 2008-2013 privind sănătatea populației își propune ca obiectiv principal să acționeze asupra factorilor tradiționali care influențează sănătatea (dieta, fumatul, consumul de alcool și droguri) ar trebui să se concentreze și pe anumite provocări noi în domeniul sănătății și să studieze factorii de mediu determinanți care rezultă în urma schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

158.

subliniază că deși programul pentru 2008-2013 privind sănătatea populației își propune ca obiectiv principal să acționeze asupra factorilor tradiționali care influențează sănătatea (dieta, fumatul, consumul de alcool și droguri) ar trebui să se concentreze și pe anumite provocări noi în domeniul sănătății și să studieze factorii de mediu determinanți care rezultă în urma schimbărilor climatice;

| 159. | subliniază rolul de coordonare al UE și al Centrului european pentru prevenirea și controlul bolilor pentru furnizarea de sfaturi pentru populație în privința evitării bolilor provocate de insecte prin utilizarea de îmbrăcăminte de protecție, plase pentru pat și produse insecticide; |
| --- | --- |

159.

subliniază rolul de coordonare al UE și al Centrului european pentru prevenirea și controlul bolilor pentru furnizarea de sfaturi pentru populație în privința evitării bolilor provocate de insecte prin utilizarea de îmbrăcăminte de protecție, plase pentru pat și produse insecticide;

| 160. | precizează ca măsuri posibile colectarea și evaluarea datelor relevante cu privire la efectele schimbărilor climatice asupra sănătății umane, întărirea capacității de răspuns la catastrofe, serviciile de sănătate publică, și planificarea situațiilor de urgență, susținerea măsurilor de promovare a sănătății în toate sectoarele și a măsurilor de sensibilizare, cum ar fi,de exemplu, furnizarea de informații privind noile tipuri de pericole pentru sănătate, indicații de avertizare și indicații concrete pentru evitarea expunerii, cu referire în special la bolile care pot fi transmise de către insecte și la valurile de căldură; |
| --- | --- |

160.

precizează ca măsuri posibile colectarea și evaluarea datelor relevante cu privire la efectele schimbărilor climatice asupra sănătății umane, întărirea capacității de răspuns la catastrofe, serviciile de sănătate publică, și planificarea situațiilor de urgență, susținerea măsurilor de promovare a sănătății în toate sectoarele și a măsurilor de sensibilizare, cum ar fi,de exemplu, furnizarea de informații privind noile tipuri de pericole pentru sănătate, indicații de avertizare și indicații concrete pentru evitarea expunerii, cu referire în special la bolile care pot fi transmise de către insecte și la valurile de căldură;

| 161. | consideră că este nevoie de cercetare în domeniul medical și farmaceutic pentru a se crea medicamente și vaccinuri pentru bolile noi, care ar trebui să fie puse la dispoziția populației afectate la un preț convenabil; |
| --- | --- |

161.

consideră că este nevoie de cercetare în domeniul medical și farmaceutic pentru a se crea medicamente și vaccinuri pentru bolile noi, care ar trebui să fie puse la dispoziția populației afectate la un preț convenabil;

| 162. | subliniază importanța spațiilor verzi din zonele urbane pentru sănătatea populației, calitatea aerului și reținerea carbonului, precum și pentru contracararea schimbărilor climatice; solicită Comisiei, statelor membre și autorităților locale să conserve și să extindă spațiile verzi existente din zonele urbane și să creeze altele noi; |
| --- | --- |

162.

subliniază importanța spațiilor verzi din zonele urbane pentru sănătatea populației, calitatea aerului și reținerea carbonului, precum și pentru contracararea schimbărilor climatice; solicită Comisiei, statelor membre și autorităților locale să conserve și să extindă spațiile verzi existente din zonele urbane și să creeze altele noi;

Creștere și locuri de muncă

| 163. | este de opinie că Europa deține o poziție de plecare excelentă în cursa globală pentru o economie cu emisii scăzute și că ar trebui să folosească de această situație pentru a declanșa un impuls inovator care să creeze întreprinderi și locuri de muncă noi și competitive în domeniul tehnologiilor curate, al energiilor regenerabile și al întreprinderilor nepoluante, precum și abilități profesionale specifice pentru a contrabalansa pierderile de locuri de muncă din sectoarele cu emisii ridicate de CO2, în acord deplin cu strategia de la Lisabona; solicită Comisiei și statelor membre să identifice schimbările structurale rezultate din implementarea politicilor vizând schimbările climatice și solicită Comisiei să propună, periodic, măsuri de susținere a celor mai afectate categorii de populație; |
| --- | --- |

163.

este de opinie că Europa deține o poziție de plecare excelentă în cursa globală pentru o economie cu emisii scăzute și că ar trebui să folosească de această situație pentru a declanșa un impuls inovator care să creeze întreprinderi și locuri de muncă noi și competitive în domeniul tehnologiilor curate, al energiilor regenerabile și al întreprinderilor nepoluante, precum și abilități profesionale specifice pentru a contrabalansa pierderile de locuri de muncă din sectoarele cu emisii ridicate de CO2, în acord deplin cu strategia de la Lisabona; solicită Comisiei și statelor membre să identifice schimbările structurale rezultate din implementarea politicilor vizând schimbările climatice și solicită Comisiei să propună, periodic, măsuri de susținere a celor mai afectate categorii de populație;

| 164. | atrage atenția asupra riscului unei atitudini pesimiste care ar putea conduce la ratarea de către UE a oportunităților economice pe care le oferă schimbările climatice și măsurile politice pentru combaterea lor, accentuând necesitatea rolului pozitiv al partenerilor sociali care vor fi direct implicați în stimularea economiei și a posibilităților de reeducare și absorbție a lucrătorilor disponibilizați, ca urmare a adaptării la schimbările climatice și a combaterii acestora; consideră consensul public și social ca fiind crucial pentru câștigarea cursei globale pentru eficiență, inovație, materii prime și noi tehnologii și piețe; |
| --- | --- |

164.

atrage atenția asupra riscului unei atitudini pesimiste care ar putea conduce la ratarea de către UE a oportunităților economice pe care le oferă schimbările climatice și măsurile politice pentru combaterea lor, accentuând necesitatea rolului pozitiv al partenerilor sociali care vor fi direct implicați în stimularea economiei și a posibilităților de reeducare și absorbție a lucrătorilor disponibilizați, ca urmare a adaptării la schimbările climatice și a combaterii acestora; consideră consensul public și social ca fiind crucial pentru câștigarea cursei globale pentru eficiență, inovație, materii prime și noi tehnologii și piețe;

| 165. | este de părere că potențialul de creștere și ocupare a forței de muncă poate fi exploatat pe deplin doar prin facilitarea concomitentă a accesului la piață și prin înlăturarea piedicilor birocratice care împiedică utilizarea tehnologiilor disponibile; |
| --- | --- |

165.

este de părere că potențialul de creștere și ocupare a forței de muncă poate fi exploatat pe deplin doar prin facilitarea concomitentă a accesului la piață și prin înlăturarea piedicilor birocratice care împiedică utilizarea tehnologiilor disponibile;

| 166. | invită statele membre să verifice compatibilitatea dispozițiilor existente cu obiectivele politicii în domeniul climei și să dezvolte stimulente care să înlesnească trecerea la o economie cu emisii scăzute de CO2; |
| --- | --- |

166.

invită statele membre să verifice compatibilitatea dispozițiilor existente cu obiectivele politicii în domeniul climei și să dezvolte stimulente care să înlesnească trecerea la o economie cu emisii scăzute de CO2;

| 167. | invită partenerii sociali, precum și patronatul și sindicatele din statele membre și de la nivelul UE, să dezvolte strategii economice comune pentru fiecare sector, pentru a identifica și exploata strategic potențialul disponibil; |
| --- | --- |

167.

invită partenerii sociali, precum și patronatul și sindicatele din statele membre și de la nivelul UE, să dezvolte strategii economice comune pentru fiecare sector, pentru a identifica și exploata strategic potențialul disponibil;

Promovarea tehnologiilor viitorului

| 168. | este de părere că ar trebui lansată și dezvoltată o abordare combinată în ceea ce privește diminuarea emisiilor și un proces separat de reînnoire tehnologică în cadrul unei politici europene integrate în domeniul climatic, în vederea asigurării resurselor pentru generațiile viitoare; |
| --- | --- |

168.

este de părere că ar trebui lansată și dezvoltată o abordare combinată în ceea ce privește diminuarea emisiilor și un proces separat de reînnoire tehnologică în cadrul unei politici europene integrate în domeniul climatic, în vederea asigurării resurselor pentru generațiile viitoare;

| 169. | este de părere, în special în ceea ce privește neutralitatea tehnologică a abordării UE, că chestiunea utilizării sigure din punct de vedere ecologic a CSC ar trebui discutată pe larg și cu implicarea părților interesate din sectorul public și privat, fără idei preconcepute legate de rezultatul discuțiilor; susține promovarea cooperării internaționale pentru încurajarea transferului de tehnologie, în special cu acele țări emergente care se bazează încă pe cărbunele local ca și combustibil; |
| --- | --- |

169.

este de părere, în special în ceea ce privește neutralitatea tehnologică a abordării UE, că chestiunea utilizării sigure din punct de vedere ecologic a CSC ar trebui discutată pe larg și cu implicarea părților interesate din sectorul public și privat, fără idei preconcepute legate de rezultatul discuțiilor; susține promovarea cooperării internaționale pentru încurajarea transferului de tehnologie, în special cu acele țări emergente care se bazează încă pe cărbunele local ca și combustibil;

| 170. | este de părere că, pentru dezvoltarea noilor generații de tehnologii și pentru aplicarea pe scară mai largă a acestora, este nevoie de susținerea financiară semnificativă a cercetării și a dezvoltării pe termen lung; |
| --- | --- |

170.

este de părere că, pentru dezvoltarea noilor generații de tehnologii și pentru aplicarea pe scară mai largă a acestora, este nevoie de susținerea financiară semnificativă a cercetării și a dezvoltării pe termen lung;

| 171. | încurajează părțile la UNFCCC să accepte CSC ca transfer de tehnologie în cadrul CDM în conformitate cu acordurile de la Marrakesh privind Protocolul de la Kyoto; |
| --- | --- |

171.

încurajează părțile la UNFCCC să accepte CSC ca transfer de tehnologie în cadrul CDM în conformitate cu acordurile de la Marrakesh privind Protocolul de la Kyoto;

| 172. | solicită UE și statelor membre să reacționeze prin intermediul cercetării și măsurilor de sensibilizare a populației la posibilul pesimism al populației legat de aplicarea CSC; |
| --- | --- |

172.

solicită UE și statelor membre să reacționeze prin intermediul cercetării și măsurilor de sensibilizare a populației la posibilul pesimism al populației legat de aplicarea CSC;

| 173. | propune ca politica europeană integrată referitoare la climă să aibă în vedere propuneri pentru mecanisme de încurajare și măsuri de stimulare fundamentale, astfel încât să poată fi începută înnoirea tehnologică necesară, să poată fi scăzute costurile curente pentru tehnologiile costisitoare, dar noi și, în viitor să poată fi stabilite și atinse obiective de mai stricte reducere; |
| --- | --- |

173.

propune ca politica europeană integrată referitoare la climă să aibă în vedere propuneri pentru mecanisme de încurajare și măsuri de stimulare fundamentale, astfel încât să poată fi începută înnoirea tehnologică necesară, să poată fi scăzute costurile curente pentru tehnologiile costisitoare, dar noi și, în viitor să poată fi stabilite și atinse obiective de mai stricte reducere;

| 174. | recomandă statelor membre să aibă în vedere mijloace de accelerare a implementării tehnologiilor nepoluante și eficiente din punct de vedere energetic, cum ar fi subvențiile directe pentru consumatorii care investesc în tehnologii ca, de exemplu, panouri solare, pompe geotermale, pompe de căldură pentru aer/apă/sol și arzătoare de sobe mai curate; |
| --- | --- |

174.

recomandă statelor membre să aibă în vedere mijloace de accelerare a implementării tehnologiilor nepoluante și eficiente din punct de vedere energetic, cum ar fi subvențiile directe pentru consumatorii care investesc în tehnologii ca, de exemplu, panouri solare, pompe geotermale, pompe de căldură pentru aer/apă/sol și arzătoare de sobe mai curate;

| 175. | propune în acest scop măsuri paralele, cum ar fi participarea economiștilor, a inginerilor și a economiei private la un „proces Kyoto plus” instituționalizat și paralel, asemănător cu metoda eficientă a protocolului de la Montreal pentru protecția stratului de ozon; |
| --- | --- |

175.

propune în acest scop măsuri paralele, cum ar fi participarea economiștilor, a inginerilor și a economiei private la un „proces Kyoto plus” instituționalizat și paralel, asemănător cu metoda eficientă a protocolului de la Montreal pentru protecția stratului de ozon;

| 176. | solicită crearea unui fond climatic european, care va fi parțial finanțat din rezultatul obținut din licitațiile din cadrul sistemului de comercializare a cotelor de emisie și/sau a unor fonduri corespunzătoare în statele membre și consideră că în acest fel se permite crearea unui stoc de capital pentru finanțarea unei politici viitoare referitoare la climă, având în vedere caracterul condiționat al oricărei planificări actuale în ceea ce privește măsurile individuale ale respectivei politici și investițiile pe care respectivele măsuri le vor presupune; |
| --- | --- |

176.

solicită crearea unui fond climatic european, care va fi parțial finanțat din rezultatul obținut din licitațiile din cadrul sistemului de comercializare a cotelor de emisie și/sau a unor fonduri corespunzătoare în statele membre și consideră că în acest fel se permite crearea unui stoc de capital pentru finanțarea unei politici viitoare referitoare la climă, având în vedere caracterul condiționat al oricărei planificări actuale în ceea ce privește măsurile individuale ale respectivei politici și investițiile pe care respectivele măsuri le vor presupune;

| 177. | propune folosirea acestui stoc de capital pe piața de capital, pentru a înlesni recuperarea lui de către actorii economici și o (re)investire în tehnologiile de viitor, piața fiind astfel factorul de decizie în stabilirea tehnologiilor care ar trebui să fie utilizate în viitor pentru a atinge obiectivele de protecție a climei pe termen mediu și lung, în loc ca aceste tehnologii să fie impuse prin lege; |
| --- | --- |

177.

propune folosirea acestui stoc de capital pe piața de capital, pentru a înlesni recuperarea lui de către actorii economici și o (re)investire în tehnologiile de viitor, piața fiind astfel factorul de decizie în stabilirea tehnologiilor care ar trebui să fie utilizate în viitor pentru a atinge obiectivele de protecție a climei pe termen mediu și lung, în loc ca aceste tehnologii să fie impuse prin lege;

| 178. | subliniază ferm că, pe termen lung, soluții eficiente la problema schimbărilor climatice vor fi oferite, de asemenea, de inovațiile științifice atât în domeniul producției, distribuției și utilizării energiei, cât și în alte domenii conexe, ceea ce va restrânge în mod eficient producerea de gaze cu efect de seră, fără a crea probleme de mediu adiacente; |
| --- | --- |

178.

subliniază ferm că, pe termen lung, soluții eficiente la problema schimbărilor climatice vor fi oferite, de asemenea, de inovațiile științifice atât în domeniul producției, distribuției și utilizării energiei, cât și în alte domenii conexe, ceea ce va restrânge în mod eficient producerea de gaze cu efect de seră, fără a crea probleme de mediu adiacente;

| 179. | subliniază importanța celui de al șaptelea program cadru de cercetare pentru dezvoltarea de forme nepoluante de energie și solicită Consiliului și Comisiei să susțină această prioritate și în următoarele programe cadru de cercetare; |
| --- | --- |

179.

subliniază importanța celui de al șaptelea program cadru de cercetare pentru dezvoltarea de forme nepoluante de energie și solicită Consiliului și Comisiei să susțină această prioritate și în următoarele programe cadru de cercetare;

Sisteme inteligente de computere și TIC

| 180. | propune următoarelor președinții ale Consiliului să abordeze, ca o prioritate a agendei lor de lucru, domeniul de viitor reprezentat de TIC și importanța sa pentru combaterea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea; |
| --- | --- |

180.

propune următoarelor președinții ale Consiliului să abordeze, ca o prioritate a agendei lor de lucru, domeniul de viitor reprezentat de TIC și importanța sa pentru combaterea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea;

| 181. | face apel la UE și la statele membre să stimuleze testarea, validarea, introducerea și răspândirea ulterioară a metodelor bazate pe computere și TIC, în vederea dematerializării și îmbunătățirii eficienței energetice - mai ales prin îmbunătățirea logisticii transportului de marfă, înlocuirea vizitelor de afaceri cu tele și videoconferințele, optimizarea rețelelor de electricitate, a performanței energetice a clădirilor și a iluminatului inteligent - în colaborare cu industria, consumatorii, autoritățile, instituțiile de învățământ superior și de cercetare; |
| --- | --- |

181.

face apel la UE și la statele membre să stimuleze testarea, validarea, introducerea și răspândirea ulterioară a metodelor bazate pe computere și TIC, în vederea dematerializării și îmbunătățirii eficienței energetice - mai ales prin îmbunătățirea logisticii transportului de marfă, înlocuirea vizitelor de afaceri cu tele și videoconferințele, optimizarea rețelelor de electricitate, a performanței energetice a clădirilor și a iluminatului inteligent - în colaborare cu industria, consumatorii, autoritățile, instituțiile de învățământ superior și de cercetare;

Finanțare și chestiuni legate de buget

| 182. | subliniază, în calitate sa de autoritate bugetară împreună cu Consiliul, că ar trebui să se acorde prioritate maximă problemei schimbărilor climatice și măsurilor pentru combaterea acestora în următorul cadru financiar multianual; |
| --- | --- |

182.

subliniază, în calitate sa de autoritate bugetară împreună cu Consiliul, că ar trebui să se acorde prioritate maximă problemei schimbărilor climatice și măsurilor pentru combaterea acestora în următorul cadru financiar multianual;

| 183. | solicită Consiliului să analizeze problematica resurselor nefolosite angajate din bugetul UE, pentru a reorienta aceste resurse, acolo unde este necesar, către obiectivele politicii în domeniul climei; |
| --- | --- |

183.

solicită Consiliului să analizeze problematica resurselor nefolosite angajate din bugetul UE, pentru a reorienta aceste resurse, acolo unde este necesar, către obiectivele politicii în domeniul climei;

| 184. | solicită Comisiei să întocmească un inventar al tuturor instrumentelor de finanțare existente și al importanței lor pentru obiectivele europene de protecție a climei și să elaboreze propuneri pentru viitorul cadru financiar pe baza „auditului de climă”, în vederea armonizării liniilor bugetare cu cerințele politico-climatice necesare, fără a exclude posibilitatea creării de noi fonduri și a alocării de noi resurse către acestea; |
| --- | --- |

184.

solicită Comisiei să întocmească un inventar al tuturor instrumentelor de finanțare existente și al importanței lor pentru obiectivele europene de protecție a climei și să elaboreze propuneri pentru viitorul cadru financiar pe baza „auditului de climă”, în vederea armonizării liniilor bugetare cu cerințele politico-climatice necesare, fără a exclude posibilitatea creării de noi fonduri și a alocării de noi resurse către acestea;

| 185. | este de părere că UE ar trebui să se angajeze politico-financiar atât în domeniile de bază ale promovării și dezvoltării tehnologiilor utilizate în lupta împotriva schimbărilor climatice și ale asistenței pentru dezvoltare în domeniul climei, cât și în vederea susținerii măsurilor de adaptare transfrontaliere, măririi eficienței și asistenței în caz de dezastre – în conformitate cu principiul solidarității promovat de UE; |
| --- | --- |

185.

este de părere că UE ar trebui să se angajeze politico-financiar atât în domeniile de bază ale promovării și dezvoltării tehnologiilor utilizate în lupta împotriva schimbărilor climatice și ale asistenței pentru dezvoltare în domeniul climei, cât și în vederea susținerii măsurilor de adaptare transfrontaliere, măririi eficienței și asistenței în caz de dezastre – în conformitate cu principiul solidarității promovat de UE;

| 186. | reamintește acordul la care s-a ajuns în cadrul legislației privind „pachetul pentru climă și energie” privind alocarea voluntară a 50% din veniturile obținute din licitațiile din cadrul sistemului de comercializare a cotelor de emisie pentru finanțarea politicilor privind schimbările climatice, din care o mare parte ar trebui să fie folosită pentru finanțarea măsurilor de adaptare și de reducere a consecințelor în țările în curs de dezvoltare; încurajează statele membre să valorifice pe deplin această posibilitate și chiar să depășească acest nivel; |
| --- | --- |

186.

reamintește acordul la care s-a ajuns în cadrul legislației privind „pachetul pentru climă și energie” privind alocarea voluntară a 50% din veniturile obținute din licitațiile din cadrul sistemului de comercializare a cotelor de emisie pentru finanțarea politicilor privind schimbările climatice, din care o mare parte ar trebui să fie folosită pentru finanțarea măsurilor de adaptare și de reducere a consecințelor în țările în curs de dezvoltare; încurajează statele membre să valorifice pe deplin această posibilitate și chiar să depășească acest nivel;

| 187. | reamintește că finanțarea măsurilor de adaptare și de atenuare în țările în curs de dezvoltare va fi un element esențial pentru încheierea acordului global în cadrul COP 15 de la Copenhaga și insistă asupra faptului că s-au realizat progrese semnificative în cadrul Consiliului European care urmează a avea loc în perioada 19-20 martie 2009 pentru a ajunge la un acord privind mijloacele necesare pentru ca UE să asigure țărilor în curs de dezvoltare o finanțare independentă și previzibilă; |
| --- | --- |

187.

reamintește că finanțarea măsurilor de adaptare și de atenuare în țările în curs de dezvoltare va fi un element esențial pentru încheierea acordului global în cadrul COP 15 de la Copenhaga și insistă asupra faptului că s-au realizat progrese semnificative în cadrul Consiliului European care urmează a avea loc în perioada 19-20 martie 2009 pentru a ajunge la un acord privind mijloacele necesare pentru ca UE să asigure țărilor în curs de dezvoltare o finanțare independentă și previzibilă;

Educație, formare, raportare, etichetare și sensibilizare

| 188. | face apel la instituțiile competente din statele membre să creeze noi cariere și, de asemenea, să adapteze atât formarea profesională practică cât și școlile de meserii și cursurile în instituțiile de învățământ superior cu profil tehnic și în universități la provocările specifice pieței muncii determinate de schimbările economice structurale, care sunt accelerate prin schimbările climatice și efectele sale; |
| --- | --- |

188.

face apel la instituțiile competente din statele membre să creeze noi cariere și, de asemenea, să adapteze atât formarea profesională practică cât și școlile de meserii și cursurile în instituțiile de învățământ superior cu profil tehnic și în universități la provocările specifice pieței muncii determinate de schimbările economice structurale, care sunt accelerate prin schimbările climatice și efectele sale;

| 189. | recunoaște rolul important pe care îl au lucrătorii și reprezentanții acestora în ecologizarea companiilor și a locurilor de muncă, la nivel național și transnațional, și solicită sprijin comunitar pentru crearea, schimbul și răspândirea de practici recomandate; |
| --- | --- |

189.

recunoaște rolul important pe care îl au lucrătorii și reprezentanții acestora în ecologizarea companiilor și a locurilor de muncă, la nivel național și transnațional, și solicită sprijin comunitar pentru crearea, schimbul și răspândirea de practici recomandate;

| 190. | solicită Comisiei să elaboreze strategii de comunicare pentru diseminarea către populație a informațiilor științifice privind schimbările climatice (pe baza ultimelor descoperiri ale IPCC), strategiile de economisire a energiei, măsurile de creștere a eficienței energetice și utilizarea surselor de energie regenerabile; în plus, sugerează ca programele UE de schimb de experiență între tineri să se axeze pe proiectele comune de sensibilizare în privința schimbărilor climatice și, în consecință, solicită Comisiei să comande anual, prin intermediul publicației Eurobarometru, un sondaj de opinie în rândul cetățenilor UE de măsurare a atitudinilor și percepțiilor cetățenilor în legătură cu schimbările climatice și, totodată, solicită introducerea de standarde generale și simple de eficiență pentru toate domeniile vieții cotidiene și pentru crearea de stimulente (de exemplu, de natură fiscală) pentru o atitudine responsabilă în privința consumului de energie; |
| --- | --- |

190.

solicită Comisiei să elaboreze strategii de comunicare pentru diseminarea către populație a informațiilor științifice privind schimbările climatice (pe baza ultimelor descoperiri ale IPCC), strategiile de economisire a energiei, măsurile de creștere a eficienței energetice și utilizarea surselor de energie regenerabile; în plus, sugerează ca programele UE de schimb de experiență între tineri să se axeze pe proiectele comune de sensibilizare în privința schimbărilor climatice și, în consecință, solicită Comisiei să comande anual, prin intermediul publicației Eurobarometru, un sondaj de opinie în rândul cetățenilor UE de măsurare a atitudinilor și percepțiilor cetățenilor în legătură cu schimbările climatice și, totodată, solicită introducerea de standarde generale și simple de eficiență pentru toate domeniile vieții cotidiene și pentru crearea de stimulente (de exemplu, de natură fiscală) pentru o atitudine responsabilă în privința consumului de energie;

| 191. | face apel la statele membre ca, împreună cu furnizorii de electricitate, să intre în dialog cu cetățenii pentru a convinge opinia publică de necesitatea, din punct de vedere energetic și climatic, de a crește eficiența centralelor electrice moderne pe bază de carburanți fosili, incluzând și o discuție privind CSC; |
| --- | --- |

191.

face apel la statele membre ca, împreună cu furnizorii de electricitate, să intre în dialog cu cetățenii pentru a convinge opinia publică de necesitatea, din punct de vedere energetic și climatic, de a crește eficiența centralelor electrice moderne pe bază de carburanți fosili, incluzând și o discuție privind CSC;

| 192. | solicită Comisiei să facă schimb de informații cu cetățenii și statele membre privind proiectele de succes precum „ziua fără autoturisme” din cadrul „Săptămânii Europene a Mobilității” și pune accent pe necesitatea de a-i determina pe cetățeni să se gândească la mobilitatea lor urbană și, prin urmare, să-și reconsidere propria atitudine în calitate de participanți la trafic în orașele lor și să nu limiteze noțiunea de „mobilitate individuală” la utilizarea propriului autoturism, ci să o extindă la toate formele de deplasare individuală din orașe și aglomerații urbane, cum ar fi mersul pe jos, cu bicicleta, partajarea și utilizarea în comun a autoturismelor, taxi-urile și mijloacele de transport public local; |
| --- | --- |

192.

solicită Comisiei să facă schimb de informații cu cetățenii și statele membre privind proiectele de succes precum „ziua fără autoturisme” din cadrul „Săptămânii Europene a Mobilității” și pune accent pe necesitatea de a-i determina pe cetățeni să se gândească la mobilitatea lor urbană și, prin urmare, să-și reconsidere propria atitudine în calitate de participanți la trafic în orașele lor și să nu limiteze noțiunea de „mobilitate individuală” la utilizarea propriului autoturism, ci să o extindă la toate formele de deplasare individuală din orașe și aglomerații urbane, cum ar fi mersul pe jos, cu bicicleta, partajarea și utilizarea în comun a autoturismelor, taxi-urile și mijloacele de transport public local;

| 193. | salută reuniunea celor mai mari orașe din lume sub auspiciile C40, în special posibilitatea schimbului de experiență cu privire la procesele garantate de reducere a gazelor cu efect de seră la nivel global și posibilitatea de a învăța unii de la ceilalți; |
| --- | --- |

193.

salută reuniunea celor mai mari orașe din lume sub auspiciile C40, în special posibilitatea schimbului de experiență cu privire la procesele garantate de reducere a gazelor cu efect de seră la nivel global și posibilitatea de a învăța unii de la ceilalți;

| 194. | subliniază în special necesitatea de a informa și de a se consulta cu cetățenii la fața locului și de a-i implica în procesele decizionale, încurajând centrele urbane, regiunile și aglomerațiile urbane să vizeze obiective specifice de reducere și să le pună în aplicare prin intermediul unor programe de finanțare inovatoare, locale sau regionale, susținute de către autoritățile publice; |
| --- | --- |

194.

subliniază în special necesitatea de a informa și de a se consulta cu cetățenii la fața locului și de a-i implica în procesele decizionale, încurajând centrele urbane, regiunile și aglomerațiile urbane să vizeze obiective specifice de reducere și să le pună în aplicare prin intermediul unor programe de finanțare inovatoare, locale sau regionale, susținute de către autoritățile publice;

| 195. | face apel la statele membre ca, în vederea sensibilizării opiniei publice, să includă în cadrul reglementărilor aplicabile în materie de construcții o dispoziție conform căreia cetățenii care solicită autorizație de construire să beneficieze de informații cuprinzătoare cu privire la posibilitățile existente la nivel local de a utiliza surse de energie regenerabilă; |
| --- | --- |

195.

face apel la statele membre ca, în vederea sensibilizării opiniei publice, să includă în cadrul reglementărilor aplicabile în materie de construcții o dispoziție conform căreia cetățenii care solicită autorizație de construire să beneficieze de informații cuprinzătoare cu privire la posibilitățile existente la nivel local de a utiliza surse de energie regenerabilă;

| 196. | propune autorităților locale și regionale, districtelor, cartierelor și municipalităților, dar mai ales instituțiilor publice, școlilor și centrelor de îngrijire pentru copii și tineri să organizeze „concursuri de economisire a energiei”, precum și campanii locale finanțate în mod adecvat la nivel național și UE, cu scopul de a sensibiliza opinia publică în legătură cu potențialul de economisire și de a implica și instrui cetățenii; |
| --- | --- |

196.

propune autorităților locale și regionale, districtelor, cartierelor și municipalităților, dar mai ales instituțiilor publice, școlilor și centrelor de îngrijire pentru copii și tineri să organizeze „concursuri de economisire a energiei”, precum și campanii locale finanțate în mod adecvat la nivel național și UE, cu scopul de a sensibiliza opinia publică în legătură cu potențialul de economisire și de a implica și instrui cetățenii;

| 197. | invită Comisia să instituie un An european al eficienței energiei și al resurselor, pentru a sensibiliza cetățenii la toate nivelurile de politică în legătură cu o utilizare mai eficientă a resurselor și pentru a profita de schimbările climatice pentru a dezbate intensiv disponibilitatea și abordarea resurselor; solicită Comisiei și statelor membre să lupte împotriva penuriei de energie, să garanteze dezvoltarea unei mentalități de economisire a apei și să sensibilizeze opinia publică în legătură cu acest aspect prin programe educaționale; invită Comisia să studieze posibilitatea promovării unei rețele de orașe pentru a încuraja utilizarea apei în mod durabil, cu scopul de a face schimburi de bune practici și de a realiza în comun proiecte pilot demonstrative; invită statele membre să acorde posibilitatea realizării de audituri energetice gratuite, pentru a permite cetățenilor să-și reducă emisiile și consumul de energie; |
| --- | --- |

197.

invită Comisia să instituie un An european al eficienței energiei și al resurselor, pentru a sensibiliza cetățenii la toate nivelurile de politică în legătură cu o utilizare mai eficientă a resurselor și pentru a profita de schimbările climatice pentru a dezbate intensiv disponibilitatea și abordarea resurselor; solicită Comisiei și statelor membre să lupte împotriva penuriei de energie, să garanteze dezvoltarea unei mentalități de economisire a apei și să sensibilizeze opinia publică în legătură cu acest aspect prin programe educaționale; invită Comisia să studieze posibilitatea promovării unei rețele de orașe pentru a încuraja utilizarea apei în mod durabil, cu scopul de a face schimburi de bune practici și de a realiza în comun proiecte pilot demonstrative; invită statele membre să acorde posibilitatea realizării de audituri energetice gratuite, pentru a permite cetățenilor să-și reducă emisiile și consumul de energie;

| 198. | consideră publicitatea și informarea privind produsele ca fiind instrumente importante în vederea sensibilizării consumatorului în legătură cu costurile ecologice ale bunurilor sale și în vederea schimbării comportamentului consumatorului; avertizează, totuși, împotriva fenomenului „greenwashing” și invită Comisia și statele membre, cu consultarea asociațiilor industriale europene, să elaboreze un cod de publicitate și de etichetare pentru fiecare sector, cu scopul de a condamna publicitatea înșelătoare și declarațiile false privind efectele produselor asupra mediului, și să respecte normele europene existente privind publicitatea și etichetarea; |
| --- | --- |

198.

consideră publicitatea și informarea privind produsele ca fiind instrumente importante în vederea sensibilizării consumatorului în legătură cu costurile ecologice ale bunurilor sale și în vederea schimbării comportamentului consumatorului; avertizează, totuși, împotriva fenomenului „greenwashing” și invită Comisia și statele membre, cu consultarea asociațiilor industriale europene, să elaboreze un cod de publicitate și de etichetare pentru fiecare sector, cu scopul de a condamna publicitatea înșelătoare și declarațiile false privind efectele produselor asupra mediului, și să respecte normele europene existente privind publicitatea și etichetarea;

| 199. | estimează că, în dialog cu cetățenii și comercianții cu amănuntul, este importantă promovarea produselor regionale și sezoniere și informarea consumatorului, în special etichetarea obligatorie privind metoda de producție a produselor, pentru a facilita decizia consumatorului; |
| --- | --- |

199.

estimează că, în dialog cu cetățenii și comercianții cu amănuntul, este importantă promovarea produselor regionale și sezoniere și informarea consumatorului, în special etichetarea obligatorie privind metoda de producție a produselor, pentru a facilita decizia consumatorului;

| 200. | consideră lipsa de informație în privința măsurilor de contracarare a schimbărilor climatice în rândul populației ca fiind o problemă serioasă; prin urmare, face apel la UE, la statele membre, precum și la autoritățile și instituțiile locale și regionale, să conceapă și să conducă împreună cu presa, radiodifuziunea și media online o campanie de informare la nivelul Europei privind cauzele și efectele schimbărilor climatice și a diminuării resurselor, concentrându-se asupra posibilităților individuale de modificare a atitudinii în viața cotidiană și oferind o imagine mai clară și mai accesibilă a activității autorităților naționale și europene în privința măsurilor de combatere a schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

200.

consideră lipsa de informație în privința măsurilor de contracarare a schimbărilor climatice în rândul populației ca fiind o problemă serioasă; prin urmare, face apel la UE, la statele membre, precum și la autoritățile și instituțiile locale și regionale, să conceapă și să conducă împreună cu presa, radiodifuziunea și media online o campanie de informare la nivelul Europei privind cauzele și efectele schimbărilor climatice și a diminuării resurselor, concentrându-se asupra posibilităților individuale de modificare a atitudinii în viața cotidiană și oferind o imagine mai clară și mai accesibilă a activității autorităților naționale și europene în privința măsurilor de combatere a schimbărilor climatice;

| 201. | salută inițiativele întreprinderilor mari de a-și fixa obiective interne de reducere a emisiilor, cu participarea personalului și a furnizorilor mici și mijlocii și de a folosi strategiile de comunicare publică în scopul promovării modelelor durabile de producție și consum; încurajează organizațiile economice din statele membre și de la nivel european să pună accentul pe o practică antreprenorială sustenabilă ca element deosebit și singular al competiției; |
| --- | --- |

201.

salută inițiativele întreprinderilor mari de a-și fixa obiective interne de reducere a emisiilor, cu participarea personalului și a furnizorilor mici și mijlocii și de a folosi strategiile de comunicare publică în scopul promovării modelelor durabile de producție și consum; încurajează organizațiile economice din statele membre și de la nivel european să pună accentul pe o practică antreprenorială sustenabilă ca element deosebit și singular al competiției;

2050 – Viitorul începe azi

| 202. | solicită aplicarea, după cum urmează, a unei agende care să cuprindă acțiuni de combatere a schimbărilor climatice pentru perioada 2009-2014:






  a) | la nivelul UE, Comisia și statele membre ar trebui:






  — | să poarte discuții la nivel local și global cu privire la acțiunile care trebuie întreprinse pentru a combate schimbările climatice, |
| --- | --- | --- | --- |

202.

solicită aplicarea, după cum urmează, a unei agende care să cuprindă acțiuni de combatere a schimbărilor climatice pentru perioada 2009-2014:

a)

la nivelul UE, Comisia și statele membre ar trebui:

—

să poarte discuții la nivel local și global cu privire la acțiunile care trebuie întreprinse pentru a combate schimbările climatice,

| — | să dezvolte, să finanțeze și să introducă o rețea de energie electrică cu hidrogen lichid (cunoscută sub numele de „supergrid”) la nivelul întregii UE, care să fie accesibilă tuturor furnizorilor de electricitate, |
| --- | --- |

—

să dezvolte, să finanțeze și să introducă o rețea de energie electrică cu hidrogen lichid (cunoscută sub numele de „supergrid”) la nivelul întregii UE, care să fie accesibilă tuturor furnizorilor de electricitate,

| — | să promoveze și să finanțeze infrastructuri de transport durabile în scopul de a reduce emisiile de carbon, inclusiv tehnologia bazată pe hidrogen și rețelele de cale ferată de mare viteză, |
| --- | --- |

—

să promoveze și să finanțeze infrastructuri de transport durabile în scopul de a reduce emisiile de carbon, inclusiv tehnologia bazată pe hidrogen și rețelele de cale ferată de mare viteză,

| — | să dezvolte noi strategii de comunicare în scopul de a educa cetățenii și de a le pune la dispoziție stimulente pentru a reduce emisiile într-o manieră fiabilă, de exemplu prin difuzarea de informații cu privire la emisiile de CO2 generate de produse și servicii, |
| --- | --- |

—

să dezvolte noi strategii de comunicare în scopul de a educa cetățenii și de a le pune la dispoziție stimulente pentru a reduce emisiile într-o manieră fiabilă, de exemplu prin difuzarea de informații cu privire la emisiile de CO2 generate de produse și servicii,

| — | să dezvolte instrumente legislative adecvate în scopul de a încuraja toate sectoarele industriale să devină lideri în lupta împotriva schimbărilor climatice, începând cu cerința de transparență cu privire la emisiile de dioxid de carbon, |
| --- | --- |

—

să dezvolte instrumente legislative adecvate în scopul de a încuraja toate sectoarele industriale să devină lideri în lupta împotriva schimbărilor climatice, începând cu cerința de transparență cu privire la emisiile de dioxid de carbon,

| — | să stabilească legături mai puternice între agenda politicii de la Lisabona, agenda socială și politicile privind schimbările climatice; |
| --- | --- |

—

să stabilească legături mai puternice între agenda politicii de la Lisabona, agenda socială și politicile privind schimbările climatice;

| b) | la nivel local și regional, ar trebui să se promoveze și să se împărtășească bunele practici, în special în ceea ce privește:






  — | măsurile în materie de eficiență energetică și alte măsuri menite să combată lipsa de resurse energetice, urmărindu-se atingerea obiectivului de a obține performanțe energetice neutre pentru clădirile private, comerciale și publice, |
| --- | --- | --- |

b)

la nivel local și regional, ar trebui să se promoveze și să se împărtășească bunele practici, în special în ceea ce privește:

—

măsurile în materie de eficiență energetică și alte măsuri menite să combată lipsa de resurse energetice, urmărindu-se atingerea obiectivului de a obține performanțe energetice neutre pentru clădirile private, comerciale și publice,

| — | reciclarea și reutilizarea deșeurilor, de exemplu prin dezvoltarea de infrastructuri pentru punctele de colectare, |
| --- | --- |

—

reciclarea și reutilizarea deșeurilor, de exemplu prin dezvoltarea de infrastructuri pentru punctele de colectare,

| — | dezvoltarea de infrastructuri pentru autoturismele cu o cantitate redusă de emisii, utilizând energiile regenerabile, precum și introducerea de stimulente pentru dezvoltarea de vehicule fără emisii de CO2 pentru transportul public, |
| --- | --- |

—

dezvoltarea de infrastructuri pentru autoturismele cu o cantitate redusă de emisii, utilizând energiile regenerabile, precum și introducerea de stimulente pentru dezvoltarea de vehicule fără emisii de CO2 pentru transportul public,

| — | promovarea unei mobilități mai durabile în orașe și în zonele rurale, |
| --- | --- |

—

promovarea unei mobilități mai durabile în orașe și în zonele rurale,

| — | adoptarea și aplicarea de măsuri pentru adaptarea la schimbările climatice, |
| --- | --- |

—

adoptarea și aplicarea de măsuri pentru adaptarea la schimbările climatice,

| — | promovarea producției și a consumului de alimente la nivel local și regional; |
| --- | --- |

—

promovarea producției și a consumului de alimente la nivel local și regional;

| 203. | pune accent pe necesitatea de a aborda schimbările climatice și efectele sale prin măsuri politice și educaționale pe termen lung și prin aplicarea coerentă a deciziilor, evitând subordonarea acestora față de obiectivele politice pe termen scurt; încurajează promovarea unui stil de viață și a modelelor de consum orientate către o dezvoltare durabilă; |
| --- | --- |

203.

pune accent pe necesitatea de a aborda schimbările climatice și efectele sale prin măsuri politice și educaționale pe termen lung și prin aplicarea coerentă a deciziilor, evitând subordonarea acestora față de obiectivele politice pe termen scurt; încurajează promovarea unui stil de viață și a modelelor de consum orientate către o dezvoltare durabilă;

| 204. | pune accent pe necesitatea de a nu capitula în fața complexității problemei schimbărilor climatice și pe importanța manifestării unei dorințe vizionare de a schimba ceva, demonstrând existența unor calități de lider în politică, economie și societate, pentru a reacționa la provocările economice, ecologice și sociale cu care ne confruntăm în aceste momente de cotitură ale politicii energetice și climatice, reflectate în penuria din ce în ce mai acută a materiilor prime; |
| --- | --- |

204.

pune accent pe necesitatea de a nu capitula în fața complexității problemei schimbărilor climatice și pe importanța manifestării unei dorințe vizionare de a schimba ceva, demonstrând existența unor calități de lider în politică, economie și societate, pentru a reacționa la provocările economice, ecologice și sociale cu care ne confruntăm în aceste momente de cotitură ale politicii energetice și climatice, reflectate în penuria din ce în ce mai acută a materiilor prime;

| 205. | pune accent pe necesitatea de a lua, în temeiul idealurilor fundamentale ale Uniunii Europene, decizii bazate pe convingerea că ele sunt necesare și corecte și de a folosi șansa unică de a construi viitorul societății noastre prin intermediul unei acțiuni strategice; |
| --- | --- |

205.

pune accent pe necesitatea de a lua, în temeiul idealurilor fundamentale ale Uniunii Europene, decizii bazate pe convingerea că ele sunt necesare și corecte și de a folosi șansa unică de a construi viitorul societății noastre prin intermediul unei acțiuni strategice;

| 206. | solicită organelor competente ale Parlamentului elaborarea și publicarea, în termen de trei luni, a unei ediții a prezentei rezoluții
  și a activității comisiei
  , destinată publicului larg; |
| --- | --- |

206.

solicită organelor competente ale Parlamentului elaborarea și publicarea, în termen de trei luni, a unei ediții a prezentei rezoluții
  și a activității comisiei
  , destinată publicului larg;

| 207. | solicită comisiilor sale competente să urmărească în cadrul viitoarei legislaturi punerea în aplicare a recomandărilor susmenționate, în special în cadrul audierilor comisarilor desemnați pentru viitorul mandat al Comisiei și cu ocazia contactelor cu omologii lor din parlamentele naționale; solicită delegațiilor Parlamentului European pentru relațiile cu țările terțe și reprezentanților săi în cadrul adunărilor parlamentare multilaterale să abordeze periodic problematica schimbărilor climatice și necesitatea acțiunilor și inițiativelor din partea tuturor țărilor în cadrul contactelor cu reprezentanții țărilor terțe; |
| --- | --- |

207.

solicită comisiilor sale competente să urmărească în cadrul viitoarei legislaturi punerea în aplicare a recomandărilor susmenționate, în special în cadrul audierilor comisarilor desemnați pentru viitorul mandat al Comisiei și cu ocazia contactelor cu omologii lor din parlamentele naționale; solicită delegațiilor Parlamentului European pentru relațiile cu țările terțe și reprezentanților săi în cadrul adunărilor parlamentare multilaterale să abordeze periodic problematica schimbărilor climatice și necesitatea acțiunilor și inițiativelor din partea tuturor țărilor în cadrul contactelor cu reprezentanții țărilor terțe;

*

- *

| 208. | încredințează președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și secretariatului UNFCCC, cu rugămintea de a o transmite mai departe tuturor părților contractante care nu sunt state membre ale UE și observatorilor la care se face referire în UNFCCC. |
| --- | --- |

208.

încredințează președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și secretariatului UNFCCC, cu rugămintea de a o transmite mai departe tuturor părților contractante care nu sunt state membre ale UE și observatorilor la care se face referire în UNFCCC.

---

(1)  JO C 74 E, 20.3.2008, p. 652; a se vedea și procesul verbal al ședinței plenare din 18.2.2008, punctul 7.

(2)  JO C 282 E, 6.11.2008, p. 437.

(3)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0032.

(4)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0125.

(5)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0223.

(6)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0491.

(7)  Directiva 2005/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 iulie 2005 de instituire a unui cadru pentru stabilirea cerințelor în materie de proiectare ecologică aplicabile produselor consumatoare de energie (JO L 191, 22.7.2005, p. 29).

(8)  JO C 282 E, 6.11.2008, p. 281.

(9)  Directiva 2008/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 2008 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul mediului marin (JO L 164, 25.6.2008, p. 19).

---

ANEXA A :

SELECȚIE DE LEGISLAȚIE UE CARE ADUCE O CONTRIBUȚIE POZITIVĂ LA COMBATEREA SCHIMBĂRILOR CLIMATICE

Legislație în vigoare:

| — | Directiva 91/676/CEE a Consiliului din 12 decembrie 1991 privind protecția apelor împotriva poluării cu nitrați proveniți din surse agricole (1) |
| --- | --- |

—

Directiva 91/676/CEE a Consiliului din 12 decembrie 1991 privind protecția apelor împotriva poluării cu nitrați proveniți din surse agricole (1)

| — | Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică (2) și actele legislative conexe |
| --- | --- |

—

Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică (2) și actele legislative conexe

| — | Directiva 93/12/CEE a Consiliului din 23 martie 1993 privind conținutul de sulf din anumiți combustibili lichizi (3) și actele legislative conexe |
| --- | --- |

—

Directiva 93/12/CEE a Consiliului din 23 martie 1993 privind conținutul de sulf din anumiți combustibili lichizi (3) și actele legislative conexe

| — | Directiva 96/61/CE a Consiliului din 24 septembrie 1996 privind prevenirea și controlul integrat al poluării (4) și actele legislative conexe |
| --- | --- |

—

Directiva 96/61/CE a Consiliului din 24 septembrie 1996 privind prevenirea și controlul integrat al poluării (4) și actele legislative conexe

| — | Directiva 98/70/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 1998 privind calitatea benzinei și a motorinei și de modificare a Directivei 93/12/CEE a Consiliului (5) și actele legislative conexe |
| --- | --- |

—

Directiva 98/70/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 1998 privind calitatea benzinei și a motorinei și de modificare a Directivei 93/12/CEE a Consiliului (5) și actele legislative conexe

| — | Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (6) |
| --- | --- |

—

Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (6)

| — | Directiva 2001/80/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2001 privind limitarea emisiilor în atmosferă a anumitor poluanți provenind de la instalații de ardere de dimensiuni mari (7) și actele legislative conexe |
| --- | --- |

—

Directiva 2001/80/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2001 privind limitarea emisiilor în atmosferă a anumitor poluanți provenind de la instalații de ardere de dimensiuni mari (7) și actele legislative conexe

| — | Directiva 2002/91/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 decembrie 2002 privind performanța energetică a clădirilor (8) |
| --- | --- |

—

Directiva 2002/91/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 decembrie 2002 privind performanța energetică a clădirilor (8)

| — | Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 2003 de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității și de modificare a Directivei 96/61/CE a Consiliului (9) și actele legislative conexe |
| --- | --- |

—

Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 2003 de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității și de modificare a Directivei 96/61/CE a Consiliului (9) și actele legislative conexe

| — | Directiva 2003/105/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 decembrie 2003 de modificare a Directivei 96/82/CE a Consiliului privind controlul asupra riscului de accidente majore care implică substanțe periculoase (10) |
| --- | --- |

—

Directiva 2003/105/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 decembrie 2003 de modificare a Directivei 96/82/CE a Consiliului privind controlul asupra riscului de accidente majore care implică substanțe periculoase (10)

| — | Directiva 2004/12/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 februarie 2004 de modificare a Directivei 94/62/CE privind ambalajele și deșeurile din ambalaje (11) |
| --- | --- |

—

Directiva 2004/12/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 februarie 2004 de modificare a Directivei 94/62/CE privind ambalajele și deșeurile din ambalaje (11)

| — | Regulamentul (CE) nr. 549/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 martie 2004 de stabilire a cadrului pentru crearea cerului unic european (12) |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 549/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 martie 2004 de stabilire a cadrului pentru crearea cerului unic european (12)

| — | Directiva 2005/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 iulie 2005 de instituire a unui cadru pentru stabilirea cerințelor în materie de proiectare ecologică aplicabile produselor consumatoare de energie și de modificare a Directivei 92/42/CEE a Consiliului și a Directivelor 96/57/CE și 2000/55/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului (13) |
| --- | --- |

—

Directiva 2005/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 iulie 2005 de instituire a unui cadru pentru stabilirea cerințelor în materie de proiectare ecologică aplicabile produselor consumatoare de energie și de modificare a Directivei 92/42/CEE a Consiliului și a Directivelor 96/57/CE și 2000/55/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului (13)

| — | Directiva 2006/40/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 mai 2006 privind emisiile provenite de la sistemele de climatizare ale autovehiculelor și de modificare a Directivei 70/156/CEE a Consiliului (14) și actele legislative conexe |
| --- | --- |

—

Directiva 2006/40/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 mai 2006 privind emisiile provenite de la sistemele de climatizare ale autovehiculelor și de modificare a Directivei 70/156/CEE a Consiliului (14) și actele legislative conexe

| — | Decizia nr. 1982/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind cel al șaptelea program-cadru al Comunității Europene pentru cercetare, dezvoltare tehnologică și activități demonstrative (2007-2013) (15) |
| --- | --- |

—

Decizia nr. 1982/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind cel al șaptelea program-cadru al Comunității Europene pentru cercetare, dezvoltare tehnologică și activități demonstrative (2007-2013) (15)

| — | Regulamentul (CE) nr. 715/2007 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 iunie 2007 privind omologarea de tip a autovehiculelor în ceea ce privește emisiile provenind de la vehiculele ușoare pentru pasageri și de la vehiculele ușoare comerciale (Euro 5 și Euro 6) și privind accesul la informațiile referitoare la repararea și întreținerea vehiculelor (16) și actele legislative conexe |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 715/2007 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 iunie 2007 privind omologarea de tip a autovehiculelor în ceea ce privește emisiile provenind de la vehiculele ușoare pentru pasageri și de la vehiculele ușoare comerciale (Euro 5 și Euro 6) și privind accesul la informațiile referitoare la repararea și întreținerea vehiculelor (16) și actele legislative conexe

Acte legislative în curs de publicare
  :

| — | Directiva 2009/.../CE a Parlamentului European și a Consiliului din ... de modificare a Directivei 2003/87/CE în vederea îmbunătățirii și extinderii sistemului comunitar de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră (2008/0013(COD)) |
| --- | --- |

—

Directiva 2009/.../CE a Parlamentului European și a Consiliului din ... de modificare a Directivei 2003/87/CE în vederea îmbunătățirii și extinderii sistemului comunitar de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră (2008/0013(COD))

| — | Decizia nr. .../2009 a Parlamentului European și a Consiliului din ... privind efortul statelor membre de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră astfel încât să respecte angajamentele Comunității de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2020 (2008/0014(COD)) |
| --- | --- |

—

Decizia nr. .../2009 a Parlamentului European și a Consiliului din ... privind efortul statelor membre de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră astfel încât să respecte angajamentele Comunității de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2020 (2008/0014(COD))

| — | Directiva 2009/.../CE a Parlamentului European și a Consiliului din ... privind stocarea geologică a dioxidului de carbon și de modificare a Directivelor 85/337/CEE și 96/61/CE ale Consiliului, a Directivelor 2000/60/CE, 2001/80/CE, 2004/35/CE, 2006/12/CE și a Regulamentului (CE) nr. 1013/2006 (2008/0015(COD)) |
| --- | --- |

—

Directiva 2009/.../CE a Parlamentului European și a Consiliului din ... privind stocarea geologică a dioxidului de carbon și de modificare a Directivelor 85/337/CEE și 96/61/CE ale Consiliului, a Directivelor 2000/60/CE, 2001/80/CE, 2004/35/CE, 2006/12/CE și a Regulamentului (CE) nr. 1013/2006 (2008/0015(COD))

| — | Directiva 2009/.../CE a Parlamentului European și a Consiliului din ... privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (2008/0016(COD) |
| --- | --- |

—

Directiva 2009/.../CE a Parlamentului European și a Consiliului din ... privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (2008/0016(COD)

| — | Regulamentul (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului din ... de stabilire a standardelor de performanță privind emisiile pentru autoturismele noi, ca parte a abordării integrate a Comunității de a reduce emisiile de CO2 produse de vehiculele ușoare (2007/0297(COD) |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului din ... de stabilire a standardelor de performanță privind emisiile pentru autoturismele noi, ca parte a abordării integrate a Comunității de a reduce emisiile de CO2 produse de vehiculele ușoare (2007/0297(COD)

| — | Directiva 2009/.../CE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 98/70/CE în ceea ce privește specificațiile pentru benzine și motorine, de introducere a unui mecanism de monitorizare și reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră, de modificare a Directivei 1999/32/CE a Consiliului în ceea ce privește specificațiile pentru carburanții folosiți de navele de navigație interioară și de abrogare a Directivei 93/12/CEE (2007/0019(COD)) |
| --- | --- |

—

Directiva 2009/.../CE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 98/70/CE în ceea ce privește specificațiile pentru benzine și motorine, de introducere a unui mecanism de monitorizare și reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră, de modificare a Directivei 1999/32/CE a Consiliului în ceea ce privește specificațiile pentru carburanții folosiți de navele de navigație interioară și de abrogare a Directivei 93/12/CEE (2007/0019(COD))

---

(1)  JO L 375, 31.12.1991, p. 1.

(2)  JO L 206, 22.7.1992, p. 7.

(3)  JO L 74, 27.3.1993, p. 81.

(4)  JO L 257, 10.10.1996, p. 26.

(5)  JO L 350, 28.12.1998, p. 58.

(6)  JO L 327, 22.12.2000, p. 1.

(7)  JO L 309, 27.11.2001, p. 1.

(8)  JO L 1, 4.1.2003, p. 65.

(9)  JO L 275, 25.10.2003, p. 32.

(10)  JO L 345, 31.12.2003, p. 97.

(11)  JO L 47, 18.2.2004, p. 26.

(12)  JO L 96, 31.3.2004, p. 1.

(13)  JO L 191, 22.7.2005, p. 29.

(14)  JO L 161, 14.6.2006, p. 12.

(15)  JO L 412, 30.12.2006, p. 1.

(16)  JO L 171, 29.6.2007, p. 1.

---

ANEXA B :

REZOLUȚII ALE PARLAMENTULUI EUROPEAN REFERITOARE LA SCHIMBĂRILE CLIMATICE ȘI LA ENERGIE

| — | Rezoluția din 17 noiembrie 2004 referitoare la strategia Uniunii Europene pentru Conferința pe tema schimbărilor climatice de la Buenos Aires (COP-10) (1) |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 17 noiembrie 2004 referitoare la strategia Uniunii Europene pentru Conferința pe tema schimbărilor climatice de la Buenos Aires (COP-10) (1)

| — | Rezoluția din 13 ianuarie 2005 referitoare la rezultatul conferinței pe tema schimbărilor climatice de la Buenos Aires (2) |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 13 ianuarie 2005 referitoare la rezultatul conferinței pe tema schimbărilor climatice de la Buenos Aires (2)

| — | Rezoluția din 12 mai 2005 referitoare la întâlnirea experților guvernamentali privind schimbările climatice (3) |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 12 mai 2005 referitoare la întâlnirea experților guvernamentali privind schimbările climatice (3)

| — | Rezoluția din 16 noiembrie 2005 privind „Câștigarea luptei împotriva schimbărilor climatice globale” (4) |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 16 noiembrie 2005 privind „Câștigarea luptei împotriva schimbărilor climatice globale” (4)

| — | Rezoluția din 18 ianuarie 2006 privind la schimbările climatice (5) |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 18 ianuarie 2006 privind la schimbările climatice (5)

| — | Rezoluția din 1 iunie 2006 privind cartea verde „Eficiența energetică - sau cum să facem mai multe consumând mai puțin” (6) |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 1 iunie 2006 privind cartea verde „Eficiența energetică - sau cum să facem mai multe consumând mai puțin” (6)

| — | Rezoluția din 4 iulie 2006 privind diminuarea efectelor asupra climei provocate de traficul aerian (7) |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 4 iulie 2006 privind diminuarea efectelor asupra climei provocate de traficul aerian (7)

| — | Rezoluția din 26 octombrie 2006 privind strategia Uniunii Europene pentru conferința de la Nairobi privind schimbările climatice (COP12 și COP/MOP2) (8), |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 26 octombrie 2006 privind strategia Uniunii Europene pentru conferința de la Nairobi privind schimbările climatice (COP12 și COP/MOP2) (8),

| — | Rezoluția din 14 decembrie 2006 referitoare la cartea verde privind o strategie europeană pentru o energie durabilă, competitivă și sigură (9) |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 14 decembrie 2006 referitoare la cartea verde privind o strategie europeană pentru o energie durabilă, competitivă și sigură (9)

| — | Rezoluția din 14 februarie 2007 privind schimbările climatice (10) |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 14 februarie 2007 privind schimbările climatice (10)

| — | Rezoluția din 21 octombrie 2008 privind crearea unei Alianțe mondiale împotriva schimbărilor climatice între Uniunea Europeană și țările sărace în curs de dezvoltare, cele mai vulnerabile la schimbările climatice (11) |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 21 octombrie 2008 privind crearea unei Alianțe mondiale împotriva schimbărilor climatice între Uniunea Europeană și țările sărace în curs de dezvoltare, cele mai vulnerabile la schimbările climatice (11)

---

(1)  JO C 201 E, 18.8.2005, p. 81.

(2)  JO C 247 E, 6.10.2005, p. 144.

(3)  JO C 92 E, 20.04.2006, p. 384.

(4)  JO C 280 E, 18.11.2006, p. 120.

(5)  JO C 287 E, 24.11.2006, p. 182.

(6)  JO C 298 E, 8.12.2006, p. 273.

(7)  JO C 303 E, 13.12.2006, p. 119.

(8)  JO C 313 E, 20.12.2006, p. 439.

(9)  JO C 317 E, 23.12.2006, p. 876.

(10)  JO C 287 E, 29.11.2007, p. 344.

(11)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0491.

---

| 18.3.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 67/85 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 67/85

---

Eficiența energetică prin intermediul tehnologiilor informației și comunicațiilor

P6_TA(2009)0044

Rezoluția Parlamentului European din 4 februarie 2009 referitoare la problema eficienței energetice prin tehnologiile informației și comunicațiilor

(2010/C 67 E/09)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 mai 2008 privind soluționarea problemei eficienței energetice prin tehnologiile informației și comunicațiilor (COM(2008)0241), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 mai 2008 privind soluționarea problemei eficienței energetice prin tehnologiile informației și comunicațiilor (COM(2008)0241),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 23 ianuarie 2008 intitulată „De două ori 20 până în 2020. Șansa oferită Europei de schimbările climatice” (COM(2008)0030), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 23 ianuarie 2008 intitulată „De două ori 20 până în 2020. Șansa oferită Europei de schimbările climatice” (COM(2008)0030),

| — | având în vedere studiul din septembrie 2008 comandat de Comisie referitor la impactul tehnologiilor informației și comunicațiilor asupra eficienței energetice, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul din septembrie 2008 comandat de Comisie referitor la impactul tehnologiilor informației și comunicațiilor asupra eficienței energetice,

| — | având în vedere concluziile președinției Consiliului European din 8-9 martie 2007, în special planul de acțiune (2007-2009) intitulat „O politică energetică pentru Europa”, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile președinției Consiliului European din 8-9 martie 2007, în special planul de acțiune (2007-2009) intitulat „O politică energetică pentru Europa”,

| — | având în vedere Directiva 2002/91/CE a Parlamentul European și a Consiliului din 16 decembrie 2002 privind performanța energetică a clădirilor (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2002/91/CE a Parlamentul European și a Consiliului din 16 decembrie 2002 privind performanța energetică a clădirilor (1),

| — | având în vedere Directiva 2006/32/CE a Parlamentul European și a Consiliului din 5 aprilie 2006 privind eficiența energetică la utilizatorii finali și serviciile energetice (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2006/32/CE a Parlamentul European și a Consiliului din 5 aprilie 2006 privind eficiența energetică la utilizatorii finali și serviciile energetice (2),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 106/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 ianuarie 2008 privind un program comunitar de etichetare referitoare la eficiența energetică a echipamentelor de birou (versiune reformată) (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 106/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 ianuarie 2008 privind un program comunitar de etichetare referitoare la eficiența energetică a echipamentelor de birou (versiune reformată) (3),

| — | având în vedere Directiva 2005/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 iulie 2005 de instituire a unui cadru pentru stabilirea cerințelor în materie de proiectare ecologică aplicabile produselor consumatoare de energie (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2005/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 iulie 2005 de instituire a unui cadru pentru stabilirea cerințelor în materie de proiectare ecologică aplicabile produselor consumatoare de energie (4),

| — | având în vedere Decizia nr. 1639/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 2006 de instituire a unui program-cadru pentru inovație și competitivitate (2007-2013) (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia nr. 1639/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 2006 de instituire a unui program-cadru pentru inovație și competitivitate (2007-2013) (5),

| — | având în vedere Decizia nr. 1982/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind al șaptelea program-cadru al Comunității Europene pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (2007-2013) (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia nr. 1982/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind al șaptelea program-cadru al Comunității Europene pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (2007-2013) (6),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 683/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 iulie 2008 privind punerea în aplicare în continuare a programelor europene de radionavigație prin satelit (EGNOS și Galileo) (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 683/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 iulie 2008 privind punerea în aplicare în continuare a programelor europene de radionavigație prin satelit (EGNOS și Galileo) (7),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 9 iulie 2008 privind Planul strategic european pentru tehnologiile energetice (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 9 iulie 2008 privind Planul strategic european pentru tehnologiile energetice (8),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 31 ianuarie 2008 intitulată „Un plan de acțiune privind eficiența energetică: realizarea potențialului” (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 31 ianuarie 2008 intitulată „Un plan de acțiune privind eficiența energetică: realizarea potențialului” (9),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 ianuarie 2008 privind CARS 21: un cadru competitiv de reglementare privind autovehiculele (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 ianuarie 2008 privind CARS 21: un cadru competitiv de reglementare privind autovehiculele (10),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 decembrie 2006 privind o strategie europeană pentru o energie sigură, competitivă și durabilă - Cartea Verde (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 decembrie 2006 privind o strategie europeană pentru o energie sigură, competitivă și durabilă - Cartea Verde (11),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 1 iunie 2006 privind eficiența energetică sau raționalizarea consumului - Cartea verde (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 1 iunie 2006 privind eficiența energetică sau raționalizarea consumului - Cartea verde (12),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 martie 2006 privind o societate informațională europeană pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 martie 2006 privind o societate informațională europeană pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă (13),

| — | având în vedere articolul 108 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 108 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât UE a stabilit obiectivul de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră cu cel puțin 20% și de a obține 20% din energie din surse regenerabile până în 2020 și întrucât și-a îndreptat, de asemenea, eforturile spre realizarea unei îmbunătățiri cu 20% a eficienței energetice în decursul aceleiași perioade; |
| --- | --- |

A.

întrucât UE a stabilit obiectivul de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră cu cel puțin 20% și de a obține 20% din energie din surse regenerabile până în 2020 și întrucât și-a îndreptat, de asemenea, eforturile spre realizarea unei îmbunătățiri cu 20% a eficienței energetice în decursul aceleiași perioade;

| B. | întrucât, potrivit calculelor, utilizarea tehnologiilor bazate pe tehnologiile informației și comunicațiilor (TIC) ar putea antrena o reducere anuală de peste 50 de milioane de tone a emisiilor de CO2; |
| --- | --- |

B.

întrucât, potrivit calculelor, utilizarea tehnologiilor bazate pe tehnologiile informației și comunicațiilor (TIC) ar putea antrena o reducere anuală de peste 50 de milioane de tone a emisiilor de CO2;

| C. | întrucât valorile-țintă de mai sus trebuie atinse fără a afecta competitivitatea și durabilitatea economiei UE; |
| --- | --- |

C.

întrucât valorile-țintă de mai sus trebuie atinse fără a afecta competitivitatea și durabilitatea economiei UE;

| D. | întrucât UE și-a stabilit ca obiectiv să devină cea mai competitivă economie bazată pe cunoaștere până în 2010, și întrucât competitivitatea economică depinde în mare măsură de eficiența energetică și utilizarea TIC; |
| --- | --- |

D.

întrucât UE și-a stabilit ca obiectiv să devină cea mai competitivă economie bazată pe cunoaștere până în 2010, și întrucât competitivitatea economică depinde în mare măsură de eficiența energetică și utilizarea TIC;

| E. | întrucât îmbunătățirea eficienței energetice este una dintre cele mai economice modalități de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră și întrucât eficiența energetică poate avea un impact direct asupra economiilor consumatorilor; |
| --- | --- |

E.

întrucât îmbunătățirea eficienței energetice este una dintre cele mai economice modalități de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră și întrucât eficiența energetică poate avea un impact direct asupra economiilor consumatorilor;

| F. | întrucât tehnologiilor informației și comunicațiilor (TIC) le revine un rol esențial în îmbunătățirea eficienței energetice la nivel local și mondial, în economiile industrializate, precum și în cele emergente (în special prin intermediul rețelelor și clădirilor inteligente și al modernizării tehnologice a proceselor de producție din industriile mari consumatoare de energie) și având în vedere potențialul de economisire oferit de sistemele de transport inteligente în cazul industriei producătoare și a industriei transporturilor; |
| --- | --- |

F.

întrucât tehnologiilor informației și comunicațiilor (TIC) le revine un rol esențial în îmbunătățirea eficienței energetice la nivel local și mondial, în economiile industrializate, precum și în cele emergente (în special prin intermediul rețelelor și clădirilor inteligente și al modernizării tehnologice a proceselor de producție din industriile mari consumatoare de energie) și având în vedere potențialul de economisire oferit de sistemele de transport inteligente în cazul industriei producătoare și a industriei transporturilor;

| G. | întrucât, deși în prezent sectorul TIC generează 2% din emisiile de CO2 la nivel mondial și întrucât acest sector ar putea nu doar să-și diminueze propriile emisii de CO2 ci, mai ales, ar putea să dezvolte aplicații inovatoare și mai eficiente din punct de vedere energetic pentru întreaga economie; |
| --- | --- |

G.

întrucât, deși în prezent sectorul TIC generează 2% din emisiile de CO2 la nivel mondial și întrucât acest sector ar putea nu doar să-și diminueze propriile emisii de CO2 ci, mai ales, ar putea să dezvolte aplicații inovatoare și mai eficiente din punct de vedere energetic pentru întreaga economie;

| H. | întrucât ar trebui respectată neutralitatea tehnologică pentru a garanta că toate tehnologiile aplicabile bazate pe TIC sunt utilizate pentru a ajuta UE să își atingă obiectivele legate de emisiile de gaze cu efect de seră; |
| --- | --- |

H.

întrucât ar trebui respectată neutralitatea tehnologică pentru a garanta că toate tehnologiile aplicabile bazate pe TIC sunt utilizate pentru a ajuta UE să își atingă obiectivele legate de emisiile de gaze cu efect de seră;

| I. | întrucât sectorul TIC oferă instrumente care pot juca un rol-cheie în monitorizarea performanțelor unui sistem raportat la consumul de energie al acestuia; |
| --- | --- |

I.

întrucât sectorul TIC oferă instrumente care pot juca un rol-cheie în monitorizarea performanțelor unui sistem raportat la consumul de energie al acestuia;

| J. | întrucât există deja mai multe programe și inițiative la nivelul UE care sprijină cercetarea și inovarea în domeniul TIC în materie de energie (al șaptelea program-cadru pentru cercetare și dezvoltare tehnologică – PC7, programul de sprijinire a politicii în materie de TIC și programele operaționale europene în domeniul energiei inteligente); întrucât stimulentele fiscale și instrumentele de sprijin de stat corespunzătoare oferă și ele sprijin financiar și încurajează soluțiile inteligente privind eficiența energetică; |
| --- | --- |

J.

întrucât există deja mai multe programe și inițiative la nivelul UE care sprijină cercetarea și inovarea în domeniul TIC în materie de energie (al șaptelea program-cadru pentru cercetare și dezvoltare tehnologică – PC7, programul de sprijinire a politicii în materie de TIC și programele operaționale europene în domeniul energiei inteligente); întrucât stimulentele fiscale și instrumentele de sprijin de stat corespunzătoare oferă și ele sprijin financiar și încurajează soluțiile inteligente privind eficiența energetică;

| K. | întrucât industria și întreprinderile mici și mijlocii (IMM) joacă un rol-cheie în creșterea eficienței energetice prin intermediul TIC și al inovațiilor, |
| --- | --- |

K.

întrucât industria și întreprinderile mici și mijlocii (IMM) joacă un rol-cheie în creșterea eficienței energetice prin intermediul TIC și al inovațiilor,

| 1. | invită Comisia și statele membre să caute să sporească gradul de conștientizare a importanței TIC, de exemplu, prin proiecte demonstrative, pentru îmbunătățirea eficienței energetice în cadrul economiei UE, ca forță motrice a unei productivități și creșteri economice mai mari și a reducerii costurilor prin care se asigură competitivitatea, dezvoltarea durabilă și îmbunătățirea calității vieții cetățenilor UE; |
| --- | --- |

1.

invită Comisia și statele membre să caute să sporească gradul de conștientizare a importanței TIC, de exemplu, prin proiecte demonstrative, pentru îmbunătățirea eficienței energetice în cadrul economiei UE, ca forță motrice a unei productivități și creșteri economice mai mari și a reducerii costurilor prin care se asigură competitivitatea, dezvoltarea durabilă și îmbunătățirea calității vieții cetățenilor UE;

| 2. | propune următoarelor președinții ale Consiliului să abordeze ca o prioritate a programelor lor respective schema de viitor a tehnologiilor informației și comunicației și importanța lor pentru combaterea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea; |
| --- | --- |

2.

propune următoarelor președinții ale Consiliului să abordeze ca o prioritate a programelor lor respective schema de viitor a tehnologiilor informației și comunicației și importanța lor pentru combaterea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea;

| 3. | invită Comisia și statele membre să caute să armonizeze criteriile, abordările și modificările legislative legate de eficiența energetică și să adopte o abordare holistică, ceea ce înseamnă că statele membre nu ar trebui să se gândească numai la fiecare componentă în parte, ci și la sisteme în ansamblul lor (de exemplu, clădirile inteligente); îndeamnă Comisia să aibă în vedere includerea unei evaluări a potențialelor economii de energie obținute în urma utilizării soluțiilor TIC în orientările sale privind evaluările de impact; |
| --- | --- |

3.

invită Comisia și statele membre să caute să armonizeze criteriile, abordările și modificările legislative legate de eficiența energetică și să adopte o abordare holistică, ceea ce înseamnă că statele membre nu ar trebui să se gândească numai la fiecare componentă în parte, ci și la sisteme în ansamblul lor (de exemplu, clădirile inteligente); îndeamnă Comisia să aibă în vedere includerea unei evaluări a potențialelor economii de energie obținute în urma utilizării soluțiilor TIC în orientările sale privind evaluările de impact;

| 4. | invită statele membre care încă nu au elaborat o strategie ecologică bazată pe utilizarea TI/TIC, capabilă să contribuie la o reducere treptată a emisiilor de CO2 în UE, să facă acest lucru; |
| --- | --- |

4.

invită statele membre care încă nu au elaborat o strategie ecologică bazată pe utilizarea TI/TIC, capabilă să contribuie la o reducere treptată a emisiilor de CO2 în UE, să facă acest lucru;

| 5. | invită statele membre să utilizeze în continuare criterii ecologice în achizițiile publice pentru a încuraja adoptarea soluțiilor TIC de către serviciile lor publice care pot reprezenta un exemplu pentru promovarea soluțiilor eficiente din punct de vedere energetic; invită sectorul public, începând cu instituțiile UE, să recurgă în cea mai mare măsură posibilă la birotica fără hârtii, gestionarea documentelor, e-guvernanță, e-administrație, munca la distanță și video și teleconferințe; îndeamnă Comisia să-și asume rolul de lider prin elaborarea unui plan de acțiune vizând reducerea consumului de energie al instituțiilor UE; |
| --- | --- |

5.

invită statele membre să utilizeze în continuare criterii ecologice în achizițiile publice pentru a încuraja adoptarea soluțiilor TIC de către serviciile lor publice care pot reprezenta un exemplu pentru promovarea soluțiilor eficiente din punct de vedere energetic; invită sectorul public, începând cu instituțiile UE, să recurgă în cea mai mare măsură posibilă la birotica fără hârtii, gestionarea documentelor, e-guvernanță, e-administrație, munca la distanță și video și teleconferințe; îndeamnă Comisia să-și asume rolul de lider prin elaborarea unui plan de acțiune vizând reducerea consumului de energie al instituțiilor UE;

| 6. | subliniază că trebuie realizate eforturi mai susținute la toate nivelurile decizionale pentru a utiliza toate instrumentele financiare disponibile (precum PC7, programul-cadru pentru competitivitate și inovare, programele operaționale relevante sprijinite în cadrul politicii de coeziune, precum și programe naționale și regionale) în vederea introducerii și adoptării de noi soluții tehnologice de creștere a eficienței energetice bazate pe TIC; invită, de asemenea, Comisia să solicite ca cel puțin 5% din resursele fondurilor structurale să fie utilizate pentru îmbunătățirea eficienței energetice a locuințelor existente; |
| --- | --- |

6.

subliniază că trebuie realizate eforturi mai susținute la toate nivelurile decizionale pentru a utiliza toate instrumentele financiare disponibile (precum PC7, programul-cadru pentru competitivitate și inovare, programele operaționale relevante sprijinite în cadrul politicii de coeziune, precum și programe naționale și regionale) în vederea introducerii și adoptării de noi soluții tehnologice de creștere a eficienței energetice bazate pe TIC; invită, de asemenea, Comisia să solicite ca cel puțin 5% din resursele fondurilor structurale să fie utilizate pentru îmbunătățirea eficienței energetice a locuințelor existente;

| 7. | invită Comisia să sprijine o abordare sistematică a soluțiilor TIC inteligente, acordând o atenție deosebită emisiilor mai scăzute în legătură cu dezvoltarea orașelor, în special prin dezvoltarea clădirilor, iluminatului stradal și rețelelor de transmisie și de distribuție inteligente și prin organizarea în timp real a transporturilor; |
| --- | --- |

7.

invită Comisia să sprijine o abordare sistematică a soluțiilor TIC inteligente, acordând o atenție deosebită emisiilor mai scăzute în legătură cu dezvoltarea orașelor, în special prin dezvoltarea clădirilor, iluminatului stradal și rețelelor de transmisie și de distribuție inteligente și prin organizarea în timp real a transporturilor;

| 8. | invită Comisia și statele membre să promoveze utilizarea stimulentelor financiare pentru tehnologiile rețelelor inteligente; de asemenea, invită statele membre să încurajeze utilizarea celor mai avansate tehnologii de teledetecție care vor contribui la reducerea pierderilor de energie prin identificarea scurgerilor, blocajelor sau a altor probleme în principalele infrastructuri energetice; |
| --- | --- |

8.

invită Comisia și statele membre să promoveze utilizarea stimulentelor financiare pentru tehnologiile rețelelor inteligente; de asemenea, invită statele membre să încurajeze utilizarea celor mai avansate tehnologii de teledetecție care vor contribui la reducerea pierderilor de energie prin identificarea scurgerilor, blocajelor sau a altor probleme în principalele infrastructuri energetice;

| 9. | invită Comisia și statele membre să promoveze testarea, validarea, introducerea și răspândirea ulterioară a metodelor bazate pe computere și TIC, în vederea îmbunătățirii eficienței energetice – mai ales a rețelelor de electricitate, a clădirilor optimizate energetic, a iluminatului inteligent, a automatizării proceselor industriale, a virtualizării, a dematerializării și a înlocuirii călătoriilor efective cu tele- și video-conferințe – în colaborare cu industria, consumatorii, autoritățile, instituțiile de învățământ superior și de cercetare; |
| --- | --- |

9.

invită Comisia și statele membre să promoveze testarea, validarea, introducerea și răspândirea ulterioară a metodelor bazate pe computere și TIC, în vederea îmbunătățirii eficienței energetice – mai ales a rețelelor de electricitate, a clădirilor optimizate energetic, a iluminatului inteligent, a automatizării proceselor industriale, a virtualizării, a dematerializării și a înlocuirii călătoriilor efective cu tele- și video-conferințe – în colaborare cu industria, consumatorii, autoritățile, instituțiile de învățământ superior și de cercetare;

| 10. | invită statele membre să exploateze potențialul TIC pentru a introduce noi modele de afaceri, în special pe piața de energie și în comerțul electronic cu energie, dar și în celelalte sectoare economice pentru a impulsiona spiritul întreprinzător și inovațiile ecologice; |
| --- | --- |

10.

invită statele membre să exploateze potențialul TIC pentru a introduce noi modele de afaceri, în special pe piața de energie și în comerțul electronic cu energie, dar și în celelalte sectoare economice pentru a impulsiona spiritul întreprinzător și inovațiile ecologice;

| 11. | îndeamnă statele membre care încă nu au prevăzut stimulente corespunzătoare pentru implementarea cerințelor din 2006 stabilite prin Directiva 2006/32/CE legate de instalarea în întreprinderi, servicii publice și gospodării a contoarelor inteligente pentru energia electrică să facă acest lucru cât mai rapid posibil; în acest sens, invită Comisia și statele membre să se asigure că prin investiții în aplicații TIC automatizate la nivelul consumatorilor (contorizarea inteligentă și indicarea necesarului de energie imediat, inclusiv pentru gospodării), aceste TIC pătrund pe piață în proporție de 100% până în 2019; |
| --- | --- |

11.

îndeamnă statele membre care încă nu au prevăzut stimulente corespunzătoare pentru implementarea cerințelor din 2006 stabilite prin Directiva 2006/32/CE legate de instalarea în întreprinderi, servicii publice și gospodării a contoarelor inteligente pentru energia electrică să facă acest lucru cât mai rapid posibil; în acest sens, invită Comisia și statele membre să se asigure că prin investiții în aplicații TIC automatizate la nivelul consumatorilor (contorizarea inteligentă și indicarea necesarului de energie imediat, inclusiv pentru gospodării), aceste TIC pătrund pe piață în proporție de 100% până în 2019;

| 12. | invită Comisia, statele membre și autoritățile regionale și locale să investească masiv în sistemele de producție descentralizată care permit utilizarea TIC (inclusiv utilizarea cogenerării de căldură și energie electrică hibridizată în mod avantajos cu ajutorul energiei regenerabile, cum ar fi tehnologiile bazate pe energia solară, în special tehnologiile inteligente de urmărire a soarelui, și tehnologiile eoliene) și solicită modificarea în consecință a dreptului comunitar și a legislației statelor membre; invită Comisia, statele membre și autoritățile regionale și locale să aibă în vedere întotdeauna utilizarea TIC în paralel cu producția și distribuția descentralizată a energiei; |
| --- | --- |

12.

invită Comisia, statele membre și autoritățile regionale și locale să investească masiv în sistemele de producție descentralizată care permit utilizarea TIC (inclusiv utilizarea cogenerării de căldură și energie electrică hibridizată în mod avantajos cu ajutorul energiei regenerabile, cum ar fi tehnologiile bazate pe energia solară, în special tehnologiile inteligente de urmărire a soarelui, și tehnologiile eoliene) și solicită modificarea în consecință a dreptului comunitar și a legislației statelor membre; invită Comisia, statele membre și autoritățile regionale și locale să aibă în vedere întotdeauna utilizarea TIC în paralel cu producția și distribuția descentralizată a energiei;

| 13. | invită statele membre să creeze condiții mai bune pentru utilizarea TIC în industriile mari consumatoare de energie și în special în industria construcțiilor (de exemplu prin introducerea pe liniile de producție a unor tehnologii integrate și avansate de monitorizare și control), dat fiind faptul că 10% din emisiile de CO2 globale provin din procesul de fabricare a materialelor de construcții; |
| --- | --- |

13.

invită statele membre să creeze condiții mai bune pentru utilizarea TIC în industriile mari consumatoare de energie și în special în industria construcțiilor (de exemplu prin introducerea pe liniile de producție a unor tehnologii integrate și avansate de monitorizare și control), dat fiind faptul că 10% din emisiile de CO2 globale provin din procesul de fabricare a materialelor de construcții;

| 14. | invită Comisia și statele membre să se concentreze de asemenea asupra eficienței energetice a caselor și a clădirilor existente, din moment ce clădirile reprezintă 40% din consumul total de energie; în acest sens, solicită crearea unor condiții mai bune pentru utilizarea TIC în cadrul clădirilor inteligente; încurajează statele membre să ofere stimulente pentru renovarea clădirilor mai vechi și pentru construirea de case pasive și de case cu emisii zero; |
| --- | --- |

14.

invită Comisia și statele membre să se concentreze de asemenea asupra eficienței energetice a caselor și a clădirilor existente, din moment ce clădirile reprezintă 40% din consumul total de energie; în acest sens, solicită crearea unor condiții mai bune pentru utilizarea TIC în cadrul clădirilor inteligente; încurajează statele membre să ofere stimulente pentru renovarea clădirilor mai vechi și pentru construirea de case pasive și de case cu emisii zero;

| 15. | salută lansarea procesului consultativ și de parteneriat pe marginea TIC; invită Comisia și statele membre să sprijine cooperarea mai strânsă între toți partenerii din sectorul construcțiilor, al eficienței energetice și al TIC, în special prin inițiative tehnologice comune precum Artemis și inițiativa tehnologică comună pentru clădiri eficiente din punct de vedere energetic (E2B); invită toți partenerii să coopereze la elaborarea de norme și standarde deschise, astfel încât să se garanteze compatibilitatea diferitelor tehnologii; |
| --- | --- |

15.

salută lansarea procesului consultativ și de parteneriat pe marginea TIC; invită Comisia și statele membre să sprijine cooperarea mai strânsă între toți partenerii din sectorul construcțiilor, al eficienței energetice și al TIC, în special prin inițiative tehnologice comune precum Artemis și inițiativa tehnologică comună pentru clădiri eficiente din punct de vedere energetic (E2B); invită toți partenerii să coopereze la elaborarea de norme și standarde deschise, astfel încât să se garanteze compatibilitatea diferitelor tehnologii;

| 16. | invită Comisia și statele membre să ofere sprijin activ pentru cercetare, dezvoltare tehnologică și proiecte demonstrative în domeniul noilor tehnologii și aplicații TIC cu un potențial ridicat de eficiență energetică, în special micro- și nano-electronica, precum și tehnologiile cuantice și fotonice emergente; |
| --- | --- |

16.

invită Comisia și statele membre să ofere sprijin activ pentru cercetare, dezvoltare tehnologică și proiecte demonstrative în domeniul noilor tehnologii și aplicații TIC cu un potențial ridicat de eficiență energetică, în special micro- și nano-electronica, precum și tehnologiile cuantice și fotonice emergente;

| 17. | invită Comisia și statele membre să ofere sprijin activ pentru cercetare, dezvoltare tehnologică și proiecte demonstrative în domeniul tehnologiilor de iluminare și al aplicațiilor de iluminare inteligentă, astfel încât să poată fi promovată mai intens introducerea unei iluminări mai eficiente din punct de vedere energetic în spațiile publice interioare și exterioare - cu accent asupra diodelor electroluminescente (LED) cu o eficiență ridicată; îndeamnă Comisia și statele membre să promoveze cercetarea în domeniul sistemelor de iluminare în ansamblul lor, nu doar al componentelor unor asemenea sisteme; |
| --- | --- |

17.

invită Comisia și statele membre să ofere sprijin activ pentru cercetare, dezvoltare tehnologică și proiecte demonstrative în domeniul tehnologiilor de iluminare și al aplicațiilor de iluminare inteligentă, astfel încât să poată fi promovată mai intens introducerea unei iluminări mai eficiente din punct de vedere energetic în spațiile publice interioare și exterioare - cu accent asupra diodelor electroluminescente (LED) cu o eficiență ridicată; îndeamnă Comisia și statele membre să promoveze cercetarea în domeniul sistemelor de iluminare în ansamblul lor, nu doar al componentelor unor asemenea sisteme;

| 18. | invită Comisia și statele membre să exploateze la maximum potențialul sistemului de navigare prin satelit Galileo, astfel încât să se asigure o utilizare pe o scară cât mai largă a aplicațiilor relevante în combinație cu TIC din domeniul transporturilor, în special în gestionarea și organizarea fluxurilor de trafic, informarea în timp real privind mișcarea bunurilor și a persoanelor și selectarea optimizată a traseelor și a mijloacelor de transport; |
| --- | --- |

18.

invită Comisia și statele membre să exploateze la maximum potențialul sistemului de navigare prin satelit Galileo, astfel încât să se asigure o utilizare pe o scară cât mai largă a aplicațiilor relevante în combinație cu TIC din domeniul transporturilor, în special în gestionarea și organizarea fluxurilor de trafic, informarea în timp real privind mișcarea bunurilor și a persoanelor și selectarea optimizată a traseelor și a mijloacelor de transport;

| 19. | invită statele membre să coopereze la nivel național și local în vederea coordonării unei abordări legate de mobilitatea eficientă din punct de vedere energetic și mobilitatea ecologică bazate pe soluțiile inteligente oferite de tehnologii bazate pe TIC (cum ar fi optimizarea transportului privat, logistica inteligentă, vehiculele eficiente, respectiv monitorizarea, planificarea și simularea fluxurilor de trafic), astfel încât să se asigure interoperabilitatea, costuri mai scăzute și un impact mai ridicat; invită, de asemenea, statele membre să sprijine organismele de standardizare în identificarea și introducerea de standarde comunitare și mondiale privind sistemele de transport inteligente; |
| --- | --- |

19.

invită statele membre să coopereze la nivel național și local în vederea coordonării unei abordări legate de mobilitatea eficientă din punct de vedere energetic și mobilitatea ecologică bazate pe soluțiile inteligente oferite de tehnologii bazate pe TIC (cum ar fi optimizarea transportului privat, logistica inteligentă, vehiculele eficiente, respectiv monitorizarea, planificarea și simularea fluxurilor de trafic), astfel încât să se asigure interoperabilitatea, costuri mai scăzute și un impact mai ridicat; invită, de asemenea, statele membre să sprijine organismele de standardizare în identificarea și introducerea de standarde comunitare și mondiale privind sistemele de transport inteligente;

| 20. | invită statele membre să lanseze programe și stimulente vizând îmbunătățirea performanței legate de emisii a vehiculelor existente, în special prin aplicarea de soluții TIC avansate pentru adaptarea retroactivă a sistemelor de control al emisiilor și prin introducerea de platforme mobile de monitorizare în timp real; |
| --- | --- |

20.

invită statele membre să lanseze programe și stimulente vizând îmbunătățirea performanței legate de emisii a vehiculelor existente, în special prin aplicarea de soluții TIC avansate pentru adaptarea retroactivă a sistemelor de control al emisiilor și prin introducerea de platforme mobile de monitorizare în timp real;

| 21. | încurajează statele membre să promoveze campaniile de informare ce vizează publicul larg și care au ca scop adoptarea unui comportament care duce la economisirea de energie, precum și formarea șoferilor pentru a conduce într-un mod eficient din punct de vedere energetic; constată că, în acest context, ar trebui acordată o prioritate ridicată lansării de programe-pilot care să demonstreze aplicarea bunelor practici în domeniul transporturilor, în special utilizarea soluțiilor TIC, care oferă o valoare adăugată, în cazul problemelor existente la nivel local; |
| --- | --- |

21.

încurajează statele membre să promoveze campaniile de informare ce vizează publicul larg și care au ca scop adoptarea unui comportament care duce la economisirea de energie, precum și formarea șoferilor pentru a conduce într-un mod eficient din punct de vedere energetic; constată că, în acest context, ar trebui acordată o prioritate ridicată lansării de programe-pilot care să demonstreze aplicarea bunelor practici în domeniul transporturilor, în special utilizarea soluțiilor TIC, care oferă o valoare adăugată, în cazul problemelor existente la nivel local;

| 22. | invită Comisia să publice un ghid al „celor mai bune experiențe” destinat autorităților locale, cu informații despre soluții eficiente din punct de vedere energetic pentru gestionarea traficului, și să coopereze cu reprezentanții sectorului pentru întocmirea unei liste a „eco-inovațiilor” cu scopul de a transpune în realitate stilul de condus ecologic (cum ar fi un indicator pentru consumul economic de carburant, un software care să monitorizeze presiunea în anvelope, un sistem dinamic de navigare ecologică, reglementarea vitezei de rulare, controlul de croazieră adaptabil, estimarea în timp real a impactului asupra mediului, bazată pe stilul de condus etc.); |
| --- | --- |

22.

invită Comisia să publice un ghid al „celor mai bune experiențe” destinat autorităților locale, cu informații despre soluții eficiente din punct de vedere energetic pentru gestionarea traficului, și să coopereze cu reprezentanții sectorului pentru întocmirea unei liste a „eco-inovațiilor” cu scopul de a transpune în realitate stilul de condus ecologic (cum ar fi un indicator pentru consumul economic de carburant, un software care să monitorizeze presiunea în anvelope, un sistem dinamic de navigare ecologică, reglementarea vitezei de rulare, controlul de croazieră adaptabil, estimarea în timp real a impactului asupra mediului, bazată pe stilul de condus etc.);

| 23. | îndeamnă Comisia să promoveze inițiative de sensibilizare a autorităților locale, inclusiv utilizarea instrumentelor de modelare bazate pe TIC în domeniul urbanismului și al gestionării locuințelor și furnizarea de servicii digitale eficiente din punct de vedere energetic; salută inițiativa creării Pactului între primari, care reunește într-o rețea permanentă primarii celor mai inovatoare orașe europene; solicită ca, în cadrul acestei inițiative, să se acorde o atenție deosebită utilizării TIC pentru îmbunătățirea eficienței energetice; |
| --- | --- |

23.

îndeamnă Comisia să promoveze inițiative de sensibilizare a autorităților locale, inclusiv utilizarea instrumentelor de modelare bazate pe TIC în domeniul urbanismului și al gestionării locuințelor și furnizarea de servicii digitale eficiente din punct de vedere energetic; salută inițiativa creării Pactului între primari, care reunește într-o rețea permanentă primarii celor mai inovatoare orașe europene; solicită ca, în cadrul acestei inițiative, să se acorde o atenție deosebită utilizării TIC pentru îmbunătățirea eficienței energetice;

| 24. | invită statele membre să acorde atenția cuvenită utilizării TIC în industria producătoare și invită Comisia să ofere statelor membre un acces îmbunătățit la exemple de proiecte de cercetare și dezvoltare care încorporează o contribuție-cheie a TIC la industria producătoare, de care depind direct sau indirect 70% dintre locurile de muncă din UE, promovând astfel exemple de cele mai bune practici de modernizare a industriei producătoare din UE; |
| --- | --- |

24.

invită statele membre să acorde atenția cuvenită utilizării TIC în industria producătoare și invită Comisia să ofere statelor membre un acces îmbunătățit la exemple de proiecte de cercetare și dezvoltare care încorporează o contribuție-cheie a TIC la industria producătoare, de care depind direct sau indirect 70% dintre locurile de muncă din UE, promovând astfel exemple de cele mai bune practici de modernizare a industriei producătoare din UE;

| 25. | invită Comisia și statele membre să sprijine și să încurajeze sectorul TIC să își reducă amprenta de carbon prin respectarea celor mai înalte standarde de eficiență și inovație pe parcursul întregului ciclu de viață al produselor și prin monitorizarea consumului de energie în fiecare etapă a lanțului de distribuție TIC; încurajează dezvoltarea de inițiative voluntare pentru reducerea consumului de energie în sectorul TIC; recomandă, de asemenea, utilizarea aplicațiilor software și a sistemelor de operare cu consumul de energie cel mai redus; |
| --- | --- |

25.

invită Comisia și statele membre să sprijine și să încurajeze sectorul TIC să își reducă amprenta de carbon prin respectarea celor mai înalte standarde de eficiență și inovație pe parcursul întregului ciclu de viață al produselor și prin monitorizarea consumului de energie în fiecare etapă a lanțului de distribuție TIC; încurajează dezvoltarea de inițiative voluntare pentru reducerea consumului de energie în sectorul TIC; recomandă, de asemenea, utilizarea aplicațiilor software și a sistemelor de operare cu consumul de energie cel mai redus;

| 26. | invită statele membre să investească în educația privind eficiența energetică care ar trebui să înceapă deja din școli, prin cultivarea unei mentalități ecologice printre viitorii consumatori; invită, de asemenea, Comisia și statele membre să acorde asistență masivă programelor de educație și de formare, cu scopul de a forma un număr suficient de specialiști TIC calificați și de a încuraja persoanele și companiile, prin intermediul educației și a formării orientate spre obiective, să adopte un comportament axat pe eficiență, care vizează utilizarea echipamentelor în mod eficient, cuantificarea economiilor de energie obținute și dezvoltarea de competențe ecologice; |
| --- | --- |

26.

invită statele membre să investească în educația privind eficiența energetică care ar trebui să înceapă deja din școli, prin cultivarea unei mentalități ecologice printre viitorii consumatori; invită, de asemenea, Comisia și statele membre să acorde asistență masivă programelor de educație și de formare, cu scopul de a forma un număr suficient de specialiști TIC calificați și de a încuraja persoanele și companiile, prin intermediul educației și a formării orientate spre obiective, să adopte un comportament axat pe eficiență, care vizează utilizarea echipamentelor în mod eficient, cuantificarea economiilor de energie obținute și dezvoltarea de competențe ecologice;

| 27. | invită Comisia și statele membre să creeze un mediu de reglementare mai favorabil, înlesnind accesul la finanțare pentru IMM-urile care pot juca un rol-cheie în implementarea soluțiilor de eficiență energetică bazate pe TIC; |
| --- | --- |

27.

invită Comisia și statele membre să creeze un mediu de reglementare mai favorabil, înlesnind accesul la finanțare pentru IMM-urile care pot juca un rol-cheie în implementarea soluțiilor de eficiență energetică bazate pe TIC;

| 28. | salută extinderea domeniului de aplicare a cooperării în cadrul programului Energy Star cu Statele Unite și includerea în regulamentul de punere în aplicare a unei dispoziții obligatorii privind achizițiile publice; îndeamnă Comisia să ducă mai departe negocierile privind alte produse; |
| --- | --- |

28.

salută extinderea domeniului de aplicare a cooperării în cadrul programului Energy Star cu Statele Unite și includerea în regulamentul de punere în aplicare a unei dispoziții obligatorii privind achizițiile publice; îndeamnă Comisia să ducă mai departe negocierile privind alte produse;

| 29. | constată că, în anumite cazuri, noile tehnologii și soluții pot cauza creșterea consumului de energie în comparație cu sistemele pe care le înlocuiesc; invită Comisia și statele membre să ia măsuri pentru a garanta că consumatorii sunt pe deplin conștienți de performanțele din punctul de vedere al eficienței energetice pe care le oferă sistemele inovatoare în comparație cu tehnologiile pe care acestea le înlocuiesc; invită Comisia să introducă o metodologie de clasificare a performanțelor energetice ale sistemelor; ia act de rolul crucial pe care îl pot juca contoarele inteligente în atenționarea consumatorilor care își schimbă comportamentul sau adoptă noi sisteme, cu privire la consecințele globale ale acestor schimbări din punctul de vedere al eficienței energetice; |
| --- | --- |

29.

constată că, în anumite cazuri, noile tehnologii și soluții pot cauza creșterea consumului de energie în comparație cu sistemele pe care le înlocuiesc; invită Comisia și statele membre să ia măsuri pentru a garanta că consumatorii sunt pe deplin conștienți de performanțele din punctul de vedere al eficienței energetice pe care le oferă sistemele inovatoare în comparație cu tehnologiile pe care acestea le înlocuiesc; invită Comisia să introducă o metodologie de clasificare a performanțelor energetice ale sistemelor; ia act de rolul crucial pe care îl pot juca contoarele inteligente în atenționarea consumatorilor care își schimbă comportamentul sau adoptă noi sisteme, cu privire la consecințele globale ale acestor schimbări din punctul de vedere al eficienței energetice;

| 30. | invită Comisia să coopereze îndeaproape cu țările terțe pentru a face TIC care contribuie la eficiența energetică disponibile la scară mai largă; solicită, de asemenea, fixarea unor standarde comune pentru produsele eficiente din punct de vedere energetic, în special pentru proiectele comunitare Energy Star cu mari realizări în domeniul eficienței energetice și al impactului asupra mediului, care ar putea fi transferate către țări terțe pentru punere în aplicare; |
| --- | --- |

30.

invită Comisia să coopereze îndeaproape cu țările terțe pentru a face TIC care contribuie la eficiența energetică disponibile la scară mai largă; solicită, de asemenea, fixarea unor standarde comune pentru produsele eficiente din punct de vedere energetic, în special pentru proiectele comunitare Energy Star cu mari realizări în domeniul eficienței energetice și al impactului asupra mediului, care ar putea fi transferate către țări terțe pentru punere în aplicare;

| 31. | invită statele membre să ofere sprijin activ zonelor periferice din UE, cum ar fi insulele și regiunile muntoase și izolate, pentru introducerea aplicațiilor TIC cu mare potențial de a realiza economii de energie; |
| --- | --- |

31.

invită statele membre să ofere sprijin activ zonelor periferice din UE, cum ar fi insulele și regiunile muntoase și izolate, pentru introducerea aplicațiilor TIC cu mare potențial de a realiza economii de energie;

| 32. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și guvernelor statelor membre. |
| --- | --- |

32.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și guvernelor statelor membre.

---

(1)  JO L 1, 4.1.2003, p. 65.

(2)  JO L 114, 27.4.2006, p. 64.

(3)  JO L 39, 13.2.2008, p. 1.

(4)  JO L 191, 22.7.2005, p. 29.

(5)  JO L 310, 9.11.2006, p. 15.

(6)  JO L 412, 30.12.2006, p. 1.

(7)  JO L 196, 24.7.2008, p. 1.

(8)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0354.

(9)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0033.

(10)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0007.

(11)  JO C 317 E, 23.12.2006, p. 876.

(12)  JO C 298 E, 8.12.2006, p. 273.

(13)  JO C 291 E, 30.11.2006, p. 133.

---

| 18.3.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 67/91 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 67/91

---

Întoarcerea și reintegrarea deținuților de la Guantánamo

P6_TA(2009)0045

Rezoluția Parlamentului European din 4 februarie 2009 referitoare la întoarcerea și reintegrarea deținuților aflați în centrul de detenție de la Guantánamo

(2010/C 67 E/10)

Parlamentul European,

| — | având în vedere instrumentele internaționale, europene și naționale privind drepturile omului și libertățile fundamentale și privind interzicerea detenției arbitrare, a disparițiilor forțate și a torturii, cum ar fi Convenția internațională privind drepturile civile și politice și Convenția împotriva torturii și altor pedepse sau tratamente crude, inumane sau degradante din 10 decembrie 1984, |
| --- | --- |

—

având în vedere instrumentele internaționale, europene și naționale privind drepturile omului și libertățile fundamentale și privind interzicerea detenției arbitrare, a disparițiilor forțate și a torturii, cum ar fi Convenția internațională privind drepturile civile și politice și Convenția împotriva torturii și altor pedepse sau tratamente crude, inumane sau degradante din 10 decembrie 1984,

| — | având în vedere cooperarea transatlantică dintre Statele Unite și Uniunea Europeană și statele sale membre, în special în domeniul combaterii terorismului, |
| --- | --- |

—

având în vedere cooperarea transatlantică dintre Statele Unite și Uniunea Europeană și statele sale membre, în special în domeniul combaterii terorismului,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 iunie 2006 referitoare la situația prizonierilor de la Guantánamo (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 iunie 2006 referitoare la situația prizonierilor de la Guantánamo (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 16 februarie 2006 referitoare la Guantánamo (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 16 februarie 2006 referitoare la Guantánamo (2),

| — | având în vedere Recomandarea sa din 10 martie 2004 adresată Consiliului privind dreptul deținuților de la Guantánamo la un proces echitabil (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea sa din 10 martie 2004 adresată Consiliului privind dreptul deținuților de la Guantánamo la un proces echitabil (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 7 februarie 2002 (4) privind deținuții de la Guantánamo Bay, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 7 februarie 2002 (4) privind deținuții de la Guantánamo Bay,

| — | având în vedere rezoluțiile Adunării Parlamentare a Consiliului Europei, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile Adunării Parlamentare a Consiliului Europei,

| — | având în vedere Raportul din 15 februarie 2006 al Comisiei pentru drepturile omului a ONU, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul din 15 februarie 2006 al Comisiei pentru drepturile omului a ONU,

| — | având în vedere declarațiile raportorilor speciali ai ONU, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile raportorilor speciali ai ONU,

| — | având în vedere concluziile și recomandările Comitetului împotriva torturii al ONU cu privire la SUA, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile și recomandările Comitetului împotriva torturii al ONU cu privire la SUA,

| — | având în vedere declarația Președintelui Parlamentului European din 20 ianuarie 2009, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Președintelui Parlamentului European din 20 ianuarie 2009,

| — | având în vedere declarația Comisarului pentru drepturile omului al Consiliului Europei din 19 ianuarie 2009, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Comisarului pentru drepturile omului al Consiliului Europei din 19 ianuarie 2009,

| — | având în vedere declarația coordonatorului UE pentru lupta împotriva terorismului, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația coordonatorului UE pentru lupta împotriva terorismului,

| — | având în vedere declarațiile Comisarului UE pentru justiție, libertate și securitate și ale Președinției UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile Comisarului UE pentru justiție, libertate și securitate și ale Președinției UE,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 februarie 2007 privind presupusa folosire a unor țări europene de către CIA pentru transportarea și deținerea ilegală de prizonieri (5) și activitățile Consiliului Europei referitoare la același subiect, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 februarie 2007 privind presupusa folosire a unor țări europene de către CIA pentru transportarea și deținerea ilegală de prizonieri (5) și activitățile Consiliului Europei referitoare la același subiect,

| — | având în vedere articolul 103 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 103 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, în urma atacurilor teroriste de la 11 septembrie 2001, Statele Unite au înființat, în ianuarie 2002, un centru de detenție de maximă securitate la Guantánamo Bay (Cuba), în care au fost reținute persoane suspectate de acte de terorism; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în urma atacurilor teroriste de la 11 septembrie 2001, Statele Unite au înființat, în ianuarie 2002, un centru de detenție de maximă securitate la Guantánamo Bay (Cuba), în care au fost reținute persoane suspectate de acte de terorism;

| B. | întrucât prizonierilor de la Guantánamo Bay li s-au refuzat drepturi fundamentale ale omului, în special dreptul la un proces echitabil, și au fost supuși unor tehnici de interogare severe, cum ar fi waterboarding (simularea înecului), care sunt considerate torturi sau tratamente crude, inumane sau degradante; |
| --- | --- |

B.

întrucât prizonierilor de la Guantánamo Bay li s-au refuzat drepturi fundamentale ale omului, în special dreptul la un proces echitabil, și au fost supuși unor tehnici de interogare severe, cum ar fi waterboarding (simularea înecului), care sunt considerate torturi sau tratamente crude, inumane sau degradante;

| C. | întrucât o serie de hotărâri ale unor instanțe ale Statelor Unite, inclusiv ale Curții Supreme, au recunoscut drepturi parțiale și limitate, printre care și posibilitatea de acces la instanțele civile din Statele Unite; |
| --- | --- |

C.

întrucât o serie de hotărâri ale unor instanțe ale Statelor Unite, inclusiv ale Curții Supreme, au recunoscut drepturi parțiale și limitate, printre care și posibilitatea de acces la instanțele civile din Statele Unite;

| D. | întrucât o listă publicată de autoritățile Statelor Unite conține numele a 759 de foști și actuali deținuți de la Guantánamo; întrucât 525 de deținuți au fost eliberați, iar cinci au murit în timpul detenției; întrucât acum există aproximativ 250 de deținuți la Guantánamo, dintre care:






  — | unii rămân la Guantánamo pentru simplul motiv că nu există nicio țară în care să se poată întoarce în siguranță; acestea sunt persoane care nu au fost și nu vor fi niciodată puse sub acuzare pentru nicio infracțiune de către Statele Unite; |
| --- | --- | --- |

D.

întrucât o listă publicată de autoritățile Statelor Unite conține numele a 759 de foști și actuali deținuți de la Guantánamo; întrucât 525 de deținuți au fost eliberați, iar cinci au murit în timpul detenției; întrucât acum există aproximativ 250 de deținuți la Guantánamo, dintre care:

—

unii rămân la Guantánamo pentru simplul motiv că nu există nicio țară în care să se poată întoarce în siguranță; acestea sunt persoane care nu au fost și nu vor fi niciodată puse sub acuzare pentru nicio infracțiune de către Statele Unite;

| — | unii sunt avuți în vedere pentru a fi puși sub acuzare și trimiși în judecată; |
| --- | --- |

—

unii sunt avuți în vedere pentru a fi puși sub acuzare și trimiși în judecată;

| — | se consideră că unii reprezintă posibile amenințări, dar Statele Unite nu intenționează să îi pună sub acuzare; |
| --- | --- |

—

se consideră că unii reprezintă posibile amenințări, dar Statele Unite nu intenționează să îi pună sub acuzare;

| E. | întrucât, în cazul folosirii torturii și a altor mijloace ilegale, se presupune că „probele” obținute nu sunt admisibile în instanță, iar punerile sub acuzare și condamnările pentru acte de terorism devin, astfel, imposibile; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în cazul folosirii torturii și a altor mijloace ilegale, se presupune că „probele” obținute nu sunt admisibile în instanță, iar punerile sub acuzare și condamnările pentru acte de terorism devin, astfel, imposibile;

| F. | întrucât autoritățile Statelor Unite pretind că 61 de foști deținuți de la Guantánamo Bay au fost implicați în acte de terorism după ce au fost eliberați, |
| --- | --- |

F.

întrucât autoritățile Statelor Unite pretind că 61 de foști deținuți de la Guantánamo Bay au fost implicați în acte de terorism după ce au fost eliberați,

| 1. | salută călduros decizia Președintelui Statelor Unite, Barack Obama, de a închide centrul de detenție de la Guantánamo Bay, precum și alte decrete prezidențiale conexe, care marchează o schimbare semnificativă în politica Statelor Unite, către respectarea dreptului internațional și umanitar; încurajează noua administrație a Statelor Unite să continue să ia măsuri în această direcție; |
| --- | --- |

1.

salută călduros decizia Președintelui Statelor Unite, Barack Obama, de a închide centrul de detenție de la Guantánamo Bay, precum și alte decrete prezidențiale conexe, care marchează o schimbare semnificativă în politica Statelor Unite, către respectarea dreptului internațional și umanitar; încurajează noua administrație a Statelor Unite să continue să ia măsuri în această direcție;

| 2. | reamintește faptul că principala responsabilitate privind întregul proces de închidere a centrului de detenție de la Guantánamo Bay și privind viitorul deținuților din acest centru aparține Statelor Unite; cu toate acestea, afirmă că responsabilitatea pentru respectarea dreptului internațional și a drepturilor fundamentale aparține tuturor țărilor democratice, în special UE și statelor sale membre, care reprezintă împreună o comunitate de valori; |
| --- | --- |

2.

reamintește faptul că principala responsabilitate privind întregul proces de închidere a centrului de detenție de la Guantánamo Bay și privind viitorul deținuților din acest centru aparține Statelor Unite; cu toate acestea, afirmă că responsabilitatea pentru respectarea dreptului internațional și a drepturilor fundamentale aparține tuturor țărilor democratice, în special UE și statelor sale membre, care reprezintă împreună o comunitate de valori;

| 3. | invită Statele Unite să se asigure că deținuții de la Guantánamo beneficiază de drepturile omului și de libertățile fundamentale, pe baza dreptului internațional și a dreptului constituțional al Statelor Unite, și că:






  — | orice deținut împotriva căruia Statele Unite dețin dovezi suficiente este judecat corect și rapid în cadrul unei audieri publice echitabile, de către o instanță competentă, independentă și imparțială, iar dacă este condamnat, este încarcerat în Statele Unite; |
| --- | --- | --- |

3.

invită Statele Unite să se asigure că deținuții de la Guantánamo beneficiază de drepturile omului și de libertățile fundamentale, pe baza dreptului internațional și a dreptului constituțional al Statelor Unite, și că:

—

orice deținut împotriva căruia Statele Unite dețin dovezi suficiente este judecat corect și rapid în cadrul unei audieri publice echitabile, de către o instanță competentă, independentă și imparțială, iar dacă este condamnat, este încarcerat în Statele Unite;

| — | orice deținut care nu urmează să fie pus sub acuzare și care optează de bună voie pentru repatriere este trimis în țara de origine cât mai rapid și prompt cu putință; |
| --- | --- |

—

orice deținut care nu urmează să fie pus sub acuzare și care optează de bună voie pentru repatriere este trimis în țara de origine cât mai rapid și prompt cu putință;

| — | oricărui deținut, care nu va fi pus sub acuzare dar care nu poate fi repatriat din cauza unui risc real de a fi torturat sau persecutat în țara de origine, i se oferă posibilitatea de a fi acceptat în Statele Unite, i se oferă protecție umanitară pe teritoriul continental al Statelor Unite și i se acordă despăgubiri; |
| --- | --- |

—

oricărui deținut, care nu va fi pus sub acuzare dar care nu poate fi repatriat din cauza unui risc real de a fi torturat sau persecutat în țara de origine, i se oferă posibilitatea de a fi acceptat în Statele Unite, i se oferă protecție umanitară pe teritoriul continental al Statelor Unite și i se acordă despăgubiri;

| 4. | îndeamnă statele membre, în cazul în care administrația Statelor Unite solicită acest lucru, să coopereze pentru a găsi soluții, să fie pregătite să accepte deținuți de la Guantánamo în UE, pentru a contribui la consolidarea dreptului internațional, și să ofere, în mod prioritar, tratament echitabil și uman pentru toți; reamintește faptul că statele membre au datoria de cooperare loială de a se consulta între ele cu privire la efectele posibile asupra siguranței publice în întreaga UE; |
| --- | --- |

4.

îndeamnă statele membre, în cazul în care administrația Statelor Unite solicită acest lucru, să coopereze pentru a găsi soluții, să fie pregătite să accepte deținuți de la Guantánamo în UE, pentru a contribui la consolidarea dreptului internațional, și să ofere, în mod prioritar, tratament echitabil și uman pentru toți; reamintește faptul că statele membre au datoria de cooperare loială de a se consulta între ele cu privire la efectele posibile asupra siguranței publice în întreaga UE;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Înaltului Reprezentant pentru PESC, parlamentelor statelor membre, Secretarului General al NATO, Secretarului General și Președintelui Adunării Parlamentare a Consiliului Europei, Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite, precum și Președintelui și Congresului Statelor Unite ale Americii. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Înaltului Reprezentant pentru PESC, parlamentelor statelor membre, Secretarului General al NATO, Secretarului General și Președintelui Adunării Parlamentare a Consiliului Europei, Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite, precum și Președintelui și Congresului Statelor Unite ale Americii.

---

(1)  JO C 300 E, 9.12.2006, p. 136.

(2)  JO C 290 E, 29.11.2006, p. 423.

(3)  JO C 102 E, 28.4.2004, p. 640.

(4)  JO C 284 E, 21.11.2002, p. 353.

(5)  JO C 287 E, 29.11.2007, p. 309.

---

Joi, 5 februarie 2009

| 18.3.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 67/94 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 67/94

---

Punerea în aplicare în cadrul UE a Directivei 2003/9/CE de stabilire a standardelor pentru primirea solicitanților de azil și a refugiaților în statele membre: vizitele Comisiei LIBE din 2005 până în 2008

P6_TA(2009)0047

Rezoluția Parlamentului European din 5 februarie 2009 referitoare la punerea în aplicare în Uniunea Europeană a Directivei 2003/9/CE de stabilire a standardelor minime pentru primirea solicitanților de azil și a refugiaților în statele membre: vizitele efectuate de Comisia LIBE între 2005 și 2008 (2008/2235(INI))

(2010/C 67 E/11)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Directiva 2003/9/CE a Consiliului din 27 ianuarie 2003 de stabilire a standardelor minime pentru primirea solicitanților de azil în statele membre (1) („Directiva primire”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2003/9/CE a Consiliului din 27 ianuarie 2003 de stabilire a standardelor minime pentru primirea solicitanților de azil în statele membre (1) („Directiva primire”),

| — | având în vedere Directiva 2005/85/CE a Consiliului din 1 decembrie 2005 privind standardele minime cu privire la procedurile din statele membre de acordare și retragere a statutului de refugiat (2) („Directiva procedură”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2005/85/CE a Consiliului din 1 decembrie 2005 privind standardele minime cu privire la procedurile din statele membre de acordare și retragere a statutului de refugiat (2) („Directiva procedură”),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 343/2003 al Consiliului din 18 februarie 2003 de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de azil prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe (3) („Regulamentul Dublin II”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 343/2003 al Consiliului din 18 februarie 2003 de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de azil prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe (3) („Regulamentul Dublin II”),

| — | având în vedere raportul Comisiei din 26 noiembrie 2007 referitor la aplicarea Directivei 2003/9/CE din 27 ianuarie 2003 de stabilire a standardelor minime pentru primirea solicitanților de azil în statele membre (COM(2007)0745), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei din 26 noiembrie 2007 referitor la aplicarea Directivei 2003/9/CE din 27 ianuarie 2003 de stabilire a standardelor minime pentru primirea solicitanților de azil în statele membre (COM(2007)0745),

| — | având în vedere Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale (CEDO), în special articolul 5 și articolul 8, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale (CEDO), în special articolul 5 și articolul 8,

| — | având în vedere Convenția privind drepturile copiilor a Organizației Națiunilor Unite, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția privind drepturile copiilor a Organizației Națiunilor Unite,

| — | având în vedere rapoartele delegațiilor Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne în Italia (Lampedusa), Spania (Ceuta și Melilla, Insulele Canare), Franța (Paris), Malta, Grecia, Belgia, Regatul Unit, Țările de Jos, Polonia, Danemarca și Cipru, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele delegațiilor Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne în Italia (Lampedusa), Spania (Ceuta și Melilla, Insulele Canare), Franța (Paris), Malta, Grecia, Belgia, Regatul Unit, Țările de Jos, Polonia, Danemarca și Cipru,

| — | având în vedere rezoluția sa din 14 aprilie 2005 cu privire la Lampedusa (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 14 aprilie 2005 cu privire la Lampedusa (4),

| — | având în vedere rezoluția sa din 6 aprilie 2006 cu privire la situația din taberele de refugiați din Malta (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 6 aprilie 2006 cu privire la situația din taberele de refugiați din Malta (5),

| — | având în vedere propunerea de reformare a directivei de stabilire a normelor minime pentru primirea solicitanților de azil în statele membre (COM(2008)0815) („propunere de reformare”) și propunerea de revizuire a regulamentului Dublin II (COM(2008)0820) prezentate în comun de către Comisie la 3 decembrie 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de reformare a directivei de stabilire a normelor minime pentru primirea solicitanților de azil în statele membre (COM(2008)0815) („propunere de reformare”) și propunerea de revizuire a regulamentului Dublin II (COM(2008)0820) prezentate în comun de către Comisie la 3 decembrie 2008,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A6-0024/2009), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A6-0024/2009),

| A. | întrucât Directiva primire privind stabilirea standardelor minime pentru primirea solicitanților de azil în statele membre constituie un element fundamental al primei faze a regimului comun de azil european; |
| --- | --- |

A.

întrucât Directiva primire privind stabilirea standardelor minime pentru primirea solicitanților de azil în statele membre constituie un element fundamental al primei faze a regimului comun de azil european;

| B. | întrucât Directiva primire se aplică solicitanților de azil și refugiaților; |
| --- | --- |

B.

întrucât Directiva primire se aplică solicitanților de azil și refugiaților;

| C. | întrucât drepturile fundamentale, cum ar fi dreptul de a trăi în demnitate, protejarea vieții de familie, accesul la îngrijiri medicale și dreptul la o cale de atac trebuie garantate în orice împrejurare; |
| --- | --- |

C.

întrucât drepturile fundamentale, cum ar fi dreptul de a trăi în demnitate, protejarea vieții de familie, accesul la îngrijiri medicale și dreptul la o cale de atac trebuie garantate în orice împrejurare;

| D. | întrucât directivele primire și procedură impun statelor membre să furnizeze solicitanților de azil informații în scris referitoare la drepturile ce le sunt acordate și la organizațiile care asigură asistență; și întrucât, pentru solicitanții de azil și imigranți, este de primă importanță să beneficieze de o consiliere juridică corespunzătoare, de a avea acces la un interpret atunci când este necesar și de a primi hotărârile care îi privesc într-o limbă pe care se presupune în mod rezonabil că o înțeleg, dată fiind complexitatea procedurilor și termenele scurte, în special în cazul procedurilor accelerate; |
| --- | --- |

D.

întrucât directivele primire și procedură impun statelor membre să furnizeze solicitanților de azil informații în scris referitoare la drepturile ce le sunt acordate și la organizațiile care asigură asistență; și întrucât, pentru solicitanții de azil și imigranți, este de primă importanță să beneficieze de o consiliere juridică corespunzătoare, de a avea acces la un interpret atunci când este necesar și de a primi hotărârile care îi privesc într-o limbă pe care se presupune în mod rezonabil că o înțeleg, dată fiind complexitatea procedurilor și termenele scurte, în special în cazul procedurilor accelerate;

| E. | întrucât este important să existe preocuparea ca procedurile de azil să fie clare (criteriile de aprobare și respingere a cererilor de azil), corecte, efective și proporționale, astfel încât să asigure accesul efectiv la azil; |
| --- | --- |

E.

întrucât este important să existe preocuparea ca procedurile de azil să fie clare (criteriile de aprobare și respingere a cererilor de azil), corecte, efective și proporționale, astfel încât să asigure accesul efectiv la azil;

| F. | întrucât articolul 7 din Directiva primire acordă solicitanților de azil dreptul la liberă circulație în interiorul statului membru în care au solicitat azil, statele membre având însă posibilitatea de a restrânge acest drept; |
| --- | --- |

F.

întrucât articolul 7 din Directiva primire acordă solicitanților de azil dreptul la liberă circulație în interiorul statului membru în care au solicitat azil, statele membre având însă posibilitatea de a restrânge acest drept;

| G. | întrucât directiva primire cu privire la condițiile de primire se aplică solicitanților de azil și refugiaților, dar în mai multe centre vizitate solicitanții de azil și imigranții ilegali sunt reținuți în aceleași amplasamente; |
| --- | --- |

G.

întrucât directiva primire cu privire la condițiile de primire se aplică solicitanților de azil și refugiaților, dar în mai multe centre vizitate solicitanții de azil și imigranții ilegali sunt reținuți în aceleași amplasamente;

| H. | întrucât Convenția privind drepturile copiilor protejează drepturile tuturor minorilor, inclusiv ale celor care se află în afara țării lor de origine, iar Directiva primire impune statelor membre să țină cont de situația lor specială și să le acorde drepturi specifice, cum ar fi dreptul la educație; |
| --- | --- |

H.

întrucât Convenția privind drepturile copiilor protejează drepturile tuturor minorilor, inclusiv ale celor care se află în afara țării lor de origine, iar Directiva primire impune statelor membre să țină cont de situația lor specială și să le acorde drepturi specifice, cum ar fi dreptul la educație;

| I. | întrucât nu toate statele membre utilizează centre de primire pentru toți sau pentru majoritatea solicitanților de azil, preferând centre alternative la nivel local și întrucât Comisia LIBE nu a investigat încă acest aspect al practicii statelor membre; |
| --- | --- |

I.

întrucât nu toate statele membre utilizează centre de primire pentru toți sau pentru majoritatea solicitanților de azil, preferând centre alternative la nivel local și întrucât Comisia LIBE nu a investigat încă acest aspect al practicii statelor membre;

| J. | întrucât în sensul prezentei rezoluții, „custodia publică” înseamnă o procedură administrativă cu caracter temporar; |
| --- | --- |

J.

întrucât în sensul prezentei rezoluții, „custodia publică” înseamnă o procedură administrativă cu caracter temporar;

| K. | întrucât custodia publică este o măsură administrativă temporară diferită de detenția cu caracter penal; |
| --- | --- |

K.

întrucât custodia publică este o măsură administrativă temporară diferită de detenția cu caracter penal;

| L. | întrucât, în cursul anumitor vizite, deputații au constatat de mai multe ori, de câte ori a fost necesar, având în vedere condițiile nesatisfăcătoare dintr-un centru, că condițiile de custodie publică din anumite centre erau intolerabile din cauza lipsei de igienă, a promiscuității, a echipamentelor disponibile și că persoanele reținute nu erau informate cu privire la custodia publică, la drepturile și faza în care se aflau dosarele lor, |
| --- | --- |

L.

întrucât, în cursul anumitor vizite, deputații au constatat de mai multe ori, de câte ori a fost necesar, având în vedere condițiile nesatisfăcătoare dintr-un centru, că condițiile de custodie publică din anumite centre erau intolerabile din cauza lipsei de igienă, a promiscuității, a echipamentelor disponibile și că persoanele reținute nu erau informate cu privire la custodia publică, la drepturile și faza în care se aflau dosarele lor,

Observații generale și proceduri de azil

| 1. | regretă că unele vizite efectuate au arătat că directivele existente nu sunt încă aplicate sau sunt aplicate necorespunzător de unele state membre; solicită Comisiei să ia măsurile necesare pentru a asigura transpunerea și respectarea, nu doar din punct de vedere formal, a directivelor; |
| --- | --- |

1.

regretă că unele vizite efectuate au arătat că directivele existente nu sunt încă aplicate sau sunt aplicate necorespunzător de unele state membre; solicită Comisiei să ia măsurile necesare pentru a asigura transpunerea și respectarea, nu doar din punct de vedere formal, a directivelor;

| 2. | subliniază faptul că principiile Cartei Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene și ale CEDO, cum ar fi dreptul de trăi în demnitate, protejarea vieții de familie, accesul la îngrijiri medicale și dreptul la o cale de atac eficientă împotriva măsurilor de detenție ar trebui aplicate întotdeauna și indiferent de statutul resortisantului din țara terță în cauză, prin urmare, nu poate accepta ca o persoană să nu beneficieze de un tratament corespunzător doar pentru că respectiva persoană este un imigrant ilegal; |
| --- | --- |

2.

subliniază faptul că principiile Cartei Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene și ale CEDO, cum ar fi dreptul de trăi în demnitate, protejarea vieții de familie, accesul la îngrijiri medicale și dreptul la o cale de atac eficientă împotriva măsurilor de detenție ar trebui aplicate întotdeauna și indiferent de statutul resortisantului din țara terță în cauză, prin urmare, nu poate accepta ca o persoană să nu beneficieze de un tratament corespunzător doar pentru că respectiva persoană este un imigrant ilegal;

| 3. | deplânge numeroasele deficiențe în ceea ce privește nivelul condițiilor de primire, care reprezintă, în mare măsură, o consecință a faptului că Directiva primire permite în prezent statelor membre o marjă semnificativă de libertate în ceea ce privește stabilirea condițiilor de primire la nivel național; salută, prin urmare, propunerea de reformare citată mai sus; |
| --- | --- |

3.

deplânge numeroasele deficiențe în ceea ce privește nivelul condițiilor de primire, care reprezintă, în mare măsură, o consecință a faptului că Directiva primire permite în prezent statelor membre o marjă semnificativă de libertate în ceea ce privește stabilirea condițiilor de primire la nivel național; salută, prin urmare, propunerea de reformare citată mai sus;

| 4. | își exprimă satisfacția cu privire la conținutul propunerii Comisiei de reformare și salută faptul că obiectivul anunțat este asigurarea unor standarde superioare pentru solicitanții de azil, pentru a garanta o viață demnă și a permite o mai mare armonizare a dispozițiilor naționale referitoare la condițiile de primire; |
| --- | --- |

4.

își exprimă satisfacția cu privire la conținutul propunerii Comisiei de reformare și salută faptul că obiectivul anunțat este asigurarea unor standarde superioare pentru solicitanții de azil, pentru a garanta o viață demnă și a permite o mai mare armonizare a dispozițiilor naționale referitoare la condițiile de primire;

| 5. | își exprimă satisfacția cu privire la propunerea Comisiei de extindere a domeniului de aplicare al Directivei primire la protecția subsidiară, astfel încât să fie garantate aceleași drepturi pentru toate formele de protecție internațională; |
| --- | --- |

5.

își exprimă satisfacția cu privire la propunerea Comisiei de extindere a domeniului de aplicare al Directivei primire la protecția subsidiară, astfel încât să fie garantate aceleași drepturi pentru toate formele de protecție internațională;

| 6. | invită statele membre să dea dovadă de mai multă solidaritate cu țările care se confruntă cu situația cea mai gravă în ceea ce privește imigrația, fără a se limita la solidaritatea tehnică și/sau financiară; solicită Comisiei să analizeze posibilitatea de a propune un instrument european de solidaritate, menit să reducă din dificultățile prin care trec statele membre cu frontiere externe și care primesc un număr mare de refugiați, instrument care ar avea drept bază principiul respectării dorințelor solicitanților de azil și ar garanta un nivel de protecție mai ridicat; |
| --- | --- |

6.

invită statele membre să dea dovadă de mai multă solidaritate cu țările care se confruntă cu situația cea mai gravă în ceea ce privește imigrația, fără a se limita la solidaritatea tehnică și/sau financiară; solicită Comisiei să analizeze posibilitatea de a propune un instrument european de solidaritate, menit să reducă din dificultățile prin care trec statele membre cu frontiere externe și care primesc un număr mare de refugiați, instrument care ar avea drept bază principiul respectării dorințelor solicitanților de azil și ar garanta un nivel de protecție mai ridicat;

| 7. | solicită Comisiei să instituie, în cooperare cu Parlamentul, un sistem permanent de vizite și inspecție; își exprimă speranța ca Comisia LIBE să-și continue vizitele, cu scopul de a asigura respectarea dreptului comunitar în materie de condiții de primire și proceduri de returnare și de a organiza o dezbatere anuală privind rezultatul acestor vizite în cadrul unei ședințe plenare a Parlamentului; |
| --- | --- |

7.

solicită Comisiei să instituie, în cooperare cu Parlamentul, un sistem permanent de vizite și inspecție; își exprimă speranța ca Comisia LIBE să-și continue vizitele, cu scopul de a asigura respectarea dreptului comunitar în materie de condiții de primire și proceduri de returnare și de a organiza o dezbatere anuală privind rezultatul acestor vizite în cadrul unei ședințe plenare a Parlamentului;

Primirea

| 8. | regretă că centrele de primire înființate de unele state membre au o capacitate redusă, care nu pare să fie pe măsura necesităților migranților; |
| --- | --- |

8.

regretă că centrele de primire înființate de unele state membre au o capacitate redusă, care nu pare să fie pe măsura necesităților migranților;

| 9. | solicită ca primirea solicitanților de azil și a imigranților să fie efectuată, cu prioritate, în centre de primire deschise și nu unități închise, urmând exemplul celor care există deja în unele state membre; |
| --- | --- |

9.

solicită ca primirea solicitanților de azil și a imigranților să fie efectuată, cu prioritate, în centre de primire deschise și nu unități închise, urmând exemplul celor care există deja în unele state membre;

| 10. | reamintește obligația statelor membre de a garanta accesul la procedurile de solicitare a azilului; |
| --- | --- |

10.

reamintește obligația statelor membre de a garanta accesul la procedurile de solicitare a azilului;

| 11. | solicită statelor membre să aplice Directiva primire tuturor solicitanților de azil, din momentul în care aceștia și-au exprimat dorința de a beneficia de protecție într-un stat membru, chiar dacă solicitarea de azil nu a fost depusă încă în mod oficial; |
| --- | --- |

11.

solicită statelor membre să aplice Directiva primire tuturor solicitanților de azil, din momentul în care aceștia și-au exprimat dorința de a beneficia de protecție într-un stat membru, chiar dacă solicitarea de azil nu a fost depusă încă în mod oficial;

| 12. | solicită Comisiei să reamintească statelor membre faptul că refuzul sau revizuirea în sensul reducerii condițiilor de primire din motive care nu sunt incluse în Directiva primire sunt sau ar trebui să fie strict interzise; |
| --- | --- |

12.

solicită Comisiei să reamintească statelor membre faptul că refuzul sau revizuirea în sensul reducerii condițiilor de primire din motive care nu sunt incluse în Directiva primire sunt sau ar trebui să fie strict interzise;

| 13. | consideră că condițiile de primire de bază, cum ar fi alimentele, locuința și îngrijirile medicale de urgență nu ar trebui refuzate niciodată, deoarece acest lucru ar putea constitui o încălcare a drepturilor fundamentale ale solicitanților de azil; |
| --- | --- |

13.

consideră că condițiile de primire de bază, cum ar fi alimentele, locuința și îngrijirile medicale de urgență nu ar trebui refuzate niciodată, deoarece acest lucru ar putea constitui o încălcare a drepturilor fundamentale ale solicitanților de azil;

| 14. | apreciază că este necesar să se găsească un echilibru just între rapiditatea procedurilor, soluționarea cererilor rămase nerezolvate și tratarea corespunzătoare a fiecărui caz în parte, în special în cadrul procedurilor accelerate; |
| --- | --- |

14.

apreciază că este necesar să se găsească un echilibru just între rapiditatea procedurilor, soluționarea cererilor rămase nerezolvate și tratarea corespunzătoare a fiecărui caz în parte, în special în cadrul procedurilor accelerate;

Accesul la informații și dreptul la interpretariat

| 15. | constată că informațiile referitoare la proceduri sunt, în mare parte, formulate în scris și că termenele sunt deosebit de scurte, ceea ce poate ridica, în cazul solicitanților de azil, problema înțelegerii și a posibilității de a-și exercita efectiv drepturile la momentul introducerii cererii; solicită ca broșuri cuprinzând explicații privind toate drepturile acordate solicitanților de azil să fie puse la dispoziția acestora, în principalele limbi de circulație internațională și în limbile vorbite de un număr semnificativ de solicitanți de azil și de imigranți din statul membru în cauză; solicită statelor membre să prevadă și alte mijloace de informare, inclusiv orale sau televizate sau prin internet; |
| --- | --- |

15.

constată că informațiile referitoare la proceduri sunt, în mare parte, formulate în scris și că termenele sunt deosebit de scurte, ceea ce poate ridica, în cazul solicitanților de azil, problema înțelegerii și a posibilității de a-și exercita efectiv drepturile la momentul introducerii cererii; solicită ca broșuri cuprinzând explicații privind toate drepturile acordate solicitanților de azil să fie puse la dispoziția acestora, în principalele limbi de circulație internațională și în limbile vorbite de un număr semnificativ de solicitanți de azil și de imigranți din statul membru în cauză; solicită statelor membre să prevadă și alte mijloace de informare, inclusiv orale sau televizate sau prin internet;

| 16. | își exprimă îngrijorarea legată de lipsa interpreților cu o formare adecvată din anumite centre vizitate, inclusiv în cursul convorbirilor cu oficialitățile; solicită insistent statelor membre să asigure un serviciu de interpretariat public și gratuit, dacă este necesar prin telefon sau prin internet; |
| --- | --- |

16.

își exprimă îngrijorarea legată de lipsa interpreților cu o formare adecvată din anumite centre vizitate, inclusiv în cursul convorbirilor cu oficialitățile; solicită insistent statelor membre să asigure un serviciu de interpretariat public și gratuit, dacă este necesar prin telefon sau prin internet;

| 17. | încurajează statele membre să apeleze la asistență financiară din fondurile europene pentru refugiați în scopul îmbunătățirii accesului la informații și, în special, pentru a mări numărul de limbi în care sunt oferite informațiile sau suporturile pe care sunt prezentate; invită Comisia să asigure difuzarea către statele membre a informațiilor cu privire la instrumentele financiare disponibile în acest scop și cu privire la cele mai bune practici existente în utilizarea acestora; |
| --- | --- |

17.

încurajează statele membre să apeleze la asistență financiară din fondurile europene pentru refugiați în scopul îmbunătățirii accesului la informații și, în special, pentru a mări numărul de limbi în care sunt oferite informațiile sau suporturile pe care sunt prezentate; invită Comisia să asigure difuzarea către statele membre a informațiilor cu privire la instrumentele financiare disponibile în acest scop și cu privire la cele mai bune practici existente în utilizarea acestora;

Asistența juridică

| 18. | regretă că accesul la asistență juridică gratuită al solicitanților de azil și imigranților ilegali aflați în custodie publică pare să fie redus, limitându-se uneori la o listă de avocați, ceea ce are drept consecință faptul că persoanele care nu dispun de suficiente mijloace financiare rămân fără asistență; |
| --- | --- |

18.

regretă că accesul la asistență juridică gratuită al solicitanților de azil și imigranților ilegali aflați în custodie publică pare să fie redus, limitându-se uneori la o listă de avocați, ceea ce are drept consecință faptul că persoanele care nu dispun de suficiente mijloace financiare rămân fără asistență;

| 19. | reamintește că persoanele aflate în custodie publică întâmpină mari dificultăți la găsirea unei asistențe juridice corespunzătoare, dat fiind că acestora le este greu să comunice cu exteriorul și având în vedere natura specifică a legislației din domeniu; |
| --- | --- |

19.

reamintește că persoanele aflate în custodie publică întâmpină mari dificultăți la găsirea unei asistențe juridice corespunzătoare, dat fiind că acestora le este greu să comunice cu exteriorul și având în vedere natura specifică a legislației din domeniu;

| 20. | remarcă faptul că accesul continuu la asistență juridică este și mai dificil atunci când persoanele aflate în custodie publică sunt mutate dintr-un centru de primire sau de cazare administrativă în altul; |
| --- | --- |

20.

remarcă faptul că accesul continuu la asistență juridică este și mai dificil atunci când persoanele aflate în custodie publică sunt mutate dintr-un centru de primire sau de cazare administrativă în altul;

| 21. | felicită Înaltul Comisariat al Națiunilor Unite pentru Refugiați și reprezentanții organizațiilor neguvernamentale (ONG) pentru activitatea lor în materie de asistență juridică, însă consideră că ONG-urile nu se pot substitui statelor responsabile; |
| --- | --- |

21.

felicită Înaltul Comisariat al Națiunilor Unite pentru Refugiați și reprezentanții organizațiilor neguvernamentale (ONG) pentru activitatea lor în materie de asistență juridică, însă consideră că ONG-urile nu se pot substitui statelor responsabile;

| 22. | îndeamnă insistent statele membre să asigure accesul la asistență juridică și/sau reprezentare gratuită atunci când solicitantul de azil nu își poate permite costurile aferente; |
| --- | --- |

22.

îndeamnă insistent statele membre să asigure accesul la asistență juridică și/sau reprezentare gratuită atunci când solicitantul de azil nu își poate permite costurile aferente;

Accesul la sănătate

| 23. | regretă că, în majoritatea centrelor de custodie publică vizitate, solicitanții de azil și migranții se plâng sistematic de insuficiența și caracterul necorespunzător al îngrijirilor medicale, de dificultățile întâmpinate atunci când doresc să se deplaseze la medic sau să comunice cu acesta, de lipsa unor îngrijiri specifice (în special pentru femeile însărcinate și victimele torturilor) și a medicamentelor adecvate; |
| --- | --- |

23.

regretă că, în majoritatea centrelor de custodie publică vizitate, solicitanții de azil și migranții se plâng sistematic de insuficiența și caracterul necorespunzător al îngrijirilor medicale, de dificultățile întâmpinate atunci când doresc să se deplaseze la medic sau să comunice cu acesta, de lipsa unor îngrijiri specifice (în special pentru femeile însărcinate și victimele torturilor) și a medicamentelor adecvate;

| 24. | solicită statelor membre să extindă asistența medicală acordată actualmente solicitanților de azil și migranților, astfel ca aceasta să nu se limiteze la îngrijirile de urgență și să asigure inclusiv asistență psihologică și îngrijiri referitoare la sănătatea mentală; subliniază că dreptul la sănătate și la îngrijiri medicale se numără printre drepturile individuale cele mai elementare; |
| --- | --- |

24.

solicită statelor membre să extindă asistența medicală acordată actualmente solicitanților de azil și migranților, astfel ca aceasta să nu se limiteze la îngrijirile de urgență și să asigure inclusiv asistență psihologică și îngrijiri referitoare la sănătatea mentală; subliniază că dreptul la sănătate și la îngrijiri medicale se numără printre drepturile individuale cele mai elementare;

Accesul la muncă

| 25. | salută propunerea Comisiei cu privire la abordarea obstacolelor în calea accesului la piața forței de muncă și permiterea accesului la un loc de muncă după o perioadă de șase luni de la depunerea unei cereri de protecție internațională; |
| --- | --- |

25.

salută propunerea Comisiei cu privire la abordarea obstacolelor în calea accesului la piața forței de muncă și permiterea accesului la un loc de muncă după o perioadă de șase luni de la depunerea unei cereri de protecție internațională;

| 26. | solicită statelor membre să nu impună constrângeri legale sau administrative care să împiedice accesul la muncă; |
| --- | --- |

26.

solicită statelor membre să nu impună constrângeri legale sau administrative care să împiedice accesul la muncă;

Asistența oferită de ONG-uri

| 27. | recunoaște munca considerabilă depusă de asociații în ceea ce privește asistența acordată solicitanților de azil și migranților ilegali; |
| --- | --- |

27.

recunoaște munca considerabilă depusă de asociații în ceea ce privește asistența acordată solicitanților de azil și migranților ilegali;

| 28. | solicită statelor membre să se orienteze după bunele practici dezvoltate în cursul activităților destinate solicitanților de azil din cadrul programului EQUAL în ceea ce privește pregătirea pentru piața forței de muncă; |
| --- | --- |

28.

solicită statelor membre să se orienteze după bunele practici dezvoltate în cursul activităților destinate solicitanților de azil din cadrul programului EQUAL în ceea ce privește pregătirea pentru piața forței de muncă;

| 29. | solicită statelor membre să asigure accesul solicitanților de azil și al migranților ilegali la asistență asigurată de actori independenți de autoritățile naționale în apărarea drepturilor lor, inclusiv în cursul custodiei publice, solicită statelor membre să garanteze juridic societății civile dreptul de acces la locul în care străinii sunt ținuți în custodie fără restricții juridice sau administrative; |
| --- | --- |

29.

solicită statelor membre să asigure accesul solicitanților de azil și al migranților ilegali la asistență asigurată de actori independenți de autoritățile naționale în apărarea drepturilor lor, inclusiv în cursul custodiei publice, solicită statelor membre să garanteze juridic societății civile dreptul de acces la locul în care străinii sunt ținuți în custodie fără restricții juridice sau administrative;

| 30. | solicită statelor membre să nu recurgă în niciun caz la punerea sub custodie publică a solicitanților de azil, întrucât aceștia sunt prin definiție persoane vulnerabile, care au nevoie de protecție; |
| --- | --- |

30.

solicită statelor membre să nu recurgă în niciun caz la punerea sub custodie publică a solicitanților de azil, întrucât aceștia sunt prin definiție persoane vulnerabile, care au nevoie de protecție;

Custodia publică

| 31. | regretă că unele state membre recurg din ce în ce mai mult la custodia publică; subliniază faptul că o persoană nu ar trebui în niciun caz să fie ținută în custodie publică pentru unicul motiv că solicită protecție internațională; subliniază faptul că custodia publică trebuie să constituie o măsura la care se recurge în ultimă instanță, trebuie să fie proporțională, pentru cea mai scurtă perioadă posibilă, adoptată doar în cazurile în care nu pot fi aplicate alte măsuri mai puțin coercitive și pe baza evaluării individuale ale fiecărui caz; |
| --- | --- |

31.

regretă că unele state membre recurg din ce în ce mai mult la custodia publică; subliniază faptul că o persoană nu ar trebui în niciun caz să fie ținută în custodie publică pentru unicul motiv că solicită protecție internațională; subliniază faptul că custodia publică trebuie să constituie o măsura la care se recurge în ultimă instanță, trebuie să fie proporțională, pentru cea mai scurtă perioadă posibilă, adoptată doar în cazurile în care nu pot fi aplicate alte măsuri mai puțin coercitive și pe baza evaluării individuale ale fiecărui caz;

| 32. | reamintește că articolul 5 din CEDO conferă dreptul la recurs împotriva măsurilor privative de libertate; solicită ca orice cetățean al unei țări terțe aflat în custodie publică să aibă posibilitatea depunerii unei astfel de contestații; |
| --- | --- |

32.

reamintește că articolul 5 din CEDO conferă dreptul la recurs împotriva măsurilor privative de libertate; solicită ca orice cetățean al unei țări terțe aflat în custodie publică să aibă posibilitatea depunerii unei astfel de contestații;

| 33. | își exprimă îngrijorarea cu privire la condițiile de penitenciar în care migranții ilegali și solicitanții de azil sunt ținuți, cu toate că nu au comis niciun delict; solicită ca astfel de persoane să fie ținute în custodie publică în clădiri separate, de preferință deschise pentru a le asigura protecția și a le putea acorda asistență; |
| --- | --- |

33.

își exprimă îngrijorarea cu privire la condițiile de penitenciar în care migranții ilegali și solicitanții de azil sunt ținuți, cu toate că nu au comis niciun delict; solicită ca astfel de persoane să fie ținute în custodie publică în clădiri separate, de preferință deschise pentru a le asigura protecția și a le putea acorda asistență;

| 34. | este îngrijorat de starea jalnică și de lipsa de igienă din unele centre de luare în custodie publică; reamintește că obligația de a acorda o primire în condiții de demnitate este valabilă și în cazul persoanelor luate în custodie publică; solicită închiderea, în cel mai scurt timp, a tuturor centrelor care nu sunt în conformitate cu normele; |
| --- | --- |

34.

este îngrijorat de starea jalnică și de lipsa de igienă din unele centre de luare în custodie publică; reamintește că obligația de a acorda o primire în condiții de demnitate este valabilă și în cazul persoanelor luate în custodie publică; solicită închiderea, în cel mai scurt timp, a tuturor centrelor care nu sunt în conformitate cu normele;

| 35. | constată că accesul la îngrijiri de sănătate, în special la cele psihologice, este adesea îngreunat, deoarece unele centre de custodie publică sunt situate în penitenciare; solicită statelor membre să asigure o prezență medicală adecvată inclusiv psihologică, în centre de custodie publică de zi și de noapte; |
| --- | --- |

35.

constată că accesul la îngrijiri de sănătate, în special la cele psihologice, este adesea îngreunat, deoarece unele centre de custodie publică sunt situate în penitenciare; solicită statelor membre să asigure o prezență medicală adecvată inclusiv psihologică, în centre de custodie publică de zi și de noapte;

| 36. | invită statele membre să îmbunătățească contactul persoanelor luate în custodie publică cu lumea din exterior, atunci când acest lucru este posibil, inclusiv permițând vizitele regulate, facilitând accesul la telefon și generalizând accesul la internet gratuit în anumite condiții și la mijloace de informare în masă în toate centrele; |
| --- | --- |

36.

invită statele membre să îmbunătățească contactul persoanelor luate în custodie publică cu lumea din exterior, atunci când acest lucru este posibil, inclusiv permițând vizitele regulate, facilitând accesul la telefon și generalizând accesul la internet gratuit în anumite condiții și la mijloace de informare în masă în toate centrele;

| 37. | solicită statelor membre să publice un raport anual privind numărul, localizarea și funcționarea centrelor de custodie publică închise, precum și numărul persoanelor aflate în acestea; |
| --- | --- |

37.

solicită statelor membre să publice un raport anual privind numărul, localizarea și funcționarea centrelor de custodie publică închise, precum și numărul persoanelor aflate în acestea;

| 38. | solicită statelor membre să asigure inspectarea periodică a centrelor de custodie publică închise și a condițiilor în care persoanele sunt ținute în acestea, prin instituirea unui ombudsman național al centrelor de custodie publică; |
| --- | --- |

38.

solicită statelor membre să asigure inspectarea periodică a centrelor de custodie publică închise și a condițiilor în care persoanele sunt ținute în acestea, prin instituirea unui ombudsman național al centrelor de custodie publică;

Minorii neînsoțiți și familiile

| 39. | reamintește că, în conformitate cu Convenția privind drepturile copilului, interesul superior al acestora trebuie să ocupe locul central în orice hotărâre sau măsură adoptată în privința minorilor; reamintește necesitatea adoptării măsurilor și mijloacelor adecvate, în vederea protejării minorilor neînsoțiți, indiferent dacă aceștia sunt refugiați sau nu; |
| --- | --- |

39.

reamintește că, în conformitate cu Convenția privind drepturile copilului, interesul superior al acestora trebuie să ocupe locul central în orice hotărâre sau măsură adoptată în privința minorilor; reamintește necesitatea adoptării măsurilor și mijloacelor adecvate, în vederea protejării minorilor neînsoțiți, indiferent dacă aceștia sunt refugiați sau nu;

| 40. | solicită statelor membre să ia în considerare înființarea unor organisme oficiale independente, care să monitorizeze standardele și condițiile din centrele de custodie publică închise și să implementeze un sistem oficial de inspecții, ce urmează să producă rapoarte în acest sens; |
| --- | --- |

40.

solicită statelor membre să ia în considerare înființarea unor organisme oficiale independente, care să monitorizeze standardele și condițiile din centrele de custodie publică închise și să implementeze un sistem oficial de inspecții, ce urmează să producă rapoarte în acest sens;

| 41. | solicită ca luarea în custodie publică a minorilor să fie în principiu interzisă și ca luarea în custodie publică a minorilor însoțiți de părinți să aibă un caracter excepțional, obiectivul urmărit fiind garantarea interesului superior al copilului; |
| --- | --- |

41.

solicită ca luarea în custodie publică a minorilor să fie în principiu interzisă și ca luarea în custodie publică a minorilor însoțiți de părinți să aibă un caracter excepțional, obiectivul urmărit fiind garantarea interesului superior al copilului;

| 42. | face apel la toate statele membre să semneze și să ratifice fără rezerve Convenția privind drepturile copilului, dacă încă nu au făcut acest lucru; |
| --- | --- |

42.

face apel la toate statele membre să semneze și să ratifice fără rezerve Convenția privind drepturile copilului, dacă încă nu au făcut acest lucru;

| 43. | solicită statelor membre să pună în aplicare recomandarea generală nr. 8(2006) din 2 martie 2007 a Comitetului ONU pentru Drepturile Copilului referitoare la dreptul copilului la protecția împotriva pedepselor corporale și a altor forme crude sau degradante de pedepse, inclusiv în cadrul familiei, în special atunci când minorii se află în centre de custodie publică; |
| --- | --- |

43.

solicită statelor membre să pună în aplicare recomandarea generală nr. 8(2006) din 2 martie 2007 a Comitetului ONU pentru Drepturile Copilului referitoare la dreptul copilului la protecția împotriva pedepselor corporale și a altor forme crude sau degradante de pedepse, inclusiv în cadrul familiei, în special atunci când minorii se află în centre de custodie publică;

| 44. | reamintește că toți minorii au drept la educație, indiferent dacă se află în țara lor de origine sau nu; cere statelor membre să garanteze acest drept, inclusiv atunci când minorul se află în custodie publică; cere ca accesul la educație să fie asigurat direct în comunitate și conform unei evaluări privind nivelul de cunoștințe al copiilor, iar în paralel să fie elaborate modele de tranziție, care să permită dobândirea competențelor lingvistice necesare unei educații normale, astfel încât copiilor și familiilor lor să li se garanteze o mai bună integrare; |
| --- | --- |

44.

reamintește că toți minorii au drept la educație, indiferent dacă se află în țara lor de origine sau nu; cere statelor membre să garanteze acest drept, inclusiv atunci când minorul se află în custodie publică; cere ca accesul la educație să fie asigurat direct în comunitate și conform unei evaluări privind nivelul de cunoștințe al copiilor, iar în paralel să fie elaborate modele de tranziție, care să permită dobândirea competențelor lingvistice necesare unei educații normale, astfel încât copiilor și familiilor lor să li se garanteze o mai bună integrare;

| 45. | reamintește că minorii au dreptul la activități recreative adecvate vârstei lor și cere statelor membre să le garanteze acest drept, inclusiv atunci când copiii se află în custodie publică; |
| --- | --- |

45.

reamintește că minorii au dreptul la activități recreative adecvate vârstei lor și cere statelor membre să le garanteze acest drept, inclusiv atunci când copiii se află în custodie publică;

| 46. | solicită statelor membre să asigure cazarea separată a minorilor neînsoțiți și a familiilor, chiar și atunci când aceștia se află în custodie publică, astfel încât să fie garantate viața privată și de familie adecvate, în conformitate cu articolul 8 din CEDO, precum și un mediu protector pentru copii; |
| --- | --- |

46.

solicită statelor membre să asigure cazarea separată a minorilor neînsoțiți și a familiilor, chiar și atunci când aceștia se află în custodie publică, astfel încât să fie garantate viața privată și de familie adecvate, în conformitate cu articolul 8 din CEDO, precum și un mediu protector pentru copii;

| 47. | speră ca toate persoanele care lucrează cu minori și cu minori neînsoțiți să beneficieze de pregătire specializată, adecvată situației în care se află copiii; consideră că organizațiile neguvernamentale specializate în acest domeniu și-ar putea aduce o contribuție majoră în acest sens; |
| --- | --- |

47.

speră ca toate persoanele care lucrează cu minori și cu minori neînsoțiți să beneficieze de pregătire specializată, adecvată situației în care se află copiii; consideră că organizațiile neguvernamentale specializate în acest domeniu și-ar putea aduce o contribuție majoră în acest sens;

Minorii neînsoțiți

| 48. | solicită ca pentru fiecare minor neînsoțit să fie numit un tutore legal independent, care să se îngrijească de protecția sa, atât în locurile de așteptare, cum ar fi aeroporturile și gările, cât și pe teritoriul statelor membre; solicită definirea clară a competențelor și rolului tutorelui legal; |
| --- | --- |

48.

solicită ca pentru fiecare minor neînsoțit să fie numit un tutore legal independent, care să se îngrijească de protecția sa, atât în locurile de așteptare, cum ar fi aeroporturile și gările, cât și pe teritoriul statelor membre; solicită definirea clară a competențelor și rolului tutorelui legal;

| 49. | îndeamnă Comisia și statele membre să introducă obligația de căutare a membrilor de familie, inclusiv pentru organizații cum ar fi Crucea Roșie și Semiluna Roșie; |
| --- | --- |

49.

îndeamnă Comisia și statele membre să introducă obligația de căutare a membrilor de familie, inclusiv pentru organizații cum ar fi Crucea Roșie și Semiluna Roșie;

| 50. | își exprimă neliniștea provocată de fenomenul dispariției minorilor neînsoțiți; solicită statelor membre să culeagă date și statistici, în conformitate cu articolul 4 alineatul (3) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 862/2007 (6) privind identificarea și asistența acordată minorilor neînsoțiți, în scopul combaterii acestui fenomen; consideră că cea mai bună modalitate de a descuraja dispariția minorilor este asigurarea unor facilități de primire adecvate pentru aceștia, unde pot primi o educație potrivită vârstei lor (școlarizare, formare profesională etc.); |
| --- | --- |

50.

își exprimă neliniștea provocată de fenomenul dispariției minorilor neînsoțiți; solicită statelor membre să culeagă date și statistici, în conformitate cu articolul 4 alineatul (3) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 862/2007 (6) privind identificarea și asistența acordată minorilor neînsoțiți, în scopul combaterii acestui fenomen; consideră că cea mai bună modalitate de a descuraja dispariția minorilor este asigurarea unor facilități de primire adecvate pentru aceștia, unde pot primi o educație potrivită vârstei lor (școlarizare, formare profesională etc.);

| 51. | solicită Comisiei și statelor membre să instituie un mecanism armonizat și fiabil de identificare a minorilor neînsoțiți, prin utilizarea celor mai recente tehnologii, cum ar fi datele biometrice, precum și norme comune în ceea ce privește contestarea vârstei; reamintește, în acest sens, că pe durata unei proceduri de contestare a vârstei și până la finalizarea acesteia, persoana în cauză trebuie, din principiu, considerată drept minoră și tratată în consecință și că, ori de câte ori există o îndoială legitimă cu privire la vârsta minorului, acesta trebuie să fie în beneficiul acestuia; |
| --- | --- |

51.

solicită Comisiei și statelor membre să instituie un mecanism armonizat și fiabil de identificare a minorilor neînsoțiți, prin utilizarea celor mai recente tehnologii, cum ar fi datele biometrice, precum și norme comune în ceea ce privește contestarea vârstei; reamintește, în acest sens, că pe durata unei proceduri de contestare a vârstei și până la finalizarea acesteia, persoana în cauză trebuie, din principiu, considerată drept minoră și tratată în consecință și că, ori de câte ori există o îndoială legitimă cu privire la vârsta minorului, acesta trebuie să fie în beneficiul acestuia;

Familiile

| 52. | solicită statelor membre să aibă în vedere măsuri alternative celor privative de libertate și, atunci când este cazul și înainte de a plasa în custodie publică familiile din care fac parte și minori, să demonstreze că alternativele avute în vedere nu sunt eficace; |
| --- | --- |

52.

solicită statelor membre să aibă în vedere măsuri alternative celor privative de libertate și, atunci când este cazul și înainte de a plasa în custodie publică familiile din care fac parte și minori, să demonstreze că alternativele avute în vedere nu sunt eficace;

| 53. | își exprimă dorința ca familiile care solicită azil să aibă acces la servicii specifice, la cele acordate copiilor și la controale medicale specializate pentru copii; |
| --- | --- |

53.

își exprimă dorința ca familiile care solicită azil să aibă acces la servicii specifice, la cele acordate copiilor și la controale medicale specializate pentru copii;

Persoanele vulnerabile

| 54. | solicită Comisiei să stabilească norme comune obligatorii de identificare a persoanelor vulnerabile, în special a victimelor torturii sau traficului de ființe umane, a persoanelor care necesită îngrijiri medicale speciale, a femeilor gravide și a minorilor; |
| --- | --- |

54.

solicită Comisiei să stabilească norme comune obligatorii de identificare a persoanelor vulnerabile, în special a victimelor torturii sau traficului de ființe umane, a persoanelor care necesită îngrijiri medicale speciale, a femeilor gravide și a minorilor;

| 55. | consideră că nicio persoană vulnerabilă, dată fiind situația deosebită în care se află, nu trebuie plasată în custodie publică, deoarece aceasta ar avea repercusiuni grave asupra stării sale; |
| --- | --- |

55.

consideră că nicio persoană vulnerabilă, dată fiind situația deosebită în care se află, nu trebuie plasată în custodie publică, deoarece aceasta ar avea repercusiuni grave asupra stării sale;

| 56. | solicită insistent statelor membre să garanteze asistență specializată persoanelor vulnerabile și victimelor torturii și ale traficului cu ființe umane, în special sprijin psihologic pentru a le garanta protecția; solicită ca toți cei care intră în contact cu persoanele vulnerabile, inclusiv personalul care se ocupă de cererile de azil și poliția, să beneficieze de pregătire de specialitate; |
| --- | --- |

56.

solicită insistent statelor membre să garanteze asistență specializată persoanelor vulnerabile și victimelor torturii și ale traficului cu ființe umane, în special sprijin psihologic pentru a le garanta protecția; solicită ca toți cei care intră în contact cu persoanele vulnerabile, inclusiv personalul care se ocupă de cererile de azil și poliția, să beneficieze de pregătire de specialitate;

Sistemul de la Dublin

| 57. | își exprimă îngrijorarea cu privire la numărul persoanelor plasate în custodie publică în cadrul sistemului de la Dublin și de faptul că unele state membre recurg în mod cvasisistematic la măsuri privative de libertate; își exprimă dorința ca aceste persoane să nu fie plasate în custodie publică dacă riscul ca ele să fugă nu a fost constatat și dovedit de statul membru; |
| --- | --- |

57.

își exprimă îngrijorarea cu privire la numărul persoanelor plasate în custodie publică în cadrul sistemului de la Dublin și de faptul că unele state membre recurg în mod cvasisistematic la măsuri privative de libertate; își exprimă dorința ca aceste persoane să nu fie plasate în custodie publică dacă riscul ca ele să fugă nu a fost constatat și dovedit de statul membru;

| 58. | își exprimă regretul că unele state membre limitează accesul persoanelor aflate sub incidența sistemului de la Dublin la normele stabilite în materie de primire; solicită Comisiei să stabilească clar că Directiva primire se aplică și acestor persoane, astfel încât să garanteze că își pot exercita toate drepturile conferite de aceasta; |
| --- | --- |

58.

își exprimă regretul că unele state membre limitează accesul persoanelor aflate sub incidența sistemului de la Dublin la normele stabilite în materie de primire; solicită Comisiei să stabilească clar că Directiva primire se aplică și acestor persoane, astfel încât să garanteze că își pot exercita toate drepturile conferite de aceasta;

*

- *

| 59. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

59.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO L 31, 6.2.2003, p. 18.

(2)  JO L 326, 13.12.2005, p. 13.

(3)  JO L 50, 25.2.2003, p. 1.

(4)  JO C 33 E, 9.2.2006, p. 598.

(5)  JO C 293 E, 2.12.2006, p. 301.

(6)  Regulamentul (CE) nr. 862/2007 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 iulie 2007 privind statisticile comunitare din domeniul migrației și protecției internaționale (JO L 199, 31.7.2007, p. 23).

---

| 18.3.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 67/101 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 67/101

---

Consolidarea rolului IMM-urilor în cadrul schimburilor internaționale

P6_TA(2009)0048

Rezoluția Parlamentului European din 5 februarie 2009 referitoare la consolidarea rolului IMM-urilor europene în comerțul internațional (2008/2205(INI))

(2010/C 67 E/12)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Carta întreprinderilor mici și mijlocii, adoptată de Consiliului European la Santa Maria da Feira din 19 și 20 iunie 2000, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta întreprinderilor mici și mijlocii, adoptată de Consiliului European la Santa Maria da Feira din 19 și 20 iunie 2000,

| — | având în vedere Concluziile președinției privind Strategia de la Lisabona, adoptate de Consiliului European la Lisabona la 23 și 24 martie 2000, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile președinției privind Strategia de la Lisabona, adoptate de Consiliului European la Lisabona la 23 și 24 martie 2000,

| — | având în vedere Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei din 6 mai 2003 privind definirea microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei din 6 mai 2003 privind definirea microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii (1),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 21 ianuarie 2003 intitulată „Situația întreprinderilor mici într-o Europă în extindere” (COM(2003)0026), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 21 ianuarie 2003 intitulată „Situația întreprinderilor mici într-o Europă în extindere” (COM(2003)0026),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 10 noiembrie 2005 intitulată „Punerea în aplicare a programului comunitar de la Lisabona – o politică modernă a IMM-urilor pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă” (COM(2005)0551), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 10 noiembrie 2005 intitulată „Punerea în aplicare a programului comunitar de la Lisabona – o politică modernă a IMM-urilor pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă” (COM(2005)0551),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 4 octombrie 2006 intitulată: „O Europă competitivă într-o economie globalizată - O contribuție la strategia europeană pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă” (COM(2006)0567), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 4 octombrie 2006 intitulată: „O Europă competitivă într-o economie globalizată - O contribuție la strategia europeană pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă” (COM(2006)0567),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 22 mai 2007 privind Europa globală: aspecte externe ale competitivității (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 22 mai 2007 privind Europa globală: aspecte externe ale competitivității (2),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 4 octombrie 2007 intitulată „Rolul fundamental al întreprinderilor mici și mijlocii în favorizarea creșterii și sporirea locurilor de muncă. Evaluare intermediară a politicii moderne în domeniul IMM-urilor” (COM (2007)0592), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 4 octombrie 2007 intitulată „Rolul fundamental al întreprinderilor mici și mijlocii în favorizarea creșterii și sporirea locurilor de muncă. Evaluare intermediară a politicii moderne în domeniul IMM-urilor” (COM (2007)0592),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 18 aprilie 2007 intitulată „Europa globală: un parteneriat mai puternic pentru obținerea accesului pe piață pentru exportatorii europeni” (COM(2007)0183), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 18 aprilie 2007 intitulată „Europa globală: un parteneriat mai puternic pentru obținerea accesului pe piață pentru exportatorii europeni” (COM(2007)0183),

| — | având în vedere raportul privind consultarea publică referitoare la strategia Uniunii Europene de acces pe piață, prezentat de Comisie (DG Comerț) la 28 februarie 2007, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul privind consultarea publică referitoare la strategia Uniunii Europene de acces pe piață, prezentat de Comisie (DG Comerț) la 28 februarie 2007,

| — | având în vedere „Final Report of the Expert Group on supporting the Internationalisation of SMEs” (Raportul final al grupului de experți privind sprijinirea internaționalizării IMM-urilor), publicat de Comisie (DG Întreprinderi și Industrie, Promovarea competitivității IMM-urilor) în decembrie 2007 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere „Final Report of the Expert Group on supporting the Internationalisation of SMEs” (Raportul final al grupului de experți privind sprijinirea internaționalizării IMM-urilor), publicat de Comisie (DG Întreprinderi și Industrie, Promovarea competitivității IMM-urilor) în decembrie 2007 (3),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 25 iunie 2008 intitulată „«Gândiți mai întâi la scară mică»: Prioritate pentru IMM-uri - Un «Small Business Act» pentru Europa” (COM(2008)0394), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 25 iunie 2008 intitulată „«Gândiți mai întâi la scară mică»: Prioritate pentru IMM-uri - Un «Small Business Act» pentru Europa” (COM(2008)0394),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 6 decembrie 2006 intitulată „Europa globală: instrumentele de protecție comercială a Europei într-o economie mondială în schimbare – Carte verde pentru consultare publică” (COM(2006)0763), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 6 decembrie 2006 intitulată „Europa globală: instrumentele de protecție comercială a Europei într-o economie mondială în schimbare – Carte verde pentru consultare publică” (COM(2006)0763),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 28 septembrie 2006 referitoare la relațiile economice și comerciale ale UE cu India (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 28 septembrie 2006 referitoare la relațiile economice și comerciale ale UE cu India (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2006 referitoare la raportul anual prezentat de Comisie Parlamentului European privind măsurile antidumping, antisubvenții și de protecție adoptate de țări terțe împotriva Comunității (2004) (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2006 referitoare la raportul anual prezentat de Comisie Parlamentului European privind măsurile antidumping, antisubvenții și de protecție adoptate de țări terțe împotriva Comunității (2004) (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 4 aprilie 2006 referitoare la evaluarea Rundei Doha ca urmare a Conferinței ministeriale a OMC de la Hong Kong (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 4 aprilie 2006 referitoare la evaluarea Rundei Doha ca urmare a Conferinței ministeriale a OMC de la Hong Kong (6),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 octombrie 2006 referitoare la relațiile economice și comerciale între UE și Mercosur în vederea încheierii unui Acord de asociere interregional (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 octombrie 2006 referitoare la relațiile economice și comerciale între UE și Mercosur în vederea încheierii unui Acord de asociere interregional (7),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 1 iunie 2006 referitoare la relațiile economice transatlantice UE-SUA (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 1 iunie 2006 referitoare la relațiile economice transatlantice UE-SUA (8),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 octombrie 2005 referitoare la perspectivele relațiilor comerciale între Uniunea Europeană și China (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 octombrie 2005 referitoare la perspectivele relațiilor comerciale între Uniunea Europeană și China (9),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 6 septembrie 2005 referitoare la textilele și îmbrăcămintea după 2005 (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 6 septembrie 2005 referitoare la textilele și îmbrăcămintea după 2005 (10),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 14 noiembrie 2006 care însoțește Comunicarea Comisiei intitulată „Reformele economice și competitivitatea: principalele mesaje ale Raportului 2006 privind competitivitatea europeană” (SEC(2006)1467), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 14 noiembrie 2006 care însoțește Comunicarea Comisiei intitulată „Reformele economice și competitivitatea: principalele mesaje ale Raportului 2006 privind competitivitatea europeană” (SEC(2006)1467),

| — | având în vedere Concluziile președinției adoptate de Consiliul European de la Bruxelles din 23-24 martie 2006 (7775/1/2006), |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile președinției adoptate de Consiliul European de la Bruxelles din 23-24 martie 2006 (7775/1/2006),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 martie 2006 referitoare la contribuția Consiliului European de primăvară 2006 privind Strategia de la Lisabona (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 martie 2006 referitoare la contribuția Consiliului European de primăvară 2006 privind Strategia de la Lisabona (11),

| — | având în vedere Declarația adoptată prin consens la 2 decembrie 2006 în cadrul sesiunii anuale a Conferinței parlamentare privind OMC, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația adoptată prin consens la 2 decembrie 2006 în cadrul sesiunii anuale a Conferinței parlamentare privind OMC,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 24 aprilie 2008 intitulată „Spre o reformă a Organizației Mondiale a Comerțului” (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 24 aprilie 2008 intitulată „Spre o reformă a Organizației Mondiale a Comerțului” (12),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 6 iulie 2006 referitoare la indicarea țării de origine (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 6 iulie 2006 referitoare la indicarea țării de origine (13),

| — | având în vedere concluziile Consiliului pentru afaceri generale și relații externe din 12 februarie 2007 referitoare la Acordul OMC privind achizițiile publice și la IMM-uri, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului pentru afaceri generale și relații externe din 12 februarie 2007 referitoare la Acordul OMC privind achizițiile publice și la IMM-uri,

| — | având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional și avizul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, precum și cel al Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A6-0001/2009), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional și avizul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, precum și cel al Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A6-0001/2009),

| A. | întrucât IMM-urile din UE, definite ca întreprinderile care au mai puțin de 250 de salariați și o cifră de afaceri care nu depășește 50 de milioane EUR, reprezintă 23 de milioane de întreprinderi (99% din total) și 75 de milioane de locuri de muncă (70%) în cadrul Uniunii Europene; |
| --- | --- |

A.

întrucât IMM-urile din UE, definite ca întreprinderile care au mai puțin de 250 de salariați și o cifră de afaceri care nu depășește 50 de milioane EUR, reprezintă 23 de milioane de întreprinderi (99% din total) și 75 de milioane de locuri de muncă (70%) în cadrul Uniunii Europene;

| B. | întrucât mai mult de 96% din IMM-urile din Uniunea Europeană au mai puțin de 50 de angajați și au o cifră de afaceri anuală mai mică de 10 milioane EUR, ceea ce limitează posibilitatea acestora de a exporta bunuri și servicii în afara granițelor naționale, datorită costurilor fixe mari din comerțul internațional; |
| --- | --- |

B.

întrucât mai mult de 96% din IMM-urile din Uniunea Europeană au mai puțin de 50 de angajați și au o cifră de afaceri anuală mai mică de 10 milioane EUR, ceea ce limitează posibilitatea acestora de a exporta bunuri și servicii în afara granițelor naționale, datorită costurilor fixe mari din comerțul internațional;

| C. | întrucât performanțele lor la nivel internațional sunt astfel slabe din punct de vedere structural, în măsura în care 8% din IMM-urile din cele 27 de state ale Uniunii Europene exportă în afara frontierelor lor naționale și aproape 3% din IMM-uri consideră exportul de bunuri în afara Uniunii Europene o prioritate; întrucât, prin comparație, întreprinderile europene din topul primelor 10 realizează singure 96% din exporturi și din investițiile directe în afara UE; |
| --- | --- |

C.

întrucât performanțele lor la nivel internațional sunt astfel slabe din punct de vedere structural, în măsura în care 8% din IMM-urile din cele 27 de state ale Uniunii Europene exportă în afara frontierelor lor naționale și aproape 3% din IMM-uri consideră exportul de bunuri în afara Uniunii Europene o prioritate; întrucât, prin comparație, întreprinderile europene din topul primelor 10 realizează singure 96% din exporturi și din investițiile directe în afara UE;

| D. | întrucât creșterea economică previzionată în țările terțe se așteaptă să fie mai mare decât cea de pe piața internă, ceea ce va crea noi oportunități pentru IMM-urile cu activități de export; |
| --- | --- |

D.

întrucât creșterea economică previzionată în țările terțe se așteaptă să fie mai mare decât cea de pe piața internă, ceea ce va crea noi oportunități pentru IMM-urile cu activități de export;

| E. | întrucât IMM-urile vor întâmpina o concurență mai intensă în interiorul Uniunii Europene din partea concurenților din țările terțe; |
| --- | --- |

E.

întrucât IMM-urile vor întâmpina o concurență mai intensă în interiorul Uniunii Europene din partea concurenților din țările terțe;

| F. | întrucât piețele libere și concurența în condiții echitabile garantează cel mai bine oportunitățile pentru IMM-uri în economia globalizată; |
| --- | --- |

F.

întrucât piețele libere și concurența în condiții echitabile garantează cel mai bine oportunitățile pentru IMM-uri în economia globalizată;

| G. | întrucât întreprinderile internaționalizate au dat dovadă de o capacitate mai mare de inovare; întrucât internaționalizarea și inovarea reprezintă factori-cheie pentru stimularea competitivității și a creșterii economice, care au un rol esențial în îndeplinirea obiectivelor Strategiei de la Lisabona în materie de creștere economică și locuri de muncă; |
| --- | --- |

G.

întrucât întreprinderile internaționalizate au dat dovadă de o capacitate mai mare de inovare; întrucât internaționalizarea și inovarea reprezintă factori-cheie pentru stimularea competitivității și a creșterii economice, care au un rol esențial în îndeplinirea obiectivelor Strategiei de la Lisabona în materie de creștere economică și locuri de muncă;

| H. | întrucât internaționalizarea generează creștere și competitivitate, contribuind la dezvoltarea întreprinderilor și creând, astfel, locuri de muncă și întrucât IMM-urile creează 80% din noile locuri de muncă din Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

H.

întrucât internaționalizarea generează creștere și competitivitate, contribuind la dezvoltarea întreprinderilor și creând, astfel, locuri de muncă și întrucât IMM-urile creează 80% din noile locuri de muncă din Uniunea Europeană;

| I. | întrucât IMM-urile trebuie să facă față unor probleme specifice atunci când încep procesul de internaționalizare, cum ar fi lipsa de experiență pe plan internațional, dificultatea în obținerea accesului la finanțare, lipsa resurselor umane cu experiență și un cadru normativ internațional foarte complex, iar aceste probleme le descurajează să facă schimbările structurale necesare pentru a putea beneficia de pe urma internaționalizării; |
| --- | --- |

I.

întrucât IMM-urile trebuie să facă față unor probleme specifice atunci când încep procesul de internaționalizare, cum ar fi lipsa de experiență pe plan internațional, dificultatea în obținerea accesului la finanțare, lipsa resurselor umane cu experiență și un cadru normativ internațional foarte complex, iar aceste probleme le descurajează să facă schimbările structurale necesare pentru a putea beneficia de pe urma internaționalizării;

| J. | întrucât IMM-urile implicate în comerț internațional au un rol în reconfigurarea peisajului economic european și pot deveni noua generație de întreprinderi mari de care Uniunea Europeană are nevoie pentru a atinge procentul de 3% din PIB alocat pentru cercetare și dezvoltare; |
| --- | --- |

J.

întrucât IMM-urile implicate în comerț internațional au un rol în reconfigurarea peisajului economic european și pot deveni noua generație de întreprinderi mari de care Uniunea Europeană are nevoie pentru a atinge procentul de 3% din PIB alocat pentru cercetare și dezvoltare;

| K. | întrucât IMM-urile din UE au un interes special pentru piețele care sunt cele mai apropiate din punct de vedere geografic și cultural, adică din regiunile învecinate cu Uniunea Europeană, cum ar fi zona mediteraneeană și Balcanii de Vest; |
| --- | --- |

K.

întrucât IMM-urile din UE au un interes special pentru piețele care sunt cele mai apropiate din punct de vedere geografic și cultural, adică din regiunile învecinate cu Uniunea Europeană, cum ar fi zona mediteraneeană și Balcanii de Vest;

| L. | întrucât competitivitatea depinde și de abilitatea de a garanta IMM-urilor protecția adecvată împotriva practicilor comerciale neloiale; întrucât producția manufacturieră din Europa este un sector important pentru creșterea economică și ocuparea forței de muncă, |
| --- | --- |

L.

întrucât competitivitatea depinde și de abilitatea de a garanta IMM-urilor protecția adecvată împotriva practicilor comerciale neloiale; întrucât producția manufacturieră din Europa este un sector important pentru creșterea economică și ocuparea forței de muncă,

Cadrul multilateral și OMC

| 1. | insistă asupra necesității ca sistemul OMC să țină seama într-o mai mare măsură de rolul și de interesele IMM-urilor; reamintește că IMM-urile au nevoie de un cadru normativ internațional clar și funcțional; |
| --- | --- |

1.

insistă asupra necesității ca sistemul OMC să țină seama într-o mai mare măsură de rolul și de interesele IMM-urilor; reamintește că IMM-urile au nevoie de un cadru normativ internațional clar și funcțional;

| 2. | invită Comisia, în contextul negocierilor din cadrul OMC, să prevadă norme specifice și simplificate pentru IMM-uri în cadrul zonelor de liber schimb și clauze speciale privind cerințele IMM-urilor; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia, în contextul negocierilor din cadrul OMC, să prevadă norme specifice și simplificate pentru IMM-uri în cadrul zonelor de liber schimb și clauze speciale privind cerințele IMM-urilor;

| 3. | invită Comisia și statele membre să-și revizuiască prioritățile la nivel multilateral, favorizând eliminarea barierelor tarifare și netarifare și încurajând comerțul internațional prin intermediul unor măsuri adecvate de simplificare și armonizare a dispozițiilor normative; |
| --- | --- |

3.

invită Comisia și statele membre să-și revizuiască prioritățile la nivel multilateral, favorizând eliminarea barierelor tarifare și netarifare și încurajând comerțul internațional prin intermediul unor măsuri adecvate de simplificare și armonizare a dispozițiilor normative;

| 4. | consideră necesar ca sistemul de schimburi comerciale internaționale să devină mai puțin costisitor pentru IMM-uri și să se ia în considerare crearea unui sistem de instanțe arbitrale internaționale cu proceduri rapide și puțin costisitoare, pentru a permite IMM-urilor să evite întârzierile și dificultățile pe care le implică o procedură contencioasă cu autoritățile vamale sau comerciale în anumite țări terțe; |
| --- | --- |

4.

consideră necesar ca sistemul de schimburi comerciale internaționale să devină mai puțin costisitor pentru IMM-uri și să se ia în considerare crearea unui sistem de instanțe arbitrale internaționale cu proceduri rapide și puțin costisitoare, pentru a permite IMM-urilor să evite întârzierile și dificultățile pe care le implică o procedură contencioasă cu autoritățile vamale sau comerciale în anumite țări terțe;

| 5. | invită Comisia și statele membre să facă eforturi în vederea încheierii unui acord multilateral global de „facilitare a comerțului” care să permită, printre altele, IMM-urilor din UE să profite pe deplin de pe urma globalizării și a deschiderii piețelor din țările terțe; |
| --- | --- |

5.

invită Comisia și statele membre să facă eforturi în vederea încheierii unui acord multilateral global de „facilitare a comerțului” care să permită, printre altele, IMM-urilor din UE să profite pe deplin de pe urma globalizării și a deschiderii piețelor din țările terțe;

| 6. | sprijină, în special, adoptarea unei poziții ferme în negocierile privind procedurile de facilitare a comerțului, pentru a diminua costurile procedurilor vamale care însumează până la 15% din valoarea bunurilor comercializate, prin proceduri transparente și simplificate, standarde internaționale armonizate, înregistrarea eficientă a originii bunurilor și controale vamale actualizate; |
| --- | --- |

6.

sprijină, în special, adoptarea unei poziții ferme în negocierile privind procedurile de facilitare a comerțului, pentru a diminua costurile procedurilor vamale care însumează până la 15% din valoarea bunurilor comercializate, prin proceduri transparente și simplificate, standarde internaționale armonizate, înregistrarea eficientă a originii bunurilor și controale vamale actualizate;

| 7. | subliniază importanța pentru IMM-uri a încheierii negocierilor privind toate capitolele Rundei de Dezvoltare de la Doha; |
| --- | --- |

7.

subliniază importanța pentru IMM-uri a încheierii negocierilor privind toate capitolele Rundei de Dezvoltare de la Doha;

Comunicarea „Europa globală”

| 8. | sprijină eforturile Comisiei de elaborare a unei strategii globale a UE care să acopere toate aspectele externe ale competitivității europene și care să contribuie la garantarea realizării tuturor obiectivelor Strategiei de la Lisabona, însă regretă absența inițiativelor specifice în favoarea IMM-urilor, care furnizează două treimi dintre locurile de muncă din Uniunea Europeană; invită Comisia și Consiliul să remedieze fără întârziere această lacună, fixând obiective ambițioase, dar realiste pentru protejarea intereselor IMM-urilor și asigurând disponibilitatea mijloacelor și resurselor necesare pentru realizarea acestor obiective; subliniază importanța unui regulament eficient privind barierele comerciale ca instrument complementar în scopul eliminării acestora; |
| --- | --- |

8.

sprijină eforturile Comisiei de elaborare a unei strategii globale a UE care să acopere toate aspectele externe ale competitivității europene și care să contribuie la garantarea realizării tuturor obiectivelor Strategiei de la Lisabona, însă regretă absența inițiativelor specifice în favoarea IMM-urilor, care furnizează două treimi dintre locurile de muncă din Uniunea Europeană; invită Comisia și Consiliul să remedieze fără întârziere această lacună, fixând obiective ambițioase, dar realiste pentru protejarea intereselor IMM-urilor și asigurând disponibilitatea mijloacelor și resurselor necesare pentru realizarea acestor obiective; subliniază importanța unui regulament eficient privind barierele comerciale ca instrument complementar în scopul eliminării acestora;

| 9. | consideră că IMM-urile au nevoie de liberalizarea reciprocă a comerțului și, având prin urmare, este de părere că Comisia ar trebui să ofere un răspuns explicit la dificultățile privind exportul întâmpinate de IMM-urile din UE, explicând care instrumente naționale și europene ar putea fi folosite de Uniunea Europeană pentru a ajuta IMM-urile să își îmbunătățească performanța pe piețele mondiale; |
| --- | --- |

9.

consideră că IMM-urile au nevoie de liberalizarea reciprocă a comerțului și, având prin urmare, este de părere că Comisia ar trebui să ofere un răspuns explicit la dificultățile privind exportul întâmpinate de IMM-urile din UE, explicând care instrumente naționale și europene ar putea fi folosite de Uniunea Europeană pentru a ajuta IMM-urile să își îmbunătățească performanța pe piețele mondiale;

Reforma instrumentelor de protecție comercială (IPC)

| 10. | salută decizia Comisiei de a retrage propunerile de reformă a instrumentelor de protecție comercială prezentate în Cartea verde pentru consultare publică menționată mai sus; |
| --- | --- |

10.

salută decizia Comisiei de a retrage propunerile de reformă a instrumentelor de protecție comercială prezentate în Cartea verde pentru consultare publică menționată mai sus;

| 11. | consideră că reformele propuse de Comisie nu numai că nu ar fi fost benefice pentru competitivitatea externă a industriei UE, ci ar fi adus și un nou prejudiciu grav sectoarelor industriale ale UE puse în pericol de produsele externe subvenționate în mod ilegal sau favorizate în mod necuvenit prin practica dumpingului; subliniază faptul că sistemul IPC trebuie să rămână o procedură cvasi-judiciară, bazată pe evaluări obiective și factuale, pentru a oferi predictibilitate și securitate juridică; |
| --- | --- |

11.

consideră că reformele propuse de Comisie nu numai că nu ar fi fost benefice pentru competitivitatea externă a industriei UE, ci ar fi adus și un nou prejudiciu grav sectoarelor industriale ale UE puse în pericol de produsele externe subvenționate în mod ilegal sau favorizate în mod necuvenit prin practica dumpingului; subliniază faptul că sistemul IPC trebuie să rămână o procedură cvasi-judiciară, bazată pe evaluări obiective și factuale, pentru a oferi predictibilitate și securitate juridică;

| 12. | consideră că, în absența unor norme în domeniul concurenței recunoscute la nivel internațional, sistemul actual european al IPC reprezintă cea mai bună soluție pentru a asigura condiții de concurență loială pentru toți participanții, în special pentru IMM-uri, care au nevoie de un mecanism eficace de combatere a practicilor comerciale neloiale; |
| --- | --- |

12.

consideră că, în absența unor norme în domeniul concurenței recunoscute la nivel internațional, sistemul actual european al IPC reprezintă cea mai bună soluție pentru a asigura condiții de concurență loială pentru toți participanții, în special pentru IMM-uri, care au nevoie de un mecanism eficace de combatere a practicilor comerciale neloiale;

| 13. | subliniază faptul că rolul principal al sistemului IPC este de a proteja interesele producătorilor și ale angajaților contra pierderilor provocate de dumping sau de subvențiile ilegale; având în vedere importanța IPC, invită Comisia să sporească transparența, previzibilitatea și accesibilitatea anchetelor, în special pentru IMM-uri, și să accelereze și să simplifice procedurile; |
| --- | --- |

13.

subliniază faptul că rolul principal al sistemului IPC este de a proteja interesele producătorilor și ale angajaților contra pierderilor provocate de dumping sau de subvențiile ilegale; având în vedere importanța IPC, invită Comisia să sporească transparența, previzibilitatea și accesibilitatea anchetelor, în special pentru IMM-uri, și să accelereze și să simplifice procedurile;

| 14. | recomandă Comisiei și statelor membre să introducă măsuri de informare și pregătire pentru a încuraja IMM-urile să folosească instrumentele de protecție comercială; consideră că, adoptând totuși o poziție neutră, Comisia ar trebui să acorde asistență specifică IMM-urilor pe parcursul diferitelor etape ale investigațiilor privind protecția comercială; în această privință, consideră necesar să se amelioreze serviciile oferite de Biroul de asistență pentru IMM-uri privind IPC; |
| --- | --- |

14.

recomandă Comisiei și statelor membre să introducă măsuri de informare și pregătire pentru a încuraja IMM-urile să folosească instrumentele de protecție comercială; consideră că, adoptând totuși o poziție neutră, Comisia ar trebui să acorde asistență specifică IMM-urilor pe parcursul diferitelor etape ale investigațiilor privind protecția comercială; în această privință, consideră necesar să se amelioreze serviciile oferite de Biroul de asistență pentru IMM-uri privind IPC;

| 15. | regretă că numai un număr redus de anchete au vizat sectoarele industriale cu o concentrație ridicată de IMM-uri; invită Comisia să corecteze fără întârziere practica actuală pentru a garanta o protecție mai eficace a drepturilor IMM-urilor și pentru a le facilita accesul la protecțiile garantate de IPC; |
| --- | --- |

15.

regretă că numai un număr redus de anchete au vizat sectoarele industriale cu o concentrație ridicată de IMM-uri; invită Comisia să corecteze fără întârziere practica actuală pentru a garanta o protecție mai eficace a drepturilor IMM-urilor și pentru a le facilita accesul la protecțiile garantate de IPC;

| 16. | în această privință, consideră că conceptul de „proporție a producției comunitare totale” din Regulamentul privind barierele în calea comerțului (14) oferă deja IMM-urilor posibilitatea de a depune plângeri, dar solicită totodată Comisiei să se asigure că asociațiilor profesionale cu un grad ridicat de reprezentare a IMM-urilor li se permite să le reprezinte pe acestea din urmă în mod valabil în fața Comisiei, fără a schimba pragul actual; |
| --- | --- |

16.

în această privință, consideră că conceptul de „proporție a producției comunitare totale” din Regulamentul privind barierele în calea comerțului (14) oferă deja IMM-urilor posibilitatea de a depune plângeri, dar solicită totodată Comisiei să se asigure că asociațiilor profesionale cu un grad ridicat de reprezentare a IMM-urilor li se permite să le reprezinte pe acestea din urmă în mod valabil în fața Comisiei, fără a schimba pragul actual;

| 17. | invită Comisia să reacționeze rapid și într-un mod adecvat față de țările terțe care utilizează arbitrar IPC, în special când aceste măsuri afectează IMM-urile din UE; |
| --- | --- |

17.

invită Comisia să reacționeze rapid și într-un mod adecvat față de țările terțe care utilizează arbitrar IPC, în special când aceste măsuri afectează IMM-urile din UE;

Drepturile de proprietate intelectuală și marcarea originii

| 18. | evidențiază faptul că IMM-urile au nevoie de o protecție eficace a drepturilor de proprietate intelectuală ca o condiție prealabilă pentru dezvoltarea de noi tehnologii, pentru a putea întreprinde activități internaționale; subliniază că un sistem eficient și simplu de protecție a drepturilor de proprietate intelectuală constituie un instrument esențial pentru promovarea internaționalizării IMM-urilor; |
| --- | --- |

18.

evidențiază faptul că IMM-urile au nevoie de o protecție eficace a drepturilor de proprietate intelectuală ca o condiție prealabilă pentru dezvoltarea de noi tehnologii, pentru a putea întreprinde activități internaționale; subliniază că un sistem eficient și simplu de protecție a drepturilor de proprietate intelectuală constituie un instrument esențial pentru promovarea internaționalizării IMM-urilor;

| 19. | atrage atenția asupra creșterii semnificative din ultimii ani a numărului de încălcări ale drepturilor de proprietate intelectuală care afectează IMM-urile din UE și asupra faptului că contrafacerea nu afectează doar marile întreprinderi industriale, ci și IMM-urile care au reușit să creeze produse competitive de înaltă calitate și care suferă consecințe grave din cauza contrafacerii care, în anumite cazuri, poate pune în pericol însăși existența acestora; |
| --- | --- |

19.

atrage atenția asupra creșterii semnificative din ultimii ani a numărului de încălcări ale drepturilor de proprietate intelectuală care afectează IMM-urile din UE și asupra faptului că contrafacerea nu afectează doar marile întreprinderi industriale, ci și IMM-urile care au reușit să creeze produse competitive de înaltă calitate și care suferă consecințe grave din cauza contrafacerii care, în anumite cazuri, poate pune în pericol însăși existența acestora;

| 20. | solicită Comisiei și statelor membre să se angajeze cu un elan reînnoit în prevenirea și combaterea contrafacerii, prin intermediul unor politici interne și al unor inițiative internaționale adecvate, atât multilaterale (de exemplu acordul împotriva comerțului cu produse contrafăcute), cât și bilaterale (noi acorduri de cooperare economică cu țările terțe) care să țină cont în mod corespunzător de efectele contrafacerii asupra IMM-urilor; subliniază faptul că pentru IMM-uri, protecția indicațiilor geografice și a brevetelor este la fel de, dacă nu mai importantă decât protecția mărcilor și a drepturilor de autor; solicită Comisiei și statelor membre să se asigure că aceste măsuri nu încalcă standardele înalte ale protecției datelor din Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

20.

solicită Comisiei și statelor membre să se angajeze cu un elan reînnoit în prevenirea și combaterea contrafacerii, prin intermediul unor politici interne și al unor inițiative internaționale adecvate, atât multilaterale (de exemplu acordul împotriva comerțului cu produse contrafăcute), cât și bilaterale (noi acorduri de cooperare economică cu țările terțe) care să țină cont în mod corespunzător de efectele contrafacerii asupra IMM-urilor; subliniază faptul că pentru IMM-uri, protecția indicațiilor geografice și a brevetelor este la fel de, dacă nu mai importantă decât protecția mărcilor și a drepturilor de autor; solicită Comisiei și statelor membre să se asigure că aceste măsuri nu încalcă standardele înalte ale protecției datelor din Uniunea Europeană;

| 21. | invită Comisia și statele membre să încurajeze IMM-urile să folosească instrumente prin care să-și protejeze know-how-ul, cum ar fi brevetele, pentru a se proteja de copieri și contrafaceri; |
| --- | --- |

21.

invită Comisia și statele membre să încurajeze IMM-urile să folosească instrumente prin care să-și protejeze know-how-ul, cum ar fi brevetele, pentru a se proteja de copieri și contrafaceri;

| 22. | solicită, de asemenea, Comisiei și statelor membre să verifice cazurile de încălcare a drepturilor de proprietate intelectuală, să ia măsuri în privința acestora și să invite partenerii lor comerciali să respecte mai strict acordul TRIPS și dispozițiile naționale care protejează proprietatea intelectuală; |
| --- | --- |

22.

solicită, de asemenea, Comisiei și statelor membre să verifice cazurile de încălcare a drepturilor de proprietate intelectuală, să ia măsuri în privința acestora și să invite partenerii lor comerciali să respecte mai strict acordul TRIPS și dispozițiile naționale care protejează proprietatea intelectuală;

| 23. | invită Comisia și statele membre să îmbunătățească controlul importurilor de către autoritățile vamale pentru a asigura un nivel mai eficient de protecție împotriva produselor care încalcă drepturile de proprietate intelectuală deținute de întreprinderile din UE; |
| --- | --- |

23.

invită Comisia și statele membre să îmbunătățească controlul importurilor de către autoritățile vamale pentru a asigura un nivel mai eficient de protecție împotriva produselor care încalcă drepturile de proprietate intelectuală deținute de întreprinderile din UE;

| 24. | regretă introducerea tardivă a sistemului de marcare a originii comunitare pentru anumite bunuri care provin din țări din afara Europei (precum textilele și încălțămintea) (15) și își exprimă preocuparea cu privire la această încălcare clară a drepturilor consumatorilor din UE; invită Comisia și statele membre să elimine fără întârziere obstacolele care au împiedicat până acum intrarea în vigoare a acestui regulament și să pună în valoare originea europeană a produselor lor, care este adesea considerată de către consumatori o garanție a calității, a siguranței și a respectării unor standarde ridicate de producție; |
| --- | --- |

24.

regretă introducerea tardivă a sistemului de marcare a originii comunitare pentru anumite bunuri care provin din țări din afara Europei (precum textilele și încălțămintea) (15) și își exprimă preocuparea cu privire la această încălcare clară a drepturilor consumatorilor din UE; invită Comisia și statele membre să elimine fără întârziere obstacolele care au împiedicat până acum intrarea în vigoare a acestui regulament și să pună în valoare originea europeană a produselor lor, care este adesea considerată de către consumatori o garanție a calității, a siguranței și a respectării unor standarde ridicate de producție;

Strategia de acces pe piețele țărilor terțe

| 25. | reamintește că facilitarea accesului IMM-urilor la piețele internaționale poate contribui la crearea unor noi locuri de muncă, protejarea și adăugarea de valoare celor existente, protejarea și schimbul de know-how și păstrarea caracterului specific al industriei din UE, oferind statelor membre garanția unei creșteri economice solide și durabile; |
| --- | --- |

25.

reamintește că facilitarea accesului IMM-urilor la piețele internaționale poate contribui la crearea unor noi locuri de muncă, protejarea și adăugarea de valoare celor existente, protejarea și schimbul de know-how și păstrarea caracterului specific al industriei din UE, oferind statelor membre garanția unei creșteri economice solide și durabile;

| 26. | salută eforturile actuale ale Comisiei de a oferi IMM-urilor acces pe piețele țărilor terțe; invită Comisia și statele membre să asigure funcționarea cu succes a echipelor UE pentru accesul pe piață în țările terțe, mai ales în economiile emergente, cu implicarea organizațiilor profesionale relevante; |
| --- | --- |

26.

salută eforturile actuale ale Comisiei de a oferi IMM-urilor acces pe piețele țărilor terțe; invită Comisia și statele membre să asigure funcționarea cu succes a echipelor UE pentru accesul pe piață în țările terțe, mai ales în economiile emergente, cu implicarea organizațiilor profesionale relevante;

| 27. | invită Comisia și statele membre să amelioreze difuzarea informațiilor referitoare la piețele țărilor terțe, prin crearea, printre altele, a unor secțiuni consacrate IMM-urilor, să raționalizeze baza de date privind accesul pe piață (Market Access Database) pentru a facilita accesul la aceasta, mai ales pentru operatorii IMM-urilor; |
| --- | --- |

27.

invită Comisia și statele membre să amelioreze difuzarea informațiilor referitoare la piețele țărilor terțe, prin crearea, printre altele, a unor secțiuni consacrate IMM-urilor, să raționalizeze baza de date privind accesul pe piață (Market Access Database) pentru a facilita accesul la aceasta, mai ales pentru operatorii IMM-urilor;

| 28. | solicită Comisiei să simplifice baza de date privind accesul pe piață pentru a putea fi consultată mai ușor de către IMM-uri; solicită, de asemenea, Comisiei, să inițieze măsuri pentru a promova asemenea baze de date; |
| --- | --- |

28.

solicită Comisiei să simplifice baza de date privind accesul pe piață pentru a putea fi consultată mai ușor de către IMM-uri; solicită, de asemenea, Comisiei, să inițieze măsuri pentru a promova asemenea baze de date;

| 29. | dorește consolidarea echipelor pentru accesul pe piață (Market Access Team) create de Comisie în cadrul delegațiilor sale din țările terțe și crearea în cadrul acestora a unui birou responsabil în mod specific de monitorizarea aspectelor legate de IMM-uri care să fie compus de specialiști în domeniul întreprinderilor; |
| --- | --- |

29.

dorește consolidarea echipelor pentru accesul pe piață (Market Access Team) create de Comisie în cadrul delegațiilor sale din țările terțe și crearea în cadrul acestora a unui birou responsabil în mod specific de monitorizarea aspectelor legate de IMM-uri care să fie compus de specialiști în domeniul întreprinderilor;

| 30. | sprijină crearea unor centre de afaceri europene pe piețele extrem de importante ale Indiei și Chinei, care să conlucreze cu camerele de comerț și cu reprezentații sectorului de afaceri pentru a sprijini IMM-urile să găsească parteneri cu competențe corespunzătoare, pentru a putea intra pe piețele locale; |
| --- | --- |

30.

sprijină crearea unor centre de afaceri europene pe piețele extrem de importante ale Indiei și Chinei, care să conlucreze cu camerele de comerț și cu reprezentații sectorului de afaceri pentru a sprijini IMM-urile să găsească parteneri cu competențe corespunzătoare, pentru a putea intra pe piețele locale;

| 31. | consideră că succesul strategiei de acces pe piață necesită totodată sprijin în ceea ce privește informațiile și puteri de influență mai mari pentru camerele de comerț din afara Uniunii Europene; sprijină programele bilaterale care promovează accesul specific pe piețele din țările terțe pentru IMM-uri, ținând seama de succesul Al Invest (America Latină), Medinvest (zona mediteraneeană) și Proinvest (țările ACP); |
| --- | --- |

31.

consideră că succesul strategiei de acces pe piață necesită totodată sprijin în ceea ce privește informațiile și puteri de influență mai mari pentru camerele de comerț din afara Uniunii Europene; sprijină programele bilaterale care promovează accesul specific pe piețele din țările terțe pentru IMM-uri, ținând seama de succesul Al Invest (America Latină), Medinvest (zona mediteraneeană) și Proinvest (țările ACP);

| 32. | subliniază faptul că standardizarea poate conduce la inovare și competitivitate prin facilitarea accesului la piețe și a interoperabilității; încurajează Comisia să intensifice promovarea standardelor europene la nivel internațional; |
| --- | --- |

32.

subliniază faptul că standardizarea poate conduce la inovare și competitivitate prin facilitarea accesului la piețe și a interoperabilității; încurajează Comisia să intensifice promovarea standardelor europene la nivel internațional;

„Small Business Act” european, competitivitate și comerț internațional

| 33. | salută inițiativa Comisiei intitulată „Small Business Act”, ca fiind o șansă importantă de a concentra în mod eficient politicile UE pe IMM-uri; în acest sens, consideră necesară implicarea totală a statelor membre și a instituțiilor UE pentru a se putea asigura aplicarea principiului „gândiți mai întâi la scară mică”; |
| --- | --- |

33.

salută inițiativa Comisiei intitulată „Small Business Act”, ca fiind o șansă importantă de a concentra în mod eficient politicile UE pe IMM-uri; în acest sens, consideră necesară implicarea totală a statelor membre și a instituțiilor UE pentru a se putea asigura aplicarea principiului „gândiți mai întâi la scară mică”;

| 34. | constată că există IMM-uri europene extrem de competitive care sunt lideri mondiali pe piețe de nișă extrem de specializate și care reprezintă deci o forță care contribuie la succesul Strategiei de la Lisabona; |
| --- | --- |

34.

constată că există IMM-uri europene extrem de competitive care sunt lideri mondiali pe piețe de nișă extrem de specializate și care reprezintă deci o forță care contribuie la succesul Strategiei de la Lisabona;

| 35. | consideră că internaționalizarea IMM-urilor este un obiectiv major al politicii comerciale și că ar trebui să constituie fundamentul lui „Small Business Act” european, care să fie cadrul stabil, unitar, obligatoriu și global al politicilor Comisiei privind IMM-urile; |
| --- | --- |

35.

consideră că internaționalizarea IMM-urilor este un obiectiv major al politicii comerciale și că ar trebui să constituie fundamentul lui „Small Business Act” european, care să fie cadrul stabil, unitar, obligatoriu și global al politicilor Comisiei privind IMM-urile;

| 36. | consideră că, pentru a favoriza prezența IMM-urilor pe piețele din țările terțe, IMM-urile ar trebui să aibă angajați responsabili special de internaționalizare, ceea ce se întâmplă rareori; invită Comisia și statele membre, pentru a depăși acest obstacol, să promoveze înființarea unor consorții de servicii care să sprijine IMM-urile în cadrul procesului de internaționalizare; |
| --- | --- |

36.

consideră că, pentru a favoriza prezența IMM-urilor pe piețele din țările terțe, IMM-urile ar trebui să aibă angajați responsabili special de internaționalizare, ceea ce se întâmplă rareori; invită Comisia și statele membre, pentru a depăși acest obstacol, să promoveze înființarea unor consorții de servicii care să sprijine IMM-urile în cadrul procesului de internaționalizare;

| 37. | încurajează consolidarea tuturor politicilor care sprijină inovarea și înființarea de noi IMM-uri; sprijină crearea unor centre europene pentru competitivitate deschise IMM-urilor care să poată ajunge la masa critică necesară supraviețuirii în contextul concurenței internaționale; sprijină, de asemenea, extinderea și actualizarea programelor care oferă IMM-urilor acces la fonduri internaționale de dezvoltare, precum și măsurile care vizează reducerea costurilor operaționale fixe ale IMM-urilor; subliniază că trebuie adoptate cât mai curând Brevetul unic european și Statutul societății europene pentru a promova tranziția către comerțul în afara Comunității; |
| --- | --- |

37.

încurajează consolidarea tuturor politicilor care sprijină inovarea și înființarea de noi IMM-uri; sprijină crearea unor centre europene pentru competitivitate deschise IMM-urilor care să poată ajunge la masa critică necesară supraviețuirii în contextul concurenței internaționale; sprijină, de asemenea, extinderea și actualizarea programelor care oferă IMM-urilor acces la fonduri internaționale de dezvoltare, precum și măsurile care vizează reducerea costurilor operaționale fixe ale IMM-urilor; subliniază că trebuie adoptate cât mai curând Brevetul unic european și Statutul societății europene pentru a promova tranziția către comerțul în afara Comunității;

| 38. | consideră că cele mai potrivite mijloace de creștere a productivității IMM-urilor - factor esențial al oricărei strategii reușite de internaționalizare a acestora - sunt sprijinul politic și financiar pentru stimularea inovării produselor și a proceselor, facilitarea accesului la infomațiile financiare și fiscale, precum și cooperarea în domeniul cercetării și transferul de tehnologii; |
| --- | --- |

38.

consideră că cele mai potrivite mijloace de creștere a productivității IMM-urilor - factor esențial al oricărei strategii reușite de internaționalizare a acestora - sunt sprijinul politic și financiar pentru stimularea inovării produselor și a proceselor, facilitarea accesului la infomațiile financiare și fiscale, precum și cooperarea în domeniul cercetării și transferul de tehnologii;

| 39. | consideră că politicile referitoare la piața internă ar trebui să își propună îmbunătățirea situației IMM-urilor din UE, prin crearea unui mediu de afaceri favorabil acestora și prin garantarea faptului că IMM-urile pot beneficia pe deplin de oportunitățile oferite de piața internă; mai mult, consideră că, atunci când este cazul, aceste politici ar trebui să consolideze și rolul internațional al IMM-urilor; |
| --- | --- |

39.

consideră că politicile referitoare la piața internă ar trebui să își propună îmbunătățirea situației IMM-urilor din UE, prin crearea unui mediu de afaceri favorabil acestora și prin garantarea faptului că IMM-urile pot beneficia pe deplin de oportunitățile oferite de piața internă; mai mult, consideră că, atunci când este cazul, aceste politici ar trebui să consolideze și rolul internațional al IMM-urilor;

| 40. | invită Comisia să examineze modul în care piața internă poate ajuta mai mult întreprinderile din UE să facă față concurenței internaționale; |
| --- | --- |

40.

invită Comisia să examineze modul în care piața internă poate ajuta mai mult întreprinderile din UE să facă față concurenței internaționale;

| 41. | salută atribuirea și semnarea de către Comisie a unui contract pentru realizarea unui studiu privind internaționalizarea IMM-urilor; consideră că studiul va furniza o imagine detaliată a stadiului internaționalizării IMM-urilor din UE; invită Comisia să adopte măsuri eficiente pentru a facilita performanța IMM-urilor într-o lume globalizată; |
| --- | --- |

41.

salută atribuirea și semnarea de către Comisie a unui contract pentru realizarea unui studiu privind internaționalizarea IMM-urilor; consideră că studiul va furniza o imagine detaliată a stadiului internaționalizării IMM-urilor din UE; invită Comisia să adopte măsuri eficiente pentru a facilita performanța IMM-urilor într-o lume globalizată;

| 42. | constată importanța întreprinzătorilor talentați și pregătiți, în contextul provocărilor din mediul de afaceri internațional; prin urmare, invită Comisia și statele membre să intensifice organizarea de programe de formare pentru întreprinzători în domeniul mediului de afaceri globalizat (ca, de exemplu, Rețeaua întreprinderilor europene sau proiectul „Poartă spre China”); solicită intensificarea cooperării dintre IMM-uri și universități pentru a îmbunătăți cercetarea și inovarea; solicită Comisiei să aibă în vedere crearea unui program special de schimb la nivelul UE pentru tinerii întreprinzători, pe baza programelor Erasmus/Leonardo da Vinci; |
| --- | --- |

42.

constată importanța întreprinzătorilor talentați și pregătiți, în contextul provocărilor din mediul de afaceri internațional; prin urmare, invită Comisia și statele membre să intensifice organizarea de programe de formare pentru întreprinzători în domeniul mediului de afaceri globalizat (ca, de exemplu, Rețeaua întreprinderilor europene sau proiectul „Poartă spre China”); solicită intensificarea cooperării dintre IMM-uri și universități pentru a îmbunătăți cercetarea și inovarea; solicită Comisiei să aibă în vedere crearea unui program special de schimb la nivelul UE pentru tinerii întreprinzători, pe baza programelor Erasmus/Leonardo da Vinci;

| 43. | salută organizarea unei „Săptămâni europene a IMM-urilor” în mai 2009 și propune ca acest eveniment să fie utilizat în scopul furnizării de informații către IMM-uri privind modalitatea de a-și dezvolta activitățile de export în afara UE; |
| --- | --- |

43.

salută organizarea unei „Săptămâni europene a IMM-urilor” în mai 2009 și propune ca acest eveniment să fie utilizat în scopul furnizării de informații către IMM-uri privind modalitatea de a-și dezvolta activitățile de export în afara UE;

Acordurile de liber schimb

| 44. | invită Comisia să evalueze cu o atenție sporită impactul pe care îl poate avea asupra IMM-urilor europene noua generație de acorduri de liber schimb cu țările terțe și să țină cont de acesta în etapa de negociere; |
| --- | --- |

44.

invită Comisia să evalueze cu o atenție sporită impactul pe care îl poate avea asupra IMM-urilor europene noua generație de acorduri de liber schimb cu țările terțe și să țină cont de acesta în etapa de negociere;

| 45. | este de părere că Comisia ar trebui să urmărească încheierea de acorduri de liber schimb sau de alte acorduri comerciale care să fie favorabile economiei europene în general și IMM-urilor în special sau care să prevadă concesii comerciale de nivel echivalent, altele decât cele referitoare la țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

45.

este de părere că Comisia ar trebui să urmărească încheierea de acorduri de liber schimb sau de alte acorduri comerciale care să fie favorabile economiei europene în general și IMM-urilor în special sau care să prevadă concesii comerciale de nivel echivalent, altele decât cele referitoare la țările în curs de dezvoltare;

| 46. | subliniază importanța promovării relațiilor economice și comerciale dintre Uniunea Europeană și țările terțe semnatare ale Acordului de Liber Schimb Central European și solicită Comisiei să acorde o atenție deosebită IMM-urilor în relațiile comerciale cu aceste țări; |
| --- | --- |

46.

subliniază importanța promovării relațiilor economice și comerciale dintre Uniunea Europeană și țările terțe semnatare ale Acordului de Liber Schimb Central European și solicită Comisiei să acorde o atenție deosebită IMM-urilor în relațiile comerciale cu aceste țări;

| 47. | recomandă Comisiei să garanteze un control permanent al acestor acorduri și să intervină rapid în cazul nerespectării obligațiilor asumate de parteneri; |
| --- | --- |

47.

recomandă Comisiei să garanteze un control permanent al acestor acorduri și să intervină rapid în cazul nerespectării obligațiilor asumate de parteneri;

| 48. | insistă asupra importanței pentru IMM-uri a piețelor țărilor mai apropiate din punct de vedere geografic și invită Comisia să acorde o atenție deosebită IMM-urilor în cadrul relațiilor comerciale cu aceste țări; în acest context, ia act cu satisfacție de trimiterea la Inițiativa mediteraneeană de dezvoltare a întreprinderilor cuprinsă în Declarația de la Summitul de la Paris din 13 iulie 2008 privind Uniunea pentru Mediterana; |
| --- | --- |

48.

insistă asupra importanței pentru IMM-uri a piețelor țărilor mai apropiate din punct de vedere geografic și invită Comisia să acorde o atenție deosebită IMM-urilor în cadrul relațiilor comerciale cu aceste țări; în acest context, ia act cu satisfacție de trimiterea la Inițiativa mediteraneeană de dezvoltare a întreprinderilor cuprinsă în Declarația de la Summitul de la Paris din 13 iulie 2008 privind Uniunea pentru Mediterana;

| 49. | constată rolul important al IMM-urilor în transferul tehnologiilor referitoare la schimbările climatice și importanța participării active a IMM-urilor la ajutorul pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

49.

constată rolul important al IMM-urilor în transferul tehnologiilor referitoare la schimbările climatice și importanța participării active a IMM-urilor la ajutorul pentru dezvoltare;

Achizițiile publice

| 50. | reamintește că achizițiile publice sunt unul dintre sectoarele economice cele mai promițătoare pentru economia europeană și pentru IMM-uri în particular; își exprimă preocuparea cu privire la restricțiile persistente în numeroase țări terțe care refuză să garanteze întreprinderilor din UE un acces echivalent la procedurile lor de achiziții publice sau care aplică norme adesea puțin transparente și puțin echitabile; |
| --- | --- |

50.

reamintește că achizițiile publice sunt unul dintre sectoarele economice cele mai promițătoare pentru economia europeană și pentru IMM-uri în particular; își exprimă preocuparea cu privire la restricțiile persistente în numeroase țări terțe care refuză să garanteze întreprinderilor din UE un acces echivalent la procedurile lor de achiziții publice sau care aplică norme adesea puțin transparente și puțin echitabile;

| 51. | consideră că IMM-urile din UE ar trebui să aibă același nivel de avantaje și posibilități în domeniul achizițiilor publice în principalele țări industrializate (printre care Statele Unite ale Americii, Canada și Japonia) ca și cel pe care îl au în Uniunea Europeană; solicită, așadar, Comisiei să garanteze că IMM-urile din UE vor avea un acces mai bun la piețele de achiziții publice din țările terțe și vor beneficia de condiții echitabile de concurență în sectoarele vizate de achizițiile publice, aplicând, la nevoie, principiul reciprocității; |
| --- | --- |

51.

consideră că IMM-urile din UE ar trebui să aibă același nivel de avantaje și posibilități în domeniul achizițiilor publice în principalele țări industrializate (printre care Statele Unite ale Americii, Canada și Japonia) ca și cel pe care îl au în Uniunea Europeană; solicită, așadar, Comisiei să garanteze că IMM-urile din UE vor avea un acces mai bun la piețele de achiziții publice din țările terțe și vor beneficia de condiții echitabile de concurență în sectoarele vizate de achizițiile publice, aplicând, la nevoie, principiul reciprocității;

| 52. | consideră că Uniunea Europeană trebuie să întreprindă acțiuni în cunoștință de cauză și eficiente pentru a asigura drepturi egale pentru întreprinderile din UE, și mai ales pentru IMM-uri; |
| --- | --- |

52.

consideră că Uniunea Europeană trebuie să întreprindă acțiuni în cunoștință de cauză și eficiente pentru a asigura drepturi egale pentru întreprinderile din UE, și mai ales pentru IMM-uri;

| 53. | solicită Comisiei să prezinte propuneri realiste și constructive în vederea unei viitoare renegocieri și a unei consolidări a Acordului OMC privind achizițiile publice; |
| --- | --- |

53.

solicită Comisiei să prezinte propuneri realiste și constructive în vederea unei viitoare renegocieri și a unei consolidări a Acordului OMC privind achizițiile publice;

| 54. | consideră că achizițiile publice ar trebui să constituie un capitol-cheie al negocierilor comerciale bilaterale și regionale întreprinse de Uniunea Europeană, în scopul deschiderii echilibrate a piețelor de achiziții publice; |
| --- | --- |

54.

consideră că achizițiile publice ar trebui să constituie un capitol-cheie al negocierilor comerciale bilaterale și regionale întreprinse de Uniunea Europeană, în scopul deschiderii echilibrate a piețelor de achiziții publice;

| 55. | salută propunerea Comisiei, cuprinsă în Comunicarea sa „Europa globală”, de a aplica restricții privind procedurile europene de achiziții publice țărilor care nu autorizează accesul la propriile lor proceduri de achiziții publice; invită Comisia să prezinte un raport Parlamentului European privind rezultatele care au fost obținute până în prezent și privind măsurile pe care intenționează să le ia pentru a obține un acces sporit la procedurile de achiziții publice din țările terțe pentru IMM-urile din UE; |
| --- | --- |

55.

salută propunerea Comisiei, cuprinsă în Comunicarea sa „Europa globală”, de a aplica restricții privind procedurile europene de achiziții publice țărilor care nu autorizează accesul la propriile lor proceduri de achiziții publice; invită Comisia să prezinte un raport Parlamentului European privind rezultatele care au fost obținute până în prezent și privind măsurile pe care intenționează să le ia pentru a obține un acces sporit la procedurile de achiziții publice din țările terțe pentru IMM-urile din UE;

Produsele agricole și indicațiile geografice

| 56. | reamintește importanța accesului la piețele agricole pentru IMM-urile din UE din acest sector și invită Comisia, în cadrul viitoarelor negocieri comerciale multilaterale și bilaterale, să nu abandoneze protecțiile tarifare care sunt acordate încă acestui sector, ci să garanteze că produsele agricole europene cele mai competitive și mai cunoscute nu sunt penalizate în mod necuvenit de practicile anticoncurențiale instituite de alți membri ai OMC; consideră că sunt absolut necesare progrese substanțiale în ceea ce privește indicațiile geografice, în vederea obținerii unui rezultat echilibrat în domeniul agriculturii în cadrul negocierilor din runda de la Doha; |
| --- | --- |

56.

reamintește importanța accesului la piețele agricole pentru IMM-urile din UE din acest sector și invită Comisia, în cadrul viitoarelor negocieri comerciale multilaterale și bilaterale, să nu abandoneze protecțiile tarifare care sunt acordate încă acestui sector, ci să garanteze că produsele agricole europene cele mai competitive și mai cunoscute nu sunt penalizate în mod necuvenit de practicile anticoncurențiale instituite de alți membri ai OMC; consideră că sunt absolut necesare progrese substanțiale în ceea ce privește indicațiile geografice, în vederea obținerii unui rezultat echilibrat în domeniul agriculturii în cadrul negocierilor din runda de la Doha;

| 57. | susține inițiativele Comisiei de creare a unui cadru internațional de referință mai clar și mai echilibrat în domeniul indicațiilor geografice; consideră inacceptabil faptul că denumirile și indicațiile geografice a numeroase produse agroalimentare sunt utilizate prea des în detrimentul, în special, a IMM-urilor europene; solicită insistent Comisiei și statelor membre să intervină în mod ferm în privința țărilor care utilizează astfel de bariere netarifare pentru a-și proteja în mod incorect propriile piețe; |
| --- | --- |

57.

susține inițiativele Comisiei de creare a unui cadru internațional de referință mai clar și mai echilibrat în domeniul indicațiilor geografice; consideră inacceptabil faptul că denumirile și indicațiile geografice a numeroase produse agroalimentare sunt utilizate prea des în detrimentul, în special, a IMM-urilor europene; solicită insistent Comisiei și statelor membre să intervină în mod ferm în privința țărilor care utilizează astfel de bariere netarifare pentru a-și proteja în mod incorect propriile piețe;

| 58. | susține crearea unui registru internațional multilateral al indicațiilor geografice, care să permită IMM-urilor să-și protejeze indicațiile geografice într-un mod simplu și economic; consideră necesar ca lista indicațiilor geografice protejate să fie completată și extinsă la toate produsele din UE care, prin natura lor sau datorită locului sau modalităților lor de producție, garantează IMM-urilor din UE un „avantaj comparativ” față de produse similare provenind din țări terțe; |
| --- | --- |

58.

susține crearea unui registru internațional multilateral al indicațiilor geografice, care să permită IMM-urilor să-și protejeze indicațiile geografice într-un mod simplu și economic; consideră necesar ca lista indicațiilor geografice protejate să fie completată și extinsă la toate produsele din UE care, prin natura lor sau datorită locului sau modalităților lor de producție, garantează IMM-urilor din UE un „avantaj comparativ” față de produse similare provenind din țări terțe;

| 59. | solicită insistent celorlalți membri ai OMC să garanteze accesul deplin al produselor din UE protejate de indicații geografice și, dacă este cazul, să retragă de pe piață produsele naționale care recurg în mod incorect la aceste denumiri sau, cel puțin, să acorde accesul deplin pentru indicații geografice comunitare protejate și denumiri de origine protejate deja utilizate anterior sau care au devenit denumiri generice; |
| --- | --- |

59.

solicită insistent celorlalți membri ai OMC să garanteze accesul deplin al produselor din UE protejate de indicații geografice și, dacă este cazul, să retragă de pe piață produsele naționale care recurg în mod incorect la aceste denumiri sau, cel puțin, să acorde accesul deplin pentru indicații geografice comunitare protejate și denumiri de origine protejate deja utilizate anterior sau care au devenit denumiri generice;

Sprijinirea internaționalizării IMM-urilor

| 60. | consideră că programele naționale de sprijin în vederea internaționalizării IMM-urilor constituie instrumente foarte utile care au condus la rezultate bune; solicită continuarea cofinanțării acestor programe din Fondul European de Dezvoltare Regională și alocarea mai multor resurse financiare pentru proiectele de cooperare transnațională desfășurate de asociații sectoriale, în scopul sprijinirii exportului și a capacității de internaționalizare a IMM-urilor, deschizând împreună piețe noi și dezvoltând strategii comune de comercializare în țările terțe; |
| --- | --- |

60.

consideră că programele naționale de sprijin în vederea internaționalizării IMM-urilor constituie instrumente foarte utile care au condus la rezultate bune; solicită continuarea cofinanțării acestor programe din Fondul European de Dezvoltare Regională și alocarea mai multor resurse financiare pentru proiectele de cooperare transnațională desfășurate de asociații sectoriale, în scopul sprijinirii exportului și a capacității de internaționalizare a IMM-urilor, deschizând împreună piețe noi și dezvoltând strategii comune de comercializare în țările terțe;

| 61. | subliniază necesitatea îmbunătățirii accesului la finanțare a IMM-urilor, mai ales la micro-credit, consideră că instrumentele comunitare, cum ar fi Fondul European de Investiții, Programul-cadru pentru competitivitate și inovare și „Resursele europene comune pentru microîntreprinderi, întreprinderi mici și mijlocii” (JEREMIE) pot contribui la dezvoltarea unui cadru mai bun de acces la finanțare pentru IMM-urile care intenționează să se internaționalizeze; |
| --- | --- |

61.

subliniază necesitatea îmbunătățirii accesului la finanțare a IMM-urilor, mai ales la micro-credit, consideră că instrumentele comunitare, cum ar fi Fondul European de Investiții, Programul-cadru pentru competitivitate și inovare și „Resursele europene comune pentru microîntreprinderi, întreprinderi mici și mijlocii” (JEREMIE) pot contribui la dezvoltarea unui cadru mai bun de acces la finanțare pentru IMM-urile care intenționează să se internaționalizeze;

| 62. | consideră că crearea de asociații în participațiune sau de alte tipuri de acorduri de parteneriat între IMM-uri trebuie promovată ca strategie de pătrundere pe piețele noi, de dezvoltare de proiecte de investiții directe în țările terțe și de participare la licitații; invită Comisia să mobilizeze resurse, mai ales prin intermediul obiectivului „cooperării teritoriale europene”, pentru a promova cooperarea transnațională între IMM-urile din UE; |
| --- | --- |

62.

consideră că crearea de asociații în participațiune sau de alte tipuri de acorduri de parteneriat între IMM-uri trebuie promovată ca strategie de pătrundere pe piețele noi, de dezvoltare de proiecte de investiții directe în țările terțe și de participare la licitații; invită Comisia să mobilizeze resurse, mai ales prin intermediul obiectivului „cooperării teritoriale europene”, pentru a promova cooperarea transnațională între IMM-urile din UE;

Considerații finale

| 63. | consideră că dezvoltarea și internaționalizarea IMM-urilor din UE necesită o atenție și un sprijin deosebit în cadrul definirii politicii comerciale a UE; |
| --- | --- |

63.

consideră că dezvoltarea și internaționalizarea IMM-urilor din UE necesită o atenție și un sprijin deosebit în cadrul definirii politicii comerciale a UE;

| 64. | invită Comisia și statele membre să sprijine pe deplin IMM-urile în contextul actualei crize financiare, asigurându-se că acestea au permanent la dispoziție credite pentru a le consolida dezvoltarea; |
| --- | --- |

64.

invită Comisia și statele membre să sprijine pe deplin IMM-urile în contextul actualei crize financiare, asigurându-se că acestea au permanent la dispoziție credite pentru a le consolida dezvoltarea;

| 65. | invită Comisia și statele membre să coopereze în vederea definirii unei politici coerente și cuprinzătoare care să permită IMM-urilor din UE să se dezvolte în mod armonios și cu o rată de creștere mai mare, să obțină acces la noi piețe și, în general, să-și crească exporturile și să-și intensifice internaționalizarea; |
| --- | --- |

65.

invită Comisia și statele membre să coopereze în vederea definirii unei politici coerente și cuprinzătoare care să permită IMM-urilor din UE să se dezvolte în mod armonios și cu o rată de creștere mai mare, să obțină acces la noi piețe și, în general, să-și crească exporturile și să-și intensifice internaționalizarea;

| 66. | solicită Comisiei și statelor membre să garanteze, prin intermediul unui sprijin politic și financiar adecvat, dezvoltarea IMM-urilor din UE, atât în ceea ce privește modernizarea acestora, cât și în privința formării personalului de conducere și a lucrătorilor acestora; subliniază, în acest context, importanța pregătirii profesionale continue pentru IMM-uri și a creării unor condiții propice pentru realizarea acestor activități; consideră imperativ ca Uniunea Europeană să-și asume integral responsabilitatea pentru protejarea patrimoniului de cunoștințe, tradiții și competențe pe care le-au păstrat și valorificat IMM-urile până acum; |
| --- | --- |

66.

solicită Comisiei și statelor membre să garanteze, prin intermediul unui sprijin politic și financiar adecvat, dezvoltarea IMM-urilor din UE, atât în ceea ce privește modernizarea acestora, cât și în privința formării personalului de conducere și a lucrătorilor acestora; subliniază, în acest context, importanța pregătirii profesionale continue pentru IMM-uri și a creării unor condiții propice pentru realizarea acestor activități; consideră imperativ ca Uniunea Europeană să-și asume integral responsabilitatea pentru protejarea patrimoniului de cunoștințe, tradiții și competențe pe care le-au păstrat și valorificat IMM-urile până acum;

| 67. | consideră că trebuie asigurată o coordonare mai eficientă atât în cadrul Comunității, cât și între Comisie, statele membre și alte părți interesate; solicită să fie informat în timp util cu privire la orice inițiativă viitoare în domeniul competitivității externe a IMM-urilor și să fie implicat îndeaproape în toate inițiativele viitoare pe care le va întreprinde Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

67.

consideră că trebuie asigurată o coordonare mai eficientă atât în cadrul Comunității, cât și între Comisie, statele membre și alte părți interesate; solicită să fie informat în timp util cu privire la orice inițiativă viitoare în domeniul competitivității externe a IMM-urilor și să fie implicat îndeaproape în toate inițiativele viitoare pe care le va întreprinde Uniunea Europeană;

*

- *

| 68. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, guvernelor și parlamentelor țărilor membre ale OMC, precum și OMC. |
| --- | --- |

68.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, guvernelor și parlamentelor țărilor membre ale OMC, precum și OMC.

---

(1)  JO L 124, 20.5.2003, p. 36.

(2)  JO C 102 E, 24.4.2008, p. 128.

(3)  http://ec.europa.eu/enterprise/entrepreneurship/support_measures/internationalisation/report_internat.pdf

(4)  JO C 306 E, 15.12.2006, p. 400.

(5)  JO C 313 E, 20.12.2006, p. 276.

(6)  JO C 293 E, 2.12.2006, p. 155.

(7)  JO C 308 E, 16.12.2006, p. 182.

(8)  JO C 298 E, 8.12.2006, p. 235.

(9)  JO C 233 E, 28.9.2006, p. 103.

(10)  JO C 193 E, 17.8.2006, p. 110.

(11)  JO C 291 E, 30.11.2006, p. 321.

(12)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0180.

(13)  JO C 303 E, 13.12.2006, p. 881.

(14)  Regulamentul (CE) nr. 3286/94 din 22 decembrie 1994 privind adoptarea procedurilor comunitare în domeniul politicii comerciale comune în vederea asigurării exercitării de către Comunitate a drepturilor care îi sunt conferite de normele comerțului internațional, în special de cele instituite sub egida Organizației Mondiale a Comerțului (OMC) (JO L 349, 31.12.1994, p. 71).

(15)  Propunerea de regulament al Consiliului privind indicarea țării de origine a anumitor produse importate din țări terțe (COM(2005)0661).

---

| 18.3.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 67/112 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 67/112

---

Comerțul internațional și internetul

P6_TA(2009)0049

Rezoluția Parlamentului European din 5 februarie 2009 referitoare la comerțul internațional și internetul (2008/2204(INI))

(2010/C 67 E/13)

Parlamentul European,

| — | având în vedere punctul 18 privind comerțul cu produse ale tehnologiei informației (cunoscut, de asemenea, sub denumirea de Acord privind tehnologia informației - ATI) din Declarația ministerială de la Singapore din cadrul primei sesiuni a Conferinței Ministeriale a Organizației Mondiale a Comerțului (OMC), adoptată la 13 decembrie 1996, |
| --- | --- |

—

având în vedere punctul 18 privind comerțul cu produse ale tehnologiei informației (cunoscut, de asemenea, sub denumirea de Acord privind tehnologia informației - ATI) din Declarația ministerială de la Singapore din cadrul primei sesiuni a Conferinței Ministeriale a Organizației Mondiale a Comerțului (OMC), adoptată la 13 decembrie 1996,

| — | având în vedere Declarația ministerială de la Geneva privind comerțul electronic mondial din cadrul celei de-a doua sesiuni a Conferinței Ministeriale a OMC, adoptată la 20 mai 1998, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația ministerială de la Geneva privind comerțul electronic mondial din cadrul celei de-a doua sesiuni a Conferinței Ministeriale a OMC, adoptată la 20 mai 1998,

| — | având în vedere documentul prezentat OMC de către Comunitățile Europene referitor la „problemele de clasificare și programul de lucru privind comerțul electronic”, la 9 mai 2003, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul prezentat OMC de către Comunitățile Europene referitor la „problemele de clasificare și programul de lucru privind comerțul electronic”, la 9 mai 2003,

| — | având în vedere punctul 46 privind comerțul electronic din Declarația ministerială de la Hong Kong din cadrul programului de lucru de la Doha al celei de-a șasea sesiuni a Conferinței Ministeriale a Organizației Mondiale a Comerțului (OMC), adoptată la 18 decembrie 2005, |
| --- | --- |

—

având în vedere punctul 46 privind comerțul electronic din Declarația ministerială de la Hong Kong din cadrul programului de lucru de la Doha al celei de-a șasea sesiuni a Conferinței Ministeriale a Organizației Mondiale a Comerțului (OMC), adoptată la 18 decembrie 2005,

| — | având în vedere Propunerea de directivă a Consiliul de modificare a directivei 2002/38/CE a Consiliului în ceea ce privește perioada de aplicare a taxei pe valoarea adăugată aplicabilă serviciilor de radiodifuziune și televiziune și anumitor servicii furnizate electronic și Raportul Comisiei către Consiliu privind Directiva 2002/38/CE din 7 mai 2002 a Consiliului de modificare și de modificare temporară a Directivei 77/388/CEE în ceea ce privește regimul privind taxa pe valoarea adăugată aplicabilă serviciilor de radiodifuziune și televiziune și anumitor servicii furnizate electronic (COM(2006)0210), |
| --- | --- |

—

având în vedere Propunerea de directivă a Consiliul de modificare a directivei 2002/38/CE a Consiliului în ceea ce privește perioada de aplicare a taxei pe valoarea adăugată aplicabilă serviciilor de radiodifuziune și televiziune și anumitor servicii furnizate electronic și Raportul Comisiei către Consiliu privind Directiva 2002/38/CE din 7 mai 2002 a Consiliului de modificare și de modificare temporară a Directivei 77/388/CEE în ceea ce privește regimul privind taxa pe valoarea adăugată aplicabilă serviciilor de radiodifuziune și televiziune și anumitor servicii furnizate electronic (COM(2006)0210),

| — | având în vedere Directiva 2000/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2000 privind anumite aspecte juridice ale serviciilor societății informaționale, în special ale comerțului electronic, pe piața internă („directiva privind comerțul electronic”) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2000/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2000 privind anumite aspecte juridice ale serviciilor societății informaționale, în special ale comerțului electronic, pe piața internă („directiva privind comerțul electronic”) (1),

| — | având în vedere Regulamentul Consiliului (CE) nr. 792/2002 din 7 mai 2002 de modificare temporară a Regulamentului (CEE) nr. 218/92 privind cooperarea administrativă în domeniul impozitării indirecte (TVA) în ceea ce privește măsurile adiționale privind comerțul electronic (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul Consiliului (CE) nr. 792/2002 din 7 mai 2002 de modificare temporară a Regulamentului (CEE) nr. 218/92 privind cooperarea administrativă în domeniul impozitării indirecte (TVA) în ceea ce privește măsurile adiționale privind comerțul electronic (2),

| — | având în vedere Decizia nr. 70/2008/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 ianuarie 2008 privind crearea unui mediu informatizat pentru vamă și comerț (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia nr. 70/2008/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 ianuarie 2008 privind crearea unui mediu informatizat pentru vamă și comerț (3),

| — | având în vedere poziția sa din 24 septembrie 2008 privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor Parlamentului European și ale Consiliului 2002/21/CE privind un cadru de reglementare comun pentru rețelele și serviciile de comunicații electronice, Directiva 2002/19/CE privind accesul la rețelele de comunicații electronice și la infrastructura asociată, precum și interconectarea acestora și Directiva 2002/20/CE privind autorizarea rețelelor și serviciilor de comunicații electronice (4), Directiva 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 iulie 2002 privind prelucrarea datelor personale și protejarea confidențialității în sectorul comunicațiilor publice (5) (Directiva asupra confidențialității și comunicațiilor electronice) și Regulamentul (CE) nr. 2006/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 octombrie 2004 privind cooperarea dintre autoritățile naționale însărcinate să asigure aplicarea legislației în materie de protecție a consumatorului (Regulamentul privind cooperarea în materie de protecție a consumatorului) (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa din 24 septembrie 2008 privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor Parlamentului European și ale Consiliului 2002/21/CE privind un cadru de reglementare comun pentru rețelele și serviciile de comunicații electronice, Directiva 2002/19/CE privind accesul la rețelele de comunicații electronice și la infrastructura asociată, precum și interconectarea acestora și Directiva 2002/20/CE privind autorizarea rețelelor și serviciilor de comunicații electronice (4), Directiva 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 iulie 2002 privind prelucrarea datelor personale și protejarea confidențialității în sectorul comunicațiilor publice (5) (Directiva asupra confidențialității și comunicațiilor electronice) și Regulamentul (CE) nr. 2006/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 octombrie 2004 privind cooperarea dintre autoritățile naționale însărcinate să asigure aplicarea legislației în materie de protecție a consumatorului (Regulamentul privind cooperarea în materie de protecție a consumatorului) (6),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 mai 1998 privind comunicarea Comisiei către Consiliu, Parlamentul European, Comitetul Economic și Social și Comitetul Regiunilor, intitulată „O inițiativă europeană în domeniul comerțului electronic” (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 mai 1998 privind comunicarea Comisiei către Consiliu, Parlamentul European, Comitetul Economic și Social și Comitetul Regiunilor, intitulată „O inițiativă europeană în domeniul comerțului electronic” (7),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 21 iunie 2007 privind încrederea consumatorilor în mediul digital (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 21 iunie 2007 privind încrederea consumatorilor în mediul digital (8),

| — | având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional și avizele Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, al Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor, al Comisiei pentru cultură și educație (A6-0020/2009), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional și avizele Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, al Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor, al Comisiei pentru cultură și educație (A6-0020/2009),

| A. | întrucât peste jumătate din cetățenii Uniunii Europene și, la nivel mondial, aproximativ 1,5 miliarde de persoane au acces la internet; întrucât unul din trei cetățeni ai UE face cumpărături on-line, în schimb doar 30 de milioane de persoane din interiorul UE fac cumpărături la nivel transfrontalier; |
| --- | --- |

A.

întrucât peste jumătate din cetățenii Uniunii Europene și, la nivel mondial, aproximativ 1,5 miliarde de persoane au acces la internet; întrucât unul din trei cetățeni ai UE face cumpărături on-line, în schimb doar 30 de milioane de persoane din interiorul UE fac cumpărături la nivel transfrontalier;

| B. | întrucât, potrivit OMC, comerțul electronic se definește drept „producția, promovarea, vânzarea și distribuția de produse prin intermediul rețelelor de telecomunicații”; |
| --- | --- |

B.

întrucât, potrivit OMC, comerțul electronic se definește drept „producția, promovarea, vânzarea și distribuția de produse prin intermediul rețelelor de telecomunicații”;

| C. | întrucât se poate face o distincție între livrarea de conținut prin intermediul unui transportator fizic și livrarea de conținut supus unei codificări digitale pe cale electronică prin intermediul internetului și prin urmare, în mod independent de mijloacele fizice de transport, prin intermediul rețelelor fixe și fără fir; |
| --- | --- |

C.

întrucât se poate face o distincție între livrarea de conținut prin intermediul unui transportator fizic și livrarea de conținut supus unei codificări digitale pe cale electronică prin intermediul internetului și prin urmare, în mod independent de mijloacele fizice de transport, prin intermediul rețelelor fixe și fără fir;

| D. | întrucât comerțul electronic se poate desfășura atât sub forma tranzacțiilor dintre întreprinderi, respectiv dintre întreprinderi și consumatori, cât și a tranzacțiilor dintre consumatori; întrucât activitatea comercială desfășurată prin intermediul platformelor de internet a schimbat în profunzime modul în care se desfășoară comerțul cu produse și servicii, creând noi oportunități, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri), de a atrage noi clienți din străinătate; |
| --- | --- |

D.

întrucât comerțul electronic se poate desfășura atât sub forma tranzacțiilor dintre întreprinderi, respectiv dintre întreprinderi și consumatori, cât și a tranzacțiilor dintre consumatori; întrucât activitatea comercială desfășurată prin intermediul platformelor de internet a schimbat în profunzime modul în care se desfășoară comerțul cu produse și servicii, creând noi oportunități, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri), de a atrage noi clienți din străinătate;

| E. | întrucât menținerea caracterului deschis al internetului este o condiție preliminară pentru dezvoltarea continuă a acestuia, precum și a economiei în ansamblu și a comerțului mondial, care „funcționează” din ce în ce mai mult pe baza tehnologiilor on-line; |
| --- | --- |

E.

întrucât menținerea caracterului deschis al internetului este o condiție preliminară pentru dezvoltarea continuă a acestuia, precum și a economiei în ansamblu și a comerțului mondial, care „funcționează” din ce în ce mai mult pe baza tehnologiilor on-line;

| F. | întrucât IMM-urile pot obține beneficii deosebite din comerțul electronic în ceea ce privește accesul la piețele externe; întrucât dezvoltarea pe deplin a acestor noi metode de comerț electronic întâmpină totuși diverse obstacole în ceea ce privește aplicarea lor; |
| --- | --- |

F.

întrucât IMM-urile pot obține beneficii deosebite din comerțul electronic în ceea ce privește accesul la piețele externe; întrucât dezvoltarea pe deplin a acestor noi metode de comerț electronic întâmpină totuși diverse obstacole în ceea ce privește aplicarea lor;

| G. | întrucât libera circulație a informației este esențială pentru a facilita comerțul electronic și o rețea deschisă și securizată care permite propagarea și accesul la informațiile de pe internet reprezintă temelia economiei mondiale a secolului 21; |
| --- | --- |

G.

întrucât libera circulație a informației este esențială pentru a facilita comerțul electronic și o rețea deschisă și securizată care permite propagarea și accesul la informațiile de pe internet reprezintă temelia economiei mondiale a secolului 21;

| H. | întrucât tehnologiile informației și comunicării (TIC) au devenit în prezent omniprezente în plan economic și platforme și rețele noi sunt dezvoltate și introduse pe piață; întrucât este nevoie de standarde flexibile care sunt importante pentru inovare, concurență și pentru posibilitatea efectivă de alegere a consumatorului; |
| --- | --- |

H.

întrucât tehnologiile informației și comunicării (TIC) au devenit în prezent omniprezente în plan economic și platforme și rețele noi sunt dezvoltate și introduse pe piață; întrucât este nevoie de standarde flexibile care sunt importante pentru inovare, concurență și pentru posibilitatea efectivă de alegere a consumatorului;

| I. | întrucât dezvoltarea ulterioară a noului mediu comercial „digitalizat” a oferit deja și va continua să ofere noi oportunități pentru tranzacțiile comerciale tradiționale și moderne și va continua să contribuie la îmbunătățirea poziției consumatorului în lanțul comercial, cât și să ducă la crearea unor modele de afaceri complet noi în domeniul relațiilor consumator-producător; |
| --- | --- |

I.

întrucât dezvoltarea ulterioară a noului mediu comercial „digitalizat” a oferit deja și va continua să ofere noi oportunități pentru tranzacțiile comerciale tradiționale și moderne și va continua să contribuie la îmbunătățirea poziției consumatorului în lanțul comercial, cât și să ducă la crearea unor modele de afaceri complet noi în domeniul relațiilor consumator-producător;

| J. | întrucât internetul le oferă consumatorilor posibilitatea să ia decizii comerciale mai bune sub raport calitativ și al prețului în comparație cu mijloacele tradiționale de cumpărare, iar publicitatea on-line a devenit un mijloc important de a facilita comerțul transfrontalier pentru ca întreprinderile de toate mărimile, dar în special IMM-urile să-și atragă noi clienți; |
| --- | --- |

J.

întrucât internetul le oferă consumatorilor posibilitatea să ia decizii comerciale mai bune sub raport calitativ și al prețului în comparație cu mijloacele tradiționale de cumpărare, iar publicitatea on-line a devenit un mijloc important de a facilita comerțul transfrontalier pentru ca întreprinderile de toate mărimile, dar în special IMM-urile să-și atragă noi clienți;

| K. | întrucât utilizarea pe o scară tot mai largă a internetului în cadrul schimburilor comerciale presupune oportunități considerabile, dar și provocări reale; |
| --- | --- |

K.

întrucât utilizarea pe o scară tot mai largă a internetului în cadrul schimburilor comerciale presupune oportunități considerabile, dar și provocări reale;

| L. | întrucât societățile care furnizează servicii de conținut ar trebui să fie încurajate să se implice în modele de afaceri noi și inovatoare profitând de oportunitățile oferite de internet și de comerțul electronic; |
| --- | --- |

L.

întrucât societățile care furnizează servicii de conținut ar trebui să fie încurajate să se implice în modele de afaceri noi și inovatoare profitând de oportunitățile oferite de internet și de comerțul electronic;

| M. | întrucât soluțiile juridice vor fi dictate de tehnologie și științele economice, având în vedere faptul că actualul ansamblu eterogen de cadre juridice este, în mod evident, inadecvat; |
| --- | --- |

M.

întrucât soluțiile juridice vor fi dictate de tehnologie și științele economice, având în vedere faptul că actualul ansamblu eterogen de cadre juridice este, în mod evident, inadecvat;

| N. | întrucât comerțul electronic se bazează în general pe protecția proprietății intelectuale și întrucât un mediu juridic sigur și previzibil pentru protecția proprietății intelectuale, precum și existența de diferite excepții și limitări sunt necesare pentru a promova inovarea tehnologică și transferul/difuzarea de tehnologii; |
| --- | --- |

N.

întrucât comerțul electronic se bazează în general pe protecția proprietății intelectuale și întrucât un mediu juridic sigur și previzibil pentru protecția proprietății intelectuale, precum și existența de diferite excepții și limitări sunt necesare pentru a promova inovarea tehnologică și transferul/difuzarea de tehnologii;

| O. | întrucât s-a observat că, în conformitate cu legislația națională a partenerilor comerciali importanți ai UE, este necesară mai întâi obținerea unei licențe de telecomunicații pentru a putea furniza servicii de comerț electronic, creându-se astfel o obligație inutilă în special în ceea ce privește procedurile complexe care se aplică pentru acordarea acestor licențe; |
| --- | --- |

O.

întrucât s-a observat că, în conformitate cu legislația națională a partenerilor comerciali importanți ai UE, este necesară mai întâi obținerea unei licențe de telecomunicații pentru a putea furniza servicii de comerț electronic, creându-se astfel o obligație inutilă în special în ceea ce privește procedurile complexe care se aplică pentru acordarea acestor licențe;

| P. | întrucât rolul comerțului electronic în rândul membrilor OMC a crescut rapid în sectoare precum cel bancar, sectorul telecomunicațiilor, industria calculatoarelor, industria publicității, distribuția și serviciile de curierat rapid; întrucât numărul țărilor care nu limitează accesul transfrontalier la aceste sectoare este deja considerabil; întrucât de la lansarea programului de lucru al OMC privind comerțul electronic au trecut zece ani; |
| --- | --- |

P.

întrucât rolul comerțului electronic în rândul membrilor OMC a crescut rapid în sectoare precum cel bancar, sectorul telecomunicațiilor, industria calculatoarelor, industria publicității, distribuția și serviciile de curierat rapid; întrucât numărul țărilor care nu limitează accesul transfrontalier la aceste sectoare este deja considerabil; întrucât de la lansarea programului de lucru al OMC privind comerțul electronic au trecut zece ani;

| Q. | întrucât conceptele de bază ale OMC, precum nediscriminarea, transparența și liberalizarea treptată trebuie materializate într-un mod care să țină seama de viteza și interactivitatea internetului, mijloacele de plată electronice, dispariția intermediarilor, gradul tot mai mare de integrare a funcțiilor antreprenoriale în sistemul on-line, creșterea flexibilității organizațiilor antreprenoriale, precum și fragmentarea tot mai accentuată a întreprinderilor, |
| --- | --- |

Q.

întrucât conceptele de bază ale OMC, precum nediscriminarea, transparența și liberalizarea treptată trebuie materializate într-un mod care să țină seama de viteza și interactivitatea internetului, mijloacele de plată electronice, dispariția intermediarilor, gradul tot mai mare de integrare a funcțiilor antreprenoriale în sistemul on-line, creșterea flexibilității organizațiilor antreprenoriale, precum și fragmentarea tot mai accentuată a întreprinderilor,

| 1. | evidențiază influența benefică a internetului asupra diverșilor factori și diverselor etape ale comerțului transfrontalier și internațional de bunuri și servicii de-a lungul ultimelor două decenii; insistă asupra necesității unei înțelegeri și cooperări universale, impuse de caracterul internațional inerent al comerțului electronic; |
| --- | --- |

1.

evidențiază influența benefică a internetului asupra diverșilor factori și diverselor etape ale comerțului transfrontalier și internațional de bunuri și servicii de-a lungul ultimelor două decenii; insistă asupra necesității unei înțelegeri și cooperări universale, impuse de caracterul internațional inerent al comerțului electronic;

| 2. | recunoaște faptul că inovarea și creativitatea comercială online stimulează dezvoltarea unor noi modele comerciale, precum schimburile comerciale între consumatori; atrage atenția asupra faptului că piețele on-line acționează pe post de noi intermediari pentru a facilita schimburile, a lărgi accesul la informații la costuri foarte reduse și a extinde, în general, sfera relațiilor dintre întreprinderi; |
| --- | --- |

2.

recunoaște faptul că inovarea și creativitatea comercială online stimulează dezvoltarea unor noi modele comerciale, precum schimburile comerciale între consumatori; atrage atenția asupra faptului că piețele on-line acționează pe post de noi intermediari pentru a facilita schimburile, a lărgi accesul la informații la costuri foarte reduse și a extinde, în general, sfera relațiilor dintre întreprinderi;

| 3. | consideră că IMM-urile și tinerii întreprinzători care-și desfășoară activitățile comerciale on-line, parțial sau integral, au identificat o platformă administrativă și comercială cu costuri relativ scăzute, de pe care își promovează, prin publicitate on-line personalizată, și își vând bunurile și serviciile către o clientelă aflată în plină expansiune la nivel mondial, înlăturând astfel barierele învechite din calea schimburilor comerciale și reușind să acceadă pe piețe altădată îndepărtate și închise; |
| --- | --- |

3.

consideră că IMM-urile și tinerii întreprinzători care-și desfășoară activitățile comerciale on-line, parțial sau integral, au identificat o platformă administrativă și comercială cu costuri relativ scăzute, de pe care își promovează, prin publicitate on-line personalizată, și își vând bunurile și serviciile către o clientelă aflată în plină expansiune la nivel mondial, înlăturând astfel barierele învechite din calea schimburilor comerciale și reușind să acceadă pe piețe altădată îndepărtate și închise;

| 4. | recunoaște că problemele legate de garantarea calității și siguranței produsului din cauza lipsei practicilor obișnuite de control în faza de distribuție în cazul tranzacțiilor pe internet trebuie abordate în moduri inedite, cum ar fi evaluările furnizorilor realizate de consumatori și evaluarea inter pares de către consumatori; |
| --- | --- |

4.

recunoaște că problemele legate de garantarea calității și siguranței produsului din cauza lipsei practicilor obișnuite de control în faza de distribuție în cazul tranzacțiilor pe internet trebuie abordate în moduri inedite, cum ar fi evaluările furnizorilor realizate de consumatori și evaluarea inter pares de către consumatori;

| 5. | solicită o analiză detaliată a influenței comerțului electronic asupra modelelor și activităților comerciale convenționale, pentru a conștientiza și, prin urmare, pentru a evita potențialele efecte adverse; |
| --- | --- |

5.

solicită o analiză detaliată a influenței comerțului electronic asupra modelelor și activităților comerciale convenționale, pentru a conștientiza și, prin urmare, pentru a evita potențialele efecte adverse;

| 6. | constată cu îngrijorare că adesea consumatorii și vânzătorii care utilizează TIC sunt supuși unui tratament discriminatoriu în comparație cu consumatorii și furnizorii care activează pe piețele tradiționale; |
| --- | --- |

6.

constată cu îngrijorare că adesea consumatorii și vânzătorii care utilizează TIC sunt supuși unui tratament discriminatoriu în comparație cu consumatorii și furnizorii care activează pe piețele tradiționale;

| 7. | salută avantajele de care beneficiază consumatorii datorită accesului la o gamă practic nelimitată de bunuri și servicii, care a devenit posibilă datorită eliminării concrete a restricțiilor geografice, de distanță și spațiu, posibilitatea de a accede la informații transparente și imparțiale, de a compara prețurile, posibilitatea de a folosi publicitatea personalizată on-line, precum și comoditatea cu care orice persoană care dispune de o conexiune la internet la domiciliu, locul de muncă sau în orice alt loc poate „căuta și cumpăra” douăzeci și patru de ore din douăzeci din patru; |
| --- | --- |

7.

salută avantajele de care beneficiază consumatorii datorită accesului la o gamă practic nelimitată de bunuri și servicii, care a devenit posibilă datorită eliminării concrete a restricțiilor geografice, de distanță și spațiu, posibilitatea de a accede la informații transparente și imparțiale, de a compara prețurile, posibilitatea de a folosi publicitatea personalizată on-line, precum și comoditatea cu care orice persoană care dispune de o conexiune la internet la domiciliu, locul de muncă sau în orice alt loc poate „căuta și cumpăra” douăzeci și patru de ore din douăzeci din patru;

| 8. | constată că piața digitală a bunurilor și serviciilor intangibile, în curs de creare, a depășit ca amploare comerțul și stocurile tradiționale și, pe deasupra, a creat o nouă serie de concepte comerciale și valori economice, precum proprietatea digitală (numele de domenii) și accesul la informații (motoarele de căutare); |
| --- | --- |

8.

constată că piața digitală a bunurilor și serviciilor intangibile, în curs de creare, a depășit ca amploare comerțul și stocurile tradiționale și, pe deasupra, a creat o nouă serie de concepte comerciale și valori economice, precum proprietatea digitală (numele de domenii) și accesul la informații (motoarele de căutare);

| 9. | sugerează că actele de comportament ilegale, precum contrafacerea, pirateria, frauda, încălcarea securității tranzacțiilor și a sferei private a vieții cetățenilor nu ar trebui atribuite naturii acestui mijloc, ci trebuie considerate drept aspecte ale activităților comerciale ilegale, care existau deja în lume și au fost facilitate și exacerbate datorită numeroaselor posibilități tehnologice care se ivesc în special atunci când acest mijloc nu funcționează prin respectarea reglementărilor în vigoare pentru a beneficia de un sistem adaptat de responsabilitate; subliniază necesitatea de a crea mecanisme pentru adoptarea și consolidarea măsurilor necesare și adecvate de aplicare, precum și a unei coordonări mai eficiente și concertate, care va permite combaterea și eliminarea comportamentelor ilegale pe internet, în special în ceea ce privește cazurile care pot implica riscuri majore pentru sănătatea publică, precum medicamentele false, fără a afecta dezvoltarea comerțului electronic internațional; |
| --- | --- |

9.

sugerează că actele de comportament ilegale, precum contrafacerea, pirateria, frauda, încălcarea securității tranzacțiilor și a sferei private a vieții cetățenilor nu ar trebui atribuite naturii acestui mijloc, ci trebuie considerate drept aspecte ale activităților comerciale ilegale, care existau deja în lume și au fost facilitate și exacerbate datorită numeroaselor posibilități tehnologice care se ivesc în special atunci când acest mijloc nu funcționează prin respectarea reglementărilor în vigoare pentru a beneficia de un sistem adaptat de responsabilitate; subliniază necesitatea de a crea mecanisme pentru adoptarea și consolidarea măsurilor necesare și adecvate de aplicare, precum și a unei coordonări mai eficiente și concertate, care va permite combaterea și eliminarea comportamentelor ilegale pe internet, în special în ceea ce privește cazurile care pot implica riscuri majore pentru sănătatea publică, precum medicamentele false, fără a afecta dezvoltarea comerțului electronic internațional;

| 10. | își exprimă sprijinul pentru respectul necondiționat față de morala publică și valorile etice ale statelor și popoarelor, dar regretă utilizarea tot mai abuzivă a cenzurii în domeniul serviciilor și produselor on-line, cenzură care acționează ca o barieră voalată în calea schimburilor comerciale; |
| --- | --- |

10.

își exprimă sprijinul pentru respectul necondiționat față de morala publică și valorile etice ale statelor și popoarelor, dar regretă utilizarea tot mai abuzivă a cenzurii în domeniul serviciilor și produselor on-line, cenzură care acționează ca o barieră voalată în calea schimburilor comerciale;

| 11. | recunoaște necesitatea unor standarde deschise și importanța lor pentru inovare, concurență și pentru posibilitatea efectivă de alegere a consumatorului; propune ca acordurile comerciale semnate de Comunitatea Europeană să promoveze utilizarea deschisă și extinsă a internetului în scopul comerțului electronic, cu condiția ca accesul consumatorilor la serviciile și produsele digitale, precum și utilizarea acestora, să nu fie îngrădite, exceptând cazul în care acestea sunt interzise de dreptul intern; |
| --- | --- |

11.

recunoaște necesitatea unor standarde deschise și importanța lor pentru inovare, concurență și pentru posibilitatea efectivă de alegere a consumatorului; propune ca acordurile comerciale semnate de Comunitatea Europeană să promoveze utilizarea deschisă și extinsă a internetului în scopul comerțului electronic, cu condiția ca accesul consumatorilor la serviciile și produsele digitale, precum și utilizarea acestora, să nu fie îngrădite, exceptând cazul în care acestea sunt interzise de dreptul intern;

| 12. | consideră că amploarea creșterii tranzacțiilor transfrontaliere, dificultatea de identificare a naturii, originii și destinației tranzacțiilor, precum și lipsa unor piste de audit și a unor puncte de sprijin aduc în discuție caracterul teritorial al regimurilor fiscale; constată că există posibilități de simplificare a administrației fiscale, de înlocuire a documentelor pe suport hârtie cu noduri de schimburi de date electronice și prin completarea electronică a declarațiilor fiscale, precum și de automatizare a procesului de colectare a taxelor și impozitelor; |
| --- | --- |

12.

consideră că amploarea creșterii tranzacțiilor transfrontaliere, dificultatea de identificare a naturii, originii și destinației tranzacțiilor, precum și lipsa unor piste de audit și a unor puncte de sprijin aduc în discuție caracterul teritorial al regimurilor fiscale; constată că există posibilități de simplificare a administrației fiscale, de înlocuire a documentelor pe suport hârtie cu noduri de schimburi de date electronice și prin completarea electronică a declarațiilor fiscale, precum și de automatizare a procesului de colectare a taxelor și impozitelor;

| 13. | subliniază nevoia de educare a consumatorilor și a întreprinderilor și de a organiza campanii media de informare cu privire la perspectivele de dezvoltare, la drepturile și la obligațiile tuturor părților implicate în comerțul internațional prin internet; |
| --- | --- |

13.

subliniază nevoia de educare a consumatorilor și a întreprinderilor și de a organiza campanii media de informare cu privire la perspectivele de dezvoltare, la drepturile și la obligațiile tuturor părților implicate în comerțul internațional prin internet;

| 14. | regretă creșterea numărului de fraude și de furturi on-line atât de date personale, cât și de bani; consideră că lipsa încrederii în securitatea și siguranța tranzacțiilor și plăților constituie cea mai importantă amenințare la adresa viitorului comerțului electronic; solicită Comisiei să investigheze cauzele și să își intensifice eforturile în vederea creării unor mecanisme care să consolideze încrederea întreprinderilor și persoanelor fizice în sistemele de plăți electronice internaționale și să creeze mecanisme adecvate de soluționare a litigiilor în cazul unor practici comerciale ilegale; |
| --- | --- |

14.

regretă creșterea numărului de fraude și de furturi on-line atât de date personale, cât și de bani; consideră că lipsa încrederii în securitatea și siguranța tranzacțiilor și plăților constituie cea mai importantă amenințare la adresa viitorului comerțului electronic; solicită Comisiei să investigheze cauzele și să își intensifice eforturile în vederea creării unor mecanisme care să consolideze încrederea întreprinderilor și persoanelor fizice în sistemele de plăți electronice internaționale și să creeze mecanisme adecvate de soluționare a litigiilor în cazul unor practici comerciale ilegale;

| 15. | subliniază că securitatea și credibilitatea tranzacțiilor legate de bunuri și servicii culturale on-line sunt esențiale; |
| --- | --- |

15.

subliniază că securitatea și credibilitatea tranzacțiilor legate de bunuri și servicii culturale on-line sunt esențiale;

| 16. | constată faptul că încrederea depinde nu numai de utilizarea simplă, fiabilă și sigură a internetului, ci și, printre altele, de calitatea bunurilor și a serviciilor, precum și de existența unor căi adecvate de atac; |
| --- | --- |

16.

constată faptul că încrederea depinde nu numai de utilizarea simplă, fiabilă și sigură a internetului, ci și, printre altele, de calitatea bunurilor și a serviciilor, precum și de existența unor căi adecvate de atac;

| 17. | subliniază necesitatea unei cooperări normative internaționale, dacă se dorește dezvoltarea comerțului electronic la întregul său potențial; consideră că este necesară o abordare nouă și modernă a sectoarelor problematice ale comerțului electronic, astfel încât consumatorii să beneficieze de protecția vieții private, de costurile reduse și noile oportunități pentru comerț oferite de internet; |
| --- | --- |

17.

subliniază necesitatea unei cooperări normative internaționale, dacă se dorește dezvoltarea comerțului electronic la întregul său potențial; consideră că este necesară o abordare nouă și modernă a sectoarelor problematice ale comerțului electronic, astfel încât consumatorii să beneficieze de protecția vieții private, de costurile reduse și noile oportunități pentru comerț oferite de internet;

| 18. | consideră că dezbaterea privind actualele și viitoarele provocări ridicate de comerțul mondial pe internet ar trebui să se desfășoare într-un cadru caracterizat prin sprijin reciproc și cooperare structurată, bazat pe sisteme normative instituționalizate între actori interdependenți, permițând astfel un proces de guvernare multipartid modern și cuprinzător, așa cum îl reprezintă de exemplu Forumul pentru Guvernarea Internetului; constată că trăsătura definitorie a actualelor modalități de administrare a internetului o constituie caracterul lor hibrid și lipsa instrumentelor funcționale și normative de control ierarhic; |
| --- | --- |

18.

consideră că dezbaterea privind actualele și viitoarele provocări ridicate de comerțul mondial pe internet ar trebui să se desfășoare într-un cadru caracterizat prin sprijin reciproc și cooperare structurată, bazat pe sisteme normative instituționalizate între actori interdependenți, permițând astfel un proces de guvernare multipartid modern și cuprinzător, așa cum îl reprezintă de exemplu Forumul pentru Guvernarea Internetului; constată că trăsătura definitorie a actualelor modalități de administrare a internetului o constituie caracterul lor hibrid și lipsa instrumentelor funcționale și normative de control ierarhic;

| 19. | regretă lipsa oricăror progrese în negocierile din cadrul OMC privind subiectul important al clasificării așa-numitelor „produse digitalizate”, faptul că Agenda pentru dezvoltare de la Doha nu prevede negocieri specifice consacrate comerțului electronic și că nu s-a făcut niciun pas înainte în privința încheierii unui moratoriu permanent al OMC privind impunerea de taxe vamale asupra tranzacțiilor electronice; constată că persistă incertitudinea cu privire la evaluarea vamală corectă a produselor digitale și lipsa unui acord asupra normelor și obligațiilor (Acordul General pentru Tarife și Comerț, Acord general privind comerțul cu servicii (GATS) sau Acordul privind aspectele legate de comerț ale drepturilor de proprietate intelectuală) care ar trebui să se aplice produselor livrate în format digital; |
| --- | --- |

19.

regretă lipsa oricăror progrese în negocierile din cadrul OMC privind subiectul important al clasificării așa-numitelor „produse digitalizate”, faptul că Agenda pentru dezvoltare de la Doha nu prevede negocieri specifice consacrate comerțului electronic și că nu s-a făcut niciun pas înainte în privința încheierii unui moratoriu permanent al OMC privind impunerea de taxe vamale asupra tranzacțiilor electronice; constată că persistă incertitudinea cu privire la evaluarea vamală corectă a produselor digitale și lipsa unui acord asupra normelor și obligațiilor (Acordul General pentru Tarife și Comerț, Acord general privind comerțul cu servicii (GATS) sau Acordul privind aspectele legate de comerț ale drepturilor de proprietate intelectuală) care ar trebui să se aplice produselor livrate în format digital;

| 20. | salută propunerea pe care Comisia a adresat-o OMC cu privire la actualizarea și extinderea Declarației ministeriale menționate mai sus privind ATI, care stabilește un calendar pe termen scurt, pentru a încuraja creșterea comerțului cu acest tip de produse, pentru a atrage mai mulți participanți, a aborda barierele netarifare și a identifica soluții capabile să răspundă provocărilor în creștere ale dezvoltării și convergenței tehnologice; regretă totuși interpretările disparate oferite ATI de către diversele părți și invită Comisia să aplice pe deplin litera și spiritul ATI actual și să sprijine o abordare modernă și realistă în cadrul oricăror viitoare acorduri, pentru a răspunde cererii pentru mai multe produse de tehnologie a informației, fără plata drepturilor de import; |
| --- | --- |

20.

salută propunerea pe care Comisia a adresat-o OMC cu privire la actualizarea și extinderea Declarației ministeriale menționate mai sus privind ATI, care stabilește un calendar pe termen scurt, pentru a încuraja creșterea comerțului cu acest tip de produse, pentru a atrage mai mulți participanți, a aborda barierele netarifare și a identifica soluții capabile să răspundă provocărilor în creștere ale dezvoltării și convergenței tehnologice; regretă totuși interpretările disparate oferite ATI de către diversele părți și invită Comisia să aplice pe deplin litera și spiritul ATI actual și să sprijine o abordare modernă și realistă în cadrul oricăror viitoare acorduri, pentru a răspunde cererii pentru mai multe produse de tehnologie a informației, fără plata drepturilor de import;

| 21. | salută progresele deja înregistrate în cadrul acordurilor GATS, al tratatelor Organizației Mondiale a Proprietății Intelectuale (OMPI) privind internetul, al Regulamentului de arbitraj al Comisiei Organizației Națiunilor Unite pentru Dreptul Comercial Internațional (UNCITRAL), al activității susținute a Organizației pentru cooperare și dezvoltare economică (OCDE), al cadrului politic extins adoptat la recenta reuniune ministerială OCDE de la Seul din 2008 și al Summitului mondial privind societatea informațională de la Geneva, din decembrie 2003 și de la Tunis din noiembrie 2005; |
| --- | --- |

21.

salută progresele deja înregistrate în cadrul acordurilor GATS, al tratatelor Organizației Mondiale a Proprietății Intelectuale (OMPI) privind internetul, al Regulamentului de arbitraj al Comisiei Organizației Națiunilor Unite pentru Dreptul Comercial Internațional (UNCITRAL), al activității susținute a Organizației pentru cooperare și dezvoltare economică (OCDE), al cadrului politic extins adoptat la recenta reuniune ministerială OCDE de la Seul din 2008 și al Summitului mondial privind societatea informațională de la Geneva, din decembrie 2003 și de la Tunis din noiembrie 2005;

| 22. | subliniază importanța Convenției Organizației Națiunilor Unite pentru Educație, Știință și Cultură (UNESCO) privind protecția și promovarea diversității de expresii culturale ca instrument esențial de garantare a menținerii, în cadrul internațional al OMC, a excepției de natură culturală în ceea ce privește tranzacțiile comerciale internaționale cu bunuri și servicii de natură culturală și creativă; îndeamnă Consiliul și Comisia să pună rapid în aplicare Convenția atât în politicile interne ale Uniunii Europene, cât și în cele externe; |
| --- | --- |

22.

subliniază importanța Convenției Organizației Națiunilor Unite pentru Educație, Știință și Cultură (UNESCO) privind protecția și promovarea diversității de expresii culturale ca instrument esențial de garantare a menținerii, în cadrul internațional al OMC, a excepției de natură culturală în ceea ce privește tranzacțiile comerciale internaționale cu bunuri și servicii de natură culturală și creativă; îndeamnă Consiliul și Comisia să pună rapid în aplicare Convenția atât în politicile interne ale Uniunii Europene, cât și în cele externe;

| 23. | subliniază faptul că acordurile de liber-schimb bilaterale și regionale nu pot oferi răspunsuri definitive cu privire la accesul total pe piață; cu toate acestea, invită UE să includă în mod sistematic în acordurile sale comerciale bilaterale și regionale dispoziții explicite care să acopere utilizarea liberă și deschisă a internetului pentru comerțul cu bunuri și servicii, precum și fluxul neîngrădit de informații, ca de exemplu abținerea de la impunerea sau menținerea unor bariere inutile în circulația informației la nivel transfrontalier și aplicând principiile unei reglementări nediscriminatorii, transparente și cel mai puțin restrictive în ceea ce privește tranzacțiile pe internet; sprijină eforturile depuse de UE pentru a stabili dialoguri de cooperare pe probleme de reglementare ca parte a acordurilor bilaterale cu țările terțe care îi sunt parteneri comerciali; după încheierea acestor acorduri, invită instituțiile UE relevante și statele membre UE să se pregătească să contribuie la aceste dialoguri de cooperare; |
| --- | --- |

23.

subliniază faptul că acordurile de liber-schimb bilaterale și regionale nu pot oferi răspunsuri definitive cu privire la accesul total pe piață; cu toate acestea, invită UE să includă în mod sistematic în acordurile sale comerciale bilaterale și regionale dispoziții explicite care să acopere utilizarea liberă și deschisă a internetului pentru comerțul cu bunuri și servicii, precum și fluxul neîngrădit de informații, ca de exemplu abținerea de la impunerea sau menținerea unor bariere inutile în circulația informației la nivel transfrontalier și aplicând principiile unei reglementări nediscriminatorii, transparente și cel mai puțin restrictive în ceea ce privește tranzacțiile pe internet; sprijină eforturile depuse de UE pentru a stabili dialoguri de cooperare pe probleme de reglementare ca parte a acordurilor bilaterale cu țările terțe care îi sunt parteneri comerciali; după încheierea acestor acorduri, invită instituțiile UE relevante și statele membre UE să se pregătească să contribuie la aceste dialoguri de cooperare;

| 24. | solicită Comisiei să revizuiască aplicabilitatea instrumentelor comerciale pentru a armoniza și a deschide utilizarea spectrului în scopul promovării accesului mobil la serviciile de internet stimulând inovarea, creșterea economică și concurența; |
| --- | --- |

24.

solicită Comisiei să revizuiască aplicabilitatea instrumentelor comerciale pentru a armoniza și a deschide utilizarea spectrului în scopul promovării accesului mobil la serviciile de internet stimulând inovarea, creșterea economică și concurența;

| 25. | subliniază faptul că atenția trebuie să fie concentrată asupra scutirii furnizării de servicii on-line, inclusiv a comerțului electronic, de procedurile inutile de autorizare internă, atât în interiorul UE, cât și în țările cu care UE are relații comerciale, care ar crea, de fapt, un impediment în furnizarea de astfel de servicii; |
| --- | --- |

25.

subliniază faptul că atenția trebuie să fie concentrată asupra scutirii furnizării de servicii on-line, inclusiv a comerțului electronic, de procedurile inutile de autorizare internă, atât în interiorul UE, cât și în țările cu care UE are relații comerciale, care ar crea, de fapt, un impediment în furnizarea de astfel de servicii;

| 26. | este de părere că, în contextul achizițiilor publice internaționale, atunci când noile tehnologii permit comerțul electronic transfrontalier, noile forme, de exemplu, de licitații combinatorii pentru grupurile de IMM-uri, precum și publicarea și publicitatea on-line făcută ofertelor, contribuie la dezvoltarea considerabilă a achizițiilor publice, nu numai în cadrul Uniunii Europene, ci și la nivel mondial, încurajând astfel comerțul electronic transfrontalier; |
| --- | --- |

26.

este de părere că, în contextul achizițiilor publice internaționale, atunci când noile tehnologii permit comerțul electronic transfrontalier, noile forme, de exemplu, de licitații combinatorii pentru grupurile de IMM-uri, precum și publicarea și publicitatea on-line făcută ofertelor, contribuie la dezvoltarea considerabilă a achizițiilor publice, nu numai în cadrul Uniunii Europene, ci și la nivel mondial, încurajând astfel comerțul electronic transfrontalier;

| 27. | reamintește că încheierea Acordului comercial de combatere a contrafacerii trebuie să stabilească un echilibru între aplicarea concretă a drepturilor de proprietate intelectuală (DPI) și protecția drepturilor fundamentale ale consumatorilor, și să contribuie la promovarea inovării, circulația informației și utilizarea serviciilor legitime în mediul comercial electronic; |
| --- | --- |

27.

reamintește că încheierea Acordului comercial de combatere a contrafacerii trebuie să stabilească un echilibru între aplicarea concretă a drepturilor de proprietate intelectuală (DPI) și protecția drepturilor fundamentale ale consumatorilor, și să contribuie la promovarea inovării, circulația informației și utilizarea serviciilor legitime în mediul comercial electronic;

| 28. | solicită Comisiei să desfășoare campanii de informare și educare utilizând metode tradiționale și internetul, pentru sensibilizarea consumatorilor în ceea ce privește drepturile acestora, în vederea sporirii încrederii acestora în comerțul on-line; |
| --- | --- |

28.

solicită Comisiei să desfășoare campanii de informare și educare utilizând metode tradiționale și internetul, pentru sensibilizarea consumatorilor în ceea ce privește drepturile acestora, în vederea sporirii încrederii acestora în comerțul on-line;

| 29. | regretă fragmentarea pieței on-line a UE, cauzată de dispozițiile normative care permit sau impun împărțirea geografică a pieței, dispozițiile normative care descurajează sau împiedică furnizarea on-line de produse sau servicii, restricțiile contractuale impuse distribuitorilor, incertitudinea juridică, neîncrederea consumatorilor în securitatea sistemelor de plată, costurile ridicate ale accesului la internet și orice limitări ale disponibilității opțiunilor de livrare; |
| --- | --- |

29.

regretă fragmentarea pieței on-line a UE, cauzată de dispozițiile normative care permit sau impun împărțirea geografică a pieței, dispozițiile normative care descurajează sau împiedică furnizarea on-line de produse sau servicii, restricțiile contractuale impuse distribuitorilor, incertitudinea juridică, neîncrederea consumatorilor în securitatea sistemelor de plată, costurile ridicate ale accesului la internet și orice limitări ale disponibilității opțiunilor de livrare;

| 30. | invită Comisia să publice pe site-ul său internet informații privind drepturile consumatorilor în materie de comerț internațional pe internet, cu accent pus mai ales asupra aspectelor contractuale, protecției consumatorului față de practicile comerciale neloiale, a vieții private și a drepturilor de autor; |
| --- | --- |

30.

invită Comisia să publice pe site-ul său internet informații privind drepturile consumatorilor în materie de comerț internațional pe internet, cu accent pus mai ales asupra aspectelor contractuale, protecției consumatorului față de practicile comerciale neloiale, a vieții private și a drepturilor de autor;

| 31. | consideră că deficiențele din cadrul de reglementare al pieței on-line a UE împiedică dezvoltarea, pe baze stabile și solide, a unui mediu industrial și comercial european, având drept efect niveluri insuficiente ale participării consumatorilor europeni la tranzacțiile comerciale internaționale și frânează creativitatea și inovarea în domeniul comerțului; regretă faptul că numărul societăților cu sediul în UE care furnizează doar servicii on-line este extrem de scăzut; |
| --- | --- |

31.

consideră că deficiențele din cadrul de reglementare al pieței on-line a UE împiedică dezvoltarea, pe baze stabile și solide, a unui mediu industrial și comercial european, având drept efect niveluri insuficiente ale participării consumatorilor europeni la tranzacțiile comerciale internaționale și frânează creativitatea și inovarea în domeniul comerțului; regretă faptul că numărul societăților cu sediul în UE care furnizează doar servicii on-line este extrem de scăzut;

| 32. | ia act de propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind drepturile consumatorului (COM(2008)0614) care este de așteptat să aducă o mai mare certitudine juridică, transparență și protecție a tot mai numeroșilor consumatori ce fac cumpărături pe internet, îndeosebi în materie de livrare, transferul riscului contractului, conformitatea contractuală și garanțiile comerciale; |
| --- | --- |

32.

ia act de propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind drepturile consumatorului (COM(2008)0614) care este de așteptat să aducă o mai mare certitudine juridică, transparență și protecție a tot mai numeroșilor consumatori ce fac cumpărături pe internet, îndeosebi în materie de livrare, transferul riscului contractului, conformitatea contractuală și garanțiile comerciale;

| 33. | reamintește că încrederea, în special în cazul consumatorilor și al IMM-urilor, este esențială pentru fructificarea tuturor posibilităților oferite de comerțul pe internet, așa cum s-a subliniat în rezoluția sa menționată mai sus din 21 iunie 2007; |
| --- | --- |

33.

reamintește că încrederea, în special în cazul consumatorilor și al IMM-urilor, este esențială pentru fructificarea tuturor posibilităților oferite de comerțul pe internet, așa cum s-a subliniat în rezoluția sa menționată mai sus din 21 iunie 2007;

| 34. | invită Comisia și statele membre să profite de orice ocazie pentru a contribui la consolidarea încrederii prin acțiuni la nivelul forurilor internaționale relevante, cum ar fi OMC, și să facă eforturi pentru adoptarea de standarde și norme globale, care să țină seama de cele mai bune practici europene în domeniu; |
| --- | --- |

34.

invită Comisia și statele membre să profite de orice ocazie pentru a contribui la consolidarea încrederii prin acțiuni la nivelul forurilor internaționale relevante, cum ar fi OMC, și să facă eforturi pentru adoptarea de standarde și norme globale, care să țină seama de cele mai bune practici europene în domeniu;

| 35. | invită Comisia să îmbunătățească interoperabilitatea juridică a serviciilor de internet prin dezvoltarea licențelor model și a altor soluții juridice compatibile cu jurisdicțiile în care dreptul privat nu a fost armonizat, în special în materie de despăgubire voluntară pentru brevete în cadrul standardelor internaționale referitoare la mediul on-line și să propage modalitățile europene existente pentru interoperabilitatea juridică, ca mijloc de reducere a costurilor tranzacțiilor și a incertitudinii juridice a furnizorilor din mediul on-line; |
| --- | --- |

35.

invită Comisia să îmbunătățească interoperabilitatea juridică a serviciilor de internet prin dezvoltarea licențelor model și a altor soluții juridice compatibile cu jurisdicțiile în care dreptul privat nu a fost armonizat, în special în materie de despăgubire voluntară pentru brevete în cadrul standardelor internaționale referitoare la mediul on-line și să propage modalitățile europene existente pentru interoperabilitatea juridică, ca mijloc de reducere a costurilor tranzacțiilor și a incertitudinii juridice a furnizorilor din mediul on-line;

| 36. | solicită Comisiei să realizeze, dacă este cazul, în colaborare cu OCDE, un studiu detaliat care să includă statistici privind activitățile de comerț internațional electronic; |
| --- | --- |

36.

solicită Comisiei să realizeze, dacă este cazul, în colaborare cu OCDE, un studiu detaliat care să includă statistici privind activitățile de comerț internațional electronic;

| 37. | invită Comisia să elaboreze o strategie completă care să permită eliminarea obstacolelor care încă există pentru IMM-uri în ceea ce privește utilizarea comerțului electronic (acces la TIC, costurile privind dezvoltarea și întreținerea sistemelor e-Business, lipsa încrederii, lipsa informațiilor și incertitudinea juridică în cazul unor litigii transnaționale etc.) și recomandări de strategii, inclusiv acordarea unor stimulente IMM-urilor care să le încurajeze să participe mai intens la comerțul on-line cu produse și servicii; încurajează, în această privință, crearea unei baze de date, concepută pentru a oferi sprijin informațional și consiliere în domeniul gestionării noilor participanți fără experiență în comerțul on-line, precum și efectuarea unei analize economice comparative a beneficiilor comerțului electronic și a publicității on-line a IMM-urilor, precum și pe studii de caz ale unor IMM-uri din cadrul UE care activează cu succes în sectorul comerțului on-line; |
| --- | --- |

37.

invită Comisia să elaboreze o strategie completă care să permită eliminarea obstacolelor care încă există pentru IMM-uri în ceea ce privește utilizarea comerțului electronic (acces la TIC, costurile privind dezvoltarea și întreținerea sistemelor e-Business, lipsa încrederii, lipsa informațiilor și incertitudinea juridică în cazul unor litigii transnaționale etc.) și recomandări de strategii, inclusiv acordarea unor stimulente IMM-urilor care să le încurajeze să participe mai intens la comerțul on-line cu produse și servicii; încurajează, în această privință, crearea unei baze de date, concepută pentru a oferi sprijin informațional și consiliere în domeniul gestionării noilor participanți fără experiență în comerțul on-line, precum și efectuarea unei analize economice comparative a beneficiilor comerțului electronic și a publicității on-line a IMM-urilor, precum și pe studii de caz ale unor IMM-uri din cadrul UE care activează cu succes în sectorul comerțului on-line;

| 38. | invită Comisia și statele membre să încurajeze IMM-urile să „navigheze pe internet” și să organizeze platforme de schimb de informații și de cele mai bune practici și recomandă Comisiei și statelor membre să promoveze procedurile de achiziții publice electronice, acordând o mare atenție, în același timp, accesibilității electronice; |
| --- | --- |

38.

invită Comisia și statele membre să încurajeze IMM-urile să „navigheze pe internet” și să organizeze platforme de schimb de informații și de cele mai bune practici și recomandă Comisiei și statelor membre să promoveze procedurile de achiziții publice electronice, acordând o mare atenție, în același timp, accesibilității electronice;

| 39. | salută inițiativa Comisiei de a lansa un dialog public prin intermediul documentului de lucru intitulat „Opportunities in Online Goods and Services” (oportunități oferite de produsele și serviciile on-line) și prin înființarea unui grup de consilieri care să colaboreze la redactarea unui raport asupra chestiunilor pertinente; |
| --- | --- |

39.

salută inițiativa Comisiei de a lansa un dialog public prin intermediul documentului de lucru intitulat „Opportunities in Online Goods and Services” (oportunități oferite de produsele și serviciile on-line) și prin înființarea unui grup de consilieri care să colaboreze la redactarea unui raport asupra chestiunilor pertinente;

| 40. | subliniază faptul că internetul a introdus o nouă abordare a producției, a consumului și a difuzării bunurilor și serviciilor culturale, care poate contribui la înțelegerea interculturală, bazată pe un acces liber și echitabil, precum și pe respectarea diversității culturale și lingvistice; |
| --- | --- |

40.

subliniază faptul că internetul a introdus o nouă abordare a producției, a consumului și a difuzării bunurilor și serviciilor culturale, care poate contribui la înțelegerea interculturală, bazată pe un acces liber și echitabil, precum și pe respectarea diversității culturale și lingvistice;

| 41. | subliniază faptul că produsele culturale și artistice au o valoare dublă, economică și culturală, și că este important ca acest lucru să fie înțeles în continuare în cadrul negocierilor și acordurilor privind comerțul internațional și prin intermediul rețelelor globale, prin punerea în aplicare a Convenției UNESCO în mod obligatoriu din punct de vedere juridic; |
| --- | --- |

41.

subliniază faptul că produsele culturale și artistice au o valoare dublă, economică și culturală, și că este important ca acest lucru să fie înțeles în continuare în cadrul negocierilor și acordurilor privind comerțul internațional și prin intermediul rețelelor globale, prin punerea în aplicare a Convenției UNESCO în mod obligatoriu din punct de vedere juridic;

| 42. | îndeamnă Consiliul și Comisia să se asigure că industriile culturale europene valorifică integral noile posibilități oferite de comerțul on-line, în special în sectoarele audiovizualului, muzical și editorial, oferind, în același timp, o protecție eficientă împotriva traficului ilegal și a pirateriei; totuși, acest lucru nu trebuie să afecteze politica Comunității, exprimată în mod clar în cadrul mandatului de negociere, de a nu face oferte sau de a nu accepta solicitări de liberalizare în sectorul audiovizualului și în cel cultural; |
| --- | --- |

42.

îndeamnă Consiliul și Comisia să se asigure că industriile culturale europene valorifică integral noile posibilități oferite de comerțul on-line, în special în sectoarele audiovizualului, muzical și editorial, oferind, în același timp, o protecție eficientă împotriva traficului ilegal și a pirateriei; totuși, acest lucru nu trebuie să afecteze politica Comunității, exprimată în mod clar în cadrul mandatului de negociere, de a nu face oferte sau de a nu accepta solicitări de liberalizare în sectorul audiovizualului și în cel cultural;

| 43. | consideră că internetul devine cel mai eficient mijloc de reechilibrare a deficitului comercial dintre nord și sud; consideră că internetul deschide noi canale comerciale, capabile să conecteze țările cel mai slab dezvoltate și alte țări în curs de dezvoltare cu sistemele comerciale centrale, permițând creșterea fluxurilor de export și depășirea dezavantajelor practicilor comerciale tradiționale; |
| --- | --- |

43.

consideră că internetul devine cel mai eficient mijloc de reechilibrare a deficitului comercial dintre nord și sud; consideră că internetul deschide noi canale comerciale, capabile să conecteze țările cel mai slab dezvoltate și alte țări în curs de dezvoltare cu sistemele comerciale centrale, permițând creșterea fluxurilor de export și depășirea dezavantajelor practicilor comerciale tradiționale;

| 44. | consideră că participarea țărilor cele mai puțin dezvoltate și a altor țări în curs de dezvoltare la schimburile comerciale internaționale efectuate prin intermediul internetului trebuie sprijinită prin creșterea investițiilor, în principal în infrastructurile de bază, precum rețelele de telecomunicații și dispozitivele de acces; subliniază necesitatea unor servicii de internet furnizate la costuri reduse și calitate mai înaltă; recunoaște că liberalizarea telecomunicațiilor a dus la creșterea investiției în infrastructură, la îmbunătățirea serviciilor și la inovare; |
| --- | --- |

44.

consideră că participarea țărilor cele mai puțin dezvoltate și a altor țări în curs de dezvoltare la schimburile comerciale internaționale efectuate prin intermediul internetului trebuie sprijinită prin creșterea investițiilor, în principal în infrastructurile de bază, precum rețelele de telecomunicații și dispozitivele de acces; subliniază necesitatea unor servicii de internet furnizate la costuri reduse și calitate mai înaltă; recunoaște că liberalizarea telecomunicațiilor a dus la creșterea investiției în infrastructură, la îmbunătățirea serviciilor și la inovare;

| 45. | recunoaște că, în numeroase țări, utilizatorii accesează internetul prin intermediul dispozitivelor mobile; |
| --- | --- |

45.

recunoaște că, în numeroase țări, utilizatorii accesează internetul prin intermediul dispozitivelor mobile;

| 46. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

46.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO L 178, 17.7.2000, p. 1.

(2)  JO L 128, 15.5.2002, p. 1.

(3)  JO L 23, 26.1.2008, p. 21.

(4)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0449.

(5)  JO L 201, 31.7.2002, p. 37.

(6)  JO L 364, 9.12.2004, p. 1.

(7)  JO C 167, 1.6.1998, p. 203.

(8)  JO C 146 E, 12.6.2008, p. 370.

---

| 18.3.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 67/120 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 67/120

---

Impactul acordurilor de parteneriat economic (APE) asupra dezvoltării

P6_TA(2009)0051

Rezoluția Parlamentului European din 5 februarie 2009 referitoare la impactul acordurilor de parteneriat economic (APE) asupra dezvoltării (2008/2170(INI))

(2010/C 67 E/14)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Acordul de parteneriat între membrii grupului de state din Africa, zona Caraibelor și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 (Acordul de la Cotonou) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat între membrii grupului de state din Africa, zona Caraibelor și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 (Acordul de la Cotonou) (1),

| — | având în vedere Regulamentul Consiliului (CE) nr. 980/2005 din 27 iunie 2005 de aplicare a unui sistem de preferințe tarifare generalizate (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul Consiliului (CE) nr. 980/2005 din 27 iunie 2005 de aplicare a unui sistem de preferințe tarifare generalizate (2),

| — | având în vedere Regulamentul Consiliului (CE) nr.1528/2007 din 20 decembrie 2007 privind aplicarea regimurilor aplicabile produselor originare din anumite state care fac parte din grupul statelor din Africa, zona Caraibelor și Pacific (ACP) prevăzute în acordurile de stabilire sau care duc la stabilirea Acordurilor de parteneriat economic (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul Consiliului (CE) nr.1528/2007 din 20 decembrie 2007 privind aplicarea regimurilor aplicabile produselor originare din anumite state care fac parte din grupul statelor din Africa, zona Caraibelor și Pacific (ACP) prevăzute în acordurile de stabilire sau care duc la stabilirea Acordurilor de parteneriat economic (3),

| — | având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Generale și Relații Externe din 10-11 aprilie 2006 privind acordurile de parteneriat economic și pe cele din 16 octombrie 2006 privind ajutorul pentru comerț, precum și concluziile Consiliului European din 15-16 iunie 2006, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Generale și Relații Externe din 10-11 aprilie 2006 privind acordurile de parteneriat economic și pe cele din 16 octombrie 2006 privind ajutorul pentru comerț, precum și concluziile Consiliului European din 15-16 iunie 2006,

| — | având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Generale și Relații Externe din 15 mai 2007 privind acordurile de parteneriat economic, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Generale și Relații Externe din 15 mai 2007 privind acordurile de parteneriat economic,

| — | având în vedere concluziile celei de-a 2870-a reuniuni a Consiliului Relații Externe al UE din 26 și 27 mai 2008 privind acordurile de parteneriat economic, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile celei de-a 2870-a reuniuni a Consiliului Relații Externe al UE din 26 și 27 mai 2008 privind acordurile de parteneriat economic,

| — | având în vedere rezoluția Consiliului de miniștri ACP-UE adoptată la Addis-Abeba la 13 iunie 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția Consiliului de miniștri ACP-UE adoptată la Addis-Abeba la 13 iunie 2008,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 28 noiembrie 2006 intitulată „Comunicare de modificare a directivelor privind negocierea acordurile de parteneriat economic cu țările și regiunile ACP” (COM(2006)0673), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 28 noiembrie 2006 intitulată „Comunicare de modificare a directivelor privind negocierea acordurile de parteneriat economic cu țările și regiunile ACP” (COM(2006)0673),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu din 27 iunie 2007 intitulată „De la Cairo la Lisabona – Parteneriatul Strategic UE-Africa” (COM(2007)0357), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu din 27 iunie 2007 intitulată „De la Cairo la Lisabona – Parteneriatul Strategic UE-Africa” (COM(2007)0357),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 23 octombrie 2007 privind Acordurile de parteneriat economic (COM(2007)0635), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 23 octombrie 2007 privind Acordurile de parteneriat economic (COM(2007)0635),

| — | având în vedere Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT), în special articolul XXIV al acestuia, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT), în special articolul XXIV al acestuia,

| — | având în vedere Declarația Mileniului a Organizației Națiunilor Unite din 8 septembrie 2000, care stabilește Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului drept criterii convenite în mod colectiv de comunitatea internațională pentru eradicarea sărăciei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Mileniului a Organizației Națiunilor Unite din 8 septembrie 2000, care stabilește Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului drept criterii convenite în mod colectiv de comunitatea internațională pentru eradicarea sărăciei,

| — | având în vedere declarația celei de-a doua Conferințe a miniștrilor africani ai integrării, adoptată la Kigali, Rwanda, la 26-27 iulie 2007, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația celei de-a doua Conferințe a miniștrilor africani ai integrării, adoptată la Kigali, Rwanda, la 26-27 iulie 2007,

| — | având în vedere raportul prezentat de dna Christiane Taubira, deputat în Adunarea națională a Franței, la 16 iunie 2008: „Les Accords de Partenariat Economique entre l'Union européenne et les pays ACP. Et si la Politique se mêlait enfin des affaires du monde ?” (Acordurile de parteneriat economic între Uniunea Europeană și țările ACP. Ce-ar fi dacă politica s-ar implica, în sfârșit, în afacerile lumii?), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul prezentat de dna Christiane Taubira, deputat în Adunarea națională a Franței, la 16 iunie 2008: „Les Accords de Partenariat Economique entre l'Union européenne et les pays ACP. Et si la Politique se mêlait enfin des affaires du monde ?” (Acordurile de parteneriat economic între Uniunea Europeană și țările ACP. Ce-ar fi dacă politica s-ar implica, în sfârșit, în afacerile lumii?),

| — | având în vedere Rezoluția Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE din 19 februarie 2004 privind Acordurile de parteneriat economic – probleme și perspective (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE din 19 februarie 2004 privind Acordurile de parteneriat economic – probleme și perspective (4),

| — | având în vedere Rezoluția Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE din 23 noiembrie 2006 privind evaluarea negocierilor Acordurilor de parteneriat economic (APE) (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE din 23 noiembrie 2006 privind evaluarea negocierilor Acordurilor de parteneriat economic (APE) (5),

| — | având în vedere Declarația de la Kigali pentru dezvoltarea Acordurilor de parteneriat economic (APE), adoptată de Adunarea parlamentară paritară ACP-UE la 20 noiembrie 2007 (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Kigali pentru dezvoltarea Acordurilor de parteneriat economic (APE), adoptată de Adunarea parlamentară paritară ACP-UE la 20 noiembrie 2007 (6),

| — | având în vedere Declarația șefilor statelor ACP privind APE, adoptată la Accra la 3 octombrie 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația șefilor statelor ACP privind APE, adoptată la Accra la 3 octombrie 2008,

| — | având în vedere rezoluția sa din 26 septembrie 2002 care conține recomandarea sa către Comisie privind negocierea acordurilor de parteneriat economic cu țările și regiunile ACP (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 26 septembrie 2002 care conține recomandarea sa către Comisie privind negocierea acordurilor de parteneriat economic cu țările și regiunile ACP (7),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 17 noiembrie 2005 privind o strategie de dezvoltare pentru Africa (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 17 noiembrie 2005 privind o strategie de dezvoltare pentru Africa (8),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 23 martie 2006 privind impactul acordurilor de parteneriat economic (APE) asupra dezvoltării (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 23 martie 2006 privind impactul acordurilor de parteneriat economic (APE) asupra dezvoltării (9),

| — | având în vedere rezoluția sa din 28 septembrie 2006 privind o cooperare mai strânsă și mai bună: pachetul din 2006 privind eficacitatea ajutorului UE (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 28 septembrie 2006 privind o cooperare mai strânsă și mai bună: pachetul din 2006 privind eficacitatea ajutorului UE (10),

| — | având în vedere rezoluția sa din 23 mai 2007 privind acordurile de parteneriat economic (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 23 mai 2007 privind acordurile de parteneriat economic (11),

| — | având în vedere rezoluția sa din 23 mai 2007 privind Ajutorul pentru comerț acordat de UE (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 23 mai 2007 privind Ajutorul pentru comerț acordat de UE (12),

| — | având în vedere rezoluția sa din 20 iunie 2007 privind Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului – etapa intermediară (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 20 iunie 2007 privind Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului – etapa intermediară (13),

| — | având în vedere rezoluția sa din 29 noiembrie 2007 referitoare la dezvoltarea agriculturii africane - propunere pentru dezvoltarea agriculturii și securitatea alimentară în Africa (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 29 noiembrie 2007 referitoare la dezvoltarea agriculturii africane - propunere pentru dezvoltarea agriculturii și securitatea alimentară în Africa (14),

| — | având în vedere rezoluția sa din 12 decembrie 2007 privind acordurile de parteneriat economic (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 12 decembrie 2007 privind acordurile de parteneriat economic (15),

| — | având în vedere rezoluția sa din 22 mai 2008 referitoare la acțiunile întreprinse în urma Declarației de la Paris din 2005 privind eficacitatea ajutorului (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 22 mai 2008 referitoare la acțiunile întreprinse în urma Declarației de la Paris din 2005 privind eficacitatea ajutorului (16),

| — | având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare (A6-0513/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare (A6-0513/2008),

| A. | întrucât articolul 36 alineatul (1) din Acordul de la Cotonou conține acordul Uniunii Europene și al statelor ACP a încheia „acorduri comerciale compatibile cu normele OMC, eliminând treptat barierele în calea comerțului dintre ele și consolidând cooperarea în toate domeniile legate de comerț”; |
| --- | --- |

A.

întrucât articolul 36 alineatul (1) din Acordul de la Cotonou conține acordul Uniunii Europene și al statelor ACP a încheia „acorduri comerciale compatibile cu normele OMC, eliminând treptat barierele în calea comerțului dintre ele și consolidând cooperarea în toate domeniile legate de comerț”;

| B. | întrucât Consiliul a adoptat, la 12 iunie 2002, directivele privind negocierea acordurilor de parteneriat economic cu țările ACP și, în același an, au fost demarate negocieri cu grupul statelor din Africa, Caraibe și Pacific privind aspecte de interes general, acestea fiind urmate de negocieri separate cu șase regiuni APE (Caraibe, Africa de Vest, Africa Centrală, Africa de Est și de Sud, SADC minus, Pacific); |
| --- | --- |

B.

întrucât Consiliul a adoptat, la 12 iunie 2002, directivele privind negocierea acordurilor de parteneriat economic cu țările ACP și, în același an, au fost demarate negocieri cu grupul statelor din Africa, Caraibe și Pacific privind aspecte de interes general, acestea fiind urmate de negocieri separate cu șase regiuni APE (Caraibe, Africa de Vest, Africa Centrală, Africa de Est și de Sud, SADC minus, Pacific);

| C. | întrucât 15 state membre ale Forumului din Caraibe al statelor din Africa, Caraibe și Pacific (CARIFORUM) au parafat, la 16 decembrie 2007, un acord de parteneriat economic cu UE și statele sale membre; |
| --- | --- |

C.

întrucât 15 state membre ale Forumului din Caraibe al statelor din Africa, Caraibe și Pacific (CARIFORUM) au parafat, la 16 decembrie 2007, un acord de parteneriat economic cu UE și statele sale membre;

| D. | întrucât articolul 231 din APE încheiat cu CARIFORUM stabilește instituirea unei comisii parlamentare CARIFORUM-CE; |
| --- | --- |

D.

întrucât articolul 231 din APE încheiat cu CARIFORUM stabilește instituirea unei comisii parlamentare CARIFORUM-CE;

| E. | întrucât, în noiembrie și decembrie 2007, 18 țări din Africa, 8 dintre acestea numărându-se printre țările cel mai puțin dezvoltate (TPD), au parafat acorduri de parteneriat economic menite să constituie o „piatră de temelie”, în timp ce alte 29 de țări din Africa, dintre care trei ne-TPD, nu au parafat niciun APE și întrucât Africa de Sud aderase deja la Acordul pentru comerț, dezvoltare și cooperare (ACDC) cu Uniunea Europeană, un regim comercial compatibil cu normele OMC; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în noiembrie și decembrie 2007, 18 țări din Africa, 8 dintre acestea numărându-se printre țările cel mai puțin dezvoltate (TPD), au parafat acorduri de parteneriat economic menite să constituie o „piatră de temelie”, în timp ce alte 29 de țări din Africa, dintre care trei ne-TPD, nu au parafat niciun APE și întrucât Africa de Sud aderase deja la Acordul pentru comerț, dezvoltare și cooperare (ACDC) cu Uniunea Europeană, un regim comercial compatibil cu normele OMC;

| F. | întrucât, la 23 noiembrie 2007, Papua-Noua Guinee și Fiji, două țări ACP ne-TPD, au parafat un acord de parteneriat economic interimar, iar celelalte țări ACP (șase TPD și șapte ne-TPD) nu au parafat un APE; |
| --- | --- |

F.

întrucât, la 23 noiembrie 2007, Papua-Noua Guinee și Fiji, două țări ACP ne-TPD, au parafat un acord de parteneriat economic interimar, iar celelalte țări ACP (șase TPD și șapte ne-TPD) nu au parafat un APE;

| G. | întrucât nici unul dintre acordurile parafate în 2007 nu a fost semnat încă, semnarea acestora fiind însă programată să aibă loc până la finalul lui 2008; |
| --- | --- |

G.

întrucât nici unul dintre acordurile parafate în 2007 nu a fost semnat încă, semnarea acestora fiind însă programată să aibă loc până la finalul lui 2008;

| H. | întrucât UE a aplicat, începând cu 1 ianuarie 2008, regimul privind importurile în cazul produselor provenind din statele ACP care au parafat APE sau APE menite să constituie o „piatră de temelie”, astfel cum se menționează în aceste acorduri (17); |
| --- | --- |

H.

întrucât UE a aplicat, începând cu 1 ianuarie 2008, regimul privind importurile în cazul produselor provenind din statele ACP care au parafat APE sau APE menite să constituie o „piatră de temelie”, astfel cum se menționează în aceste acorduri (17);

| I. | întrucât regiunile din Africa și din Pacific continuă să negocieze cu Comisia Europeană în vederea încheierii unor acorduri de parteneriat economic complete; |
| --- | --- |

I.

întrucât regiunile din Africa și din Pacific continuă să negocieze cu Comisia Europeană în vederea încheierii unor acorduri de parteneriat economic complete;

| J. | întrucât s-a confirmat, în repetate rânduri, de către toate părțile, mai ales prin rezoluțiile Parlamentului European, dar și prin documente ale Consiliului și ale Comisiei, că APE trebuie să reprezinte instrumente de dezvoltare în vederea promovării dezvoltării durabile, a integrării regionale și a reducerii sărăciei în statele ACP; |
| --- | --- |

J.

întrucât s-a confirmat, în repetate rânduri, de către toate părțile, mai ales prin rezoluțiile Parlamentului European, dar și prin documente ale Consiliului și ale Comisiei, că APE trebuie să reprezinte instrumente de dezvoltare în vederea promovării dezvoltării durabile, a integrării regionale și a reducerii sărăciei în statele ACP;

| K. | întrucât costurile de adaptare ce vor rezulta din APE vor avea un impact semnificativ asupra dezvoltării țărilor ACP, care, deși este dificil de prezis, va avea un impact direct prin pierderea taxelor vamale și prin costurile reformei de reglementare și de punere în aplicare în vederea respectării gamei largi de norme stipulate în APE și unul indirect prin costurile necesare adaptării sau sprijinului social în domeniul ocupării forței de muncă, al formării abilităților, al producției, al diversificării exporturilor și al reformei metodei de gestionare a finanțelor publice; |
| --- | --- |

K.

întrucât costurile de adaptare ce vor rezulta din APE vor avea un impact semnificativ asupra dezvoltării țărilor ACP, care, deși este dificil de prezis, va avea un impact direct prin pierderea taxelor vamale și prin costurile reformei de reglementare și de punere în aplicare în vederea respectării gamei largi de norme stipulate în APE și unul indirect prin costurile necesare adaptării sau sprijinului social în domeniul ocupării forței de muncă, al formării abilităților, al producției, al diversificării exporturilor și al reformei metodei de gestionare a finanțelor publice;

| L. | întrucât 21 de țări ACP au prevăzut anumite resurse pentru măsurile de însoțire ale APE în cadrul Programelor orientative naționale (PON) pentru cel de-al zecelea Fond European de Dezvoltare (FED), unele dintre aceste țări nesemnând încă un APE; |
| --- | --- |

L.

întrucât 21 de țări ACP au prevăzut anumite resurse pentru măsurile de însoțire ale APE în cadrul Programelor orientative naționale (PON) pentru cel de-al zecelea Fond European de Dezvoltare (FED), unele dintre aceste țări nesemnând încă un APE;

| M. | întrucât sumele stabilite în mod explicit în toate PIN pentru măsurile legate de APE reprezintă doar 0,9 % din suma totală prevăzută pentru PIN (categoria A); întrucât, în plus, există măsuri indirecte semnificative de susținere a APE, precum integrarea și infrastructura regională și Ajutorul pentru comerț; |
| --- | --- |

M.

întrucât sumele stabilite în mod explicit în toate PIN pentru măsurile legate de APE reprezintă doar 0,9 % din suma totală prevăzută pentru PIN (categoria A); întrucât, în plus, există măsuri indirecte semnificative de susținere a APE, precum integrarea și infrastructura regională și Ajutorul pentru comerț;

| N. | întrucât impactul APE asupra dezvoltării va proveni din consecințele acestora, cum ar fi:






  — | reducerea veniturilor nete din taxele vamale și efectul acesteia asupra bugetelor statelor ACP; |
| --- | --- | --- |

N.

întrucât impactul APE asupra dezvoltării va proveni din consecințele acestora, cum ar fi:

—

reducerea veniturilor nete din taxele vamale și efectul acesteia asupra bugetelor statelor ACP;

| — | ameliorarea aprovizionării economiilor țărilor ACP și furnizarea către clienți a unor produse importate din UE; |
| --- | --- |

—

ameliorarea aprovizionării economiilor țărilor ACP și furnizarea către clienți a unor produse importate din UE;

| — | creșterea exporturilor dinspre țările ACP către UE prin îmbunătățirea regulilor de origine, ceea ce ar duce la o creștere economică, la creșterea gradului de ocupare a forței de muncă și la creșterea veniturilor statelor, din care s-ar putea finanța măsuri sociale; |
| --- | --- |

—

creșterea exporturilor dinspre țările ACP către UE prin îmbunătățirea regulilor de origine, ceea ce ar duce la o creștere economică, la creșterea gradului de ocupare a forței de muncă și la creșterea veniturilor statelor, din care s-ar putea finanța măsuri sociale;

| — | integrarea regională în regiunile ACP, care poate îmbunătăți cadrul pentru dezvoltarea economică și care ar contribui, prin urmare, la creșterea economică; |
| --- | --- |

—

integrarea regională în regiunile ACP, care poate îmbunătăți cadrul pentru dezvoltarea economică și care ar contribui, prin urmare, la creșterea economică;

| — | utilizarea eficientă a fondurilor destinate Ajutorului pentru comerț în legătură cu APE; |
| --- | --- |

—

utilizarea eficientă a fondurilor destinate Ajutorului pentru comerț în legătură cu APE;

| — | implementarea măsurilor de reformă în țările ACP, în special în ceea ce privește gestionarea finanțelor publice, prelevarea taxelor vamale, și înființarea unui nou sistem de taxe și impozite; |
| --- | --- |

—

implementarea măsurilor de reformă în țările ACP, în special în ceea ce privește gestionarea finanțelor publice, prelevarea taxelor vamale, și înființarea unui nou sistem de taxe și impozite;

| O. | întrucât este absolut esențial să se promoveze și să se sprijine comerțul din interiorul și dintre regiunile ACP, precum și dintre țările ACP și alte țări în curs de dezvoltare (sud-sud), ceea ce va avea efecte pozitive semnificative asupra dezvoltării țărilor ACP și va reduce gradul de dependență al acestora; |
| --- | --- |

O.

întrucât este absolut esențial să se promoveze și să se sprijine comerțul din interiorul și dintre regiunile ACP, precum și dintre țările ACP și alte țări în curs de dezvoltare (sud-sud), ceea ce va avea efecte pozitive semnificative asupra dezvoltării țărilor ACP și va reduce gradul de dependență al acestora;

| P. | întrucât concluziile Consiliului pentru Afaceri Generale și Relații Externe (CAGRE) din 26-27 mai 2008, menționate anterior, au subliniat nevoia unei abordări flexibile, asigurându-se, totodată, un progres adecvat și întrucât concluziile respective au îndemnat Comisia să se folosească de toată flexibilitatea și asimetria compatibile cu normele OMC pentru a ține seama de diferitele nevoi și niveluri de dezvoltare din țările și regiunile ACP; |
| --- | --- |

P.

întrucât concluziile Consiliului pentru Afaceri Generale și Relații Externe (CAGRE) din 26-27 mai 2008, menționate anterior, au subliniat nevoia unei abordări flexibile, asigurându-se, totodată, un progres adecvat și întrucât concluziile respective au îndemnat Comisia să se folosească de toată flexibilitatea și asimetria compatibile cu normele OMC pentru a ține seama de diferitele nevoi și niveluri de dezvoltare din țările și regiunile ACP;

| Q. | întrucât populațiile țărilor ACP sunt cel mai afectate de criza financiară și alimentară mondială care amenință să anuleze progresele minimale înregistrate în direcția atingerii Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului; |
| --- | --- |

Q.

întrucât populațiile țărilor ACP sunt cel mai afectate de criza financiară și alimentară mondială care amenință să anuleze progresele minimale înregistrate în direcția atingerii Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului;

| 1. | îndeamnă Consiliul, Comisia și guvernele statelor membre și ale statelor ACP să facă tot posibilul pentru restabilirea unei atmosfere de încredere și a unui dialog constructiv, în măsura în care aceasta a avut de suferit în timpul negocierilor, și să considere statele ACP parteneri egali în cadrul procesului de negociere și de punere în aplicare; |
| --- | --- |

1.

îndeamnă Consiliul, Comisia și guvernele statelor membre și ale statelor ACP să facă tot posibilul pentru restabilirea unei atmosfere de încredere și a unui dialog constructiv, în măsura în care aceasta a avut de suferit în timpul negocierilor, și să considere statele ACP parteneri egali în cadrul procesului de negociere și de punere în aplicare;

| 2. | îndeamnă statele membre să își respecte angajamentele de creștere a Ajutorului oficial pentru dezvoltare (AOD), chiar și în această perioadă de criză financiară mondială, ceea ce va permite o creștere a Ajutorului pentru comerț, precum și să creeze măsuri complementare sub forma unor pachete regionale de ajutor pentru comerț în vederea punerii în aplicare a APE, contribuind la impactul pozitiv al APE asupra dezvoltării; subliniază că semnarea unui APE nu reprezintă o precondiție pentru primirea de fonduri destinate Ajutorului pentru comerț; |
| --- | --- |

2.

îndeamnă statele membre să își respecte angajamentele de creștere a Ajutorului oficial pentru dezvoltare (AOD), chiar și în această perioadă de criză financiară mondială, ceea ce va permite o creștere a Ajutorului pentru comerț, precum și să creeze măsuri complementare sub forma unor pachete regionale de ajutor pentru comerț în vederea punerii în aplicare a APE, contribuind la impactul pozitiv al APE asupra dezvoltării; subliniază că semnarea unui APE nu reprezintă o precondiție pentru primirea de fonduri destinate Ajutorului pentru comerț;

| 3. | insistă asupra faptului că APE sunt un instrument de dezvoltare care ar trebui să reflecte atât interesele naționale și regionale, cât și nevoile țărilor ACP pentru a reduce gradul de sărăcie, a realiza ODM și a respecta drepturile fundamentale ale omului, precum dreptul la hrană sau dreptul la serviciile publice de bază; |
| --- | --- |

3.

insistă asupra faptului că APE sunt un instrument de dezvoltare care ar trebui să reflecte atât interesele naționale și regionale, cât și nevoile țărilor ACP pentru a reduce gradul de sărăcie, a realiza ODM și a respecta drepturile fundamentale ale omului, precum dreptul la hrană sau dreptul la serviciile publice de bază;

| 4. | amintește Consiliului și Comisiei că nici încheierea, nici renunțarea la un APE nu ar trebui să ducă la o situație în care o țară ACP s-ar putea afla într-o poziție mai puțin favorabilă decât cea în care s-a aflat conform dispozițiilor privind comerțul din Acordul de la Cotonou; |
| --- | --- |

4.

amintește Consiliului și Comisiei că nici încheierea, nici renunțarea la un APE nu ar trebui să ducă la o situație în care o țară ACP s-ar putea afla într-o poziție mai puțin favorabilă decât cea în care s-a aflat conform dispozițiilor privind comerțul din Acordul de la Cotonou;

| 5. | îndeamnă Comisia și țările ACP să utilizeze cât mai bine posibil resursele existente pentru ajutorul pentru comerț în vederea susținerii procesului de reformă în domeniile esențiale pentru dezvoltarea economică; să îmbunătățească infrastructura acolo unde este necesar deoarece posibilitățile oferite de APE nu vor putea fi pe deplin exploatate decât dacă sunt luate măsuri complementare ferme pentru țările ACP, să compenseze pierderile nete privind veniturile din taxele vamale și să încurajeze reforma fiscală astfel încât să nu scadă investițiile publice din sectoarele sociale, să investească în lanțul de producție pentru diversificarea producției destinate exportului, să producă mai multe produse cu valoare adăugată ridicată destinate exportului; să investească în formare și asistență pentru micii producători și exportatori în vederea îndeplinirii criteriilor sanitare și fitosanitare din UE; |
| --- | --- |

5.

îndeamnă Comisia și țările ACP să utilizeze cât mai bine posibil resursele existente pentru ajutorul pentru comerț în vederea susținerii procesului de reformă în domeniile esențiale pentru dezvoltarea economică; să îmbunătățească infrastructura acolo unde este necesar deoarece posibilitățile oferite de APE nu vor putea fi pe deplin exploatate decât dacă sunt luate măsuri complementare ferme pentru țările ACP, să compenseze pierderile nete privind veniturile din taxele vamale și să încurajeze reforma fiscală astfel încât să nu scadă investițiile publice din sectoarele sociale, să investească în lanțul de producție pentru diversificarea producției destinate exportului, să producă mai multe produse cu valoare adăugată ridicată destinate exportului; să investească în formare și asistență pentru micii producători și exportatori în vederea îndeplinirii criteriilor sanitare și fitosanitare din UE;

| 6. | subliniază că APE încheiate cu țările ACP în parte sau cu un grup de țări care nu cuprinde toate țările dintr-o regiune riscă să afecteze integrarea regională; îndeamnă Comisia să își readapteze abordarea, având în vedere acest risc și să se asigure că încheierea de APE nu periclitează integrarea regională; |
| --- | --- |

6.

subliniază că APE încheiate cu țările ACP în parte sau cu un grup de țări care nu cuprinde toate țările dintr-o regiune riscă să afecteze integrarea regională; îndeamnă Comisia să își readapteze abordarea, având în vedere acest risc și să se asigure că încheierea de APE nu periclitează integrarea regională;

| 7. | subliniază că mărirea asistenței publice pentru dezvoltare promisă de statele membre ar trebui să servească în primul rând intensificării eforturilor în urmărirea Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului în țările ACP cel mai serios afectate de consecințele crizei financiare și alimentare mondiale, care a pus în pericol, și continuă să o facă, rezultatele înregistrate în urmărirea acestor obiective; |
| --- | --- |

7.

subliniază că mărirea asistenței publice pentru dezvoltare promisă de statele membre ar trebui să servească în primul rând intensificării eforturilor în urmărirea Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului în țările ACP cel mai serios afectate de consecințele crizei financiare și alimentare mondiale, care a pus în pericol, și continuă să o facă, rezultatele înregistrate în urmărirea acestor obiective;

| 8. | subliniază, de asemenea, că toate acordurile trebuie să respecte asimetria în favoarea țărilor ACP, atât în ceea ce privește gama de produse vizate, cât și perioadele de tranziție, și că APE trebuie să ofere garanții concrete pentru protecția sectoarelor sensibile identificate de țările ACP; |
| --- | --- |

8.

subliniază, de asemenea, că toate acordurile trebuie să respecte asimetria în favoarea țărilor ACP, atât în ceea ce privește gama de produse vizate, cât și perioadele de tranziție, și că APE trebuie să ofere garanții concrete pentru protecția sectoarelor sensibile identificate de țările ACP;

| 9. | subliniază că măsurile de susținere legate de APE trebuie să ia în considerare importanța integrării regionale și a relațiilor economice cu alte țări în curs de dezvoltare pentru dezvoltarea țărilor ACP; |
| --- | --- |

9.

subliniază că măsurile de susținere legate de APE trebuie să ia în considerare importanța integrării regionale și a relațiilor economice cu alte țări în curs de dezvoltare pentru dezvoltarea țărilor ACP;

| 10. | îndeamnă Comisia să acorde negociatorilor ACP suficient timp pentru a evalua acordul și pentru a face sugestii înainte de adoptarea acordului respectiv, având în vedere calendarele OMC; |
| --- | --- |

10.

îndeamnă Comisia să acorde negociatorilor ACP suficient timp pentru a evalua acordul și pentru a face sugestii înainte de adoptarea acordului respectiv, având în vedere calendarele OMC;

| 11. | subliniază că acordurile APE ar trebui să cuprindă o clauză de revizuire pentru o revizuire la 5 ani după ce au fost semnate, la care trebuie să fie asociate formal parlamentele naționale, Parlamentul European și societatea civilă; subliniază, de asemenea, că acest termen trebuie să permită o evaluare aprofundată a impactului APE asupra economiilor și a integrării regionale a statelor ACP și să favorizeze reorientările corespunzătoare; |
| --- | --- |

11.

subliniază că acordurile APE ar trebui să cuprindă o clauză de revizuire pentru o revizuire la 5 ani după ce au fost semnate, la care trebuie să fie asociate formal parlamentele naționale, Parlamentul European și societatea civilă; subliniază, de asemenea, că acest termen trebuie să permită o evaluare aprofundată a impactului APE asupra economiilor și a integrării regionale a statelor ACP și să favorizeze reorientările corespunzătoare;

| 12. | consideră că toate acordurile comerciale între ACP și UE care afectează existența populației ar trebui să rezulte în urma unei dezbateri deschise și publice la care să participe în totalitate parlamentele naționale ale statelor ACP; |
| --- | --- |

12.

consideră că toate acordurile comerciale între ACP și UE care afectează existența populației ar trebui să rezulte în urma unei dezbateri deschise și publice la care să participe în totalitate parlamentele naționale ale statelor ACP;

| 13. | îndeamnă guvernele țărilor ACP să realizeze reforme în vederea obținerii unei bune guvernări, în special în domeniul administrației publice, precum gestionarea finanțelor publice, încasarea taxelor vamale, sistemul de venituri din impozite, lupta împotriva corupției și a gestionării defectuoase; |
| --- | --- |

13.

îndeamnă guvernele țărilor ACP să realizeze reforme în vederea obținerii unei bune guvernări, în special în domeniul administrației publice, precum gestionarea finanțelor publice, încasarea taxelor vamale, sistemul de venituri din impozite, lupta împotriva corupției și a gestionării defectuoase;

| 14. | subliniază nevoia de introducere în APE a unor prevederi de monitorizare și evaluare mai puternice, care să determine impactul APE asupra obiectivelor naționale și regionale privind dezvoltarea și reducerea sărăciei și nu doar a unor niveluri de respectare a APE; |
| --- | --- |

14.

subliniază nevoia de introducere în APE a unor prevederi de monitorizare și evaluare mai puternice, care să determine impactul APE asupra obiectivelor naționale și regionale privind dezvoltarea și reducerea sărăciei și nu doar a unor niveluri de respectare a APE;

| 15. | subliniază că este nevoie de mai multă transparență în negocieri și în ceea ce privește rezultatele acestora pentru a permite factorilor de decizie, parlamentarilor și reprezentanților societății civile să exercite controlul public; |
| --- | --- |

15.

subliniază că este nevoie de mai multă transparență în negocieri și în ceea ce privește rezultatele acestora pentru a permite factorilor de decizie, parlamentarilor și reprezentanților societății civile să exercite controlul public;

| 16. | consideră că documentele de strategie regională și programele indicative regionale din cadrul FED ar trebui să conțină măsuri semnificative, sistematice și bine gândite pentru sprijinirea aplicării APE, având în vedere procesul de reformă necesar care ar asigura succesul APE; |
| --- | --- |

16.

consideră că documentele de strategie regională și programele indicative regionale din cadrul FED ar trebui să conțină măsuri semnificative, sistematice și bine gândite pentru sprijinirea aplicării APE, având în vedere procesul de reformă necesar care ar asigura succesul APE;

| 17. | solicită Comisiei ca, în parteneriat cu statele ACP, să includă indici de dezvoltare în APE și APE interimare pentru a măsura impactul socio-economic al APE asupra sectoarelor cheie, indici care să fie stabiliți în funcție de prioritățile fiecărei regiuni și pe perioade decise de acestea; |
| --- | --- |

17.

solicită Comisiei ca, în parteneriat cu statele ACP, să includă indici de dezvoltare în APE și APE interimare pentru a măsura impactul socio-economic al APE asupra sectoarelor cheie, indici care să fie stabiliți în funcție de prioritățile fiecărei regiuni și pe perioade decise de acestea;

| 18. | subliniază că este esențial ca pădurile, biodiversitatea și populațiile indigene sau populațiile care depind de păduri să nu fie puse în pericol; în această privință, subliniază că țărilor ACP ar trebui să li se permită să aplice legislație care să limiteze exportul de lemne și de alte materii prime neprelucrate, precum și să folosească legislația respectivă pentru protejarea pădurilor, a vieții sălbatice și a industriilor locale; |
| --- | --- |

18.

subliniază că este esențial ca pădurile, biodiversitatea și populațiile indigene sau populațiile care depind de păduri să nu fie puse în pericol; în această privință, subliniază că țărilor ACP ar trebui să li se permită să aplice legislație care să limiteze exportul de lemne și de alte materii prime neprelucrate, precum și să folosească legislația respectivă pentru protejarea pădurilor, a vieții sălbatice și a industriilor locale;

| 19. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor statelor membre UE și țărilor ACP, Consiliului ACP-UE și Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE. |
| --- | --- |

19.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor statelor membre UE și țărilor ACP, Consiliului ACP-UE și Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE.

---

(1)  JO L 317, 15.12.2000, p. 3.

(2)  JO L 169, 30.6.2005, p. 1.

(3)  JO L 348, 31.12.2007, p. 1.

(4)  JO C 120, 30.4.2004, p. 16.

(5)  JO C 330, 30.12.2006, p. 36.

(6)  JO C 58, 1.3.2008, p. 44.

(7)  JO C 273 E, 14.11.2003, p. 305.

(8)  JO C 280 E, 18.11.2006, p. 475.

(9)  JO C 292 E, 1.12.2006, p. 121.

(10)  JO C 306 E, 15.12.2006, p. 373.

(11)  JO C 102 E, 24.4.2008, p. 301.

(12)  JO C 102 E, 24.4.2008, p. 291.

(13)  JO C 146 E, 12.6.2008, p. 232.

(14)  JO C 297 E, 20.11.2008, p. 201.

(15)  JO C 323 E, 18.12.2008, p. 361.

(16)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0237.

(17)  Regulamentul Consiliului (CE) nr. 1528/2007 din 20 decembrie 2007 privind aplicarea regimurilor aplicabile produselor originare din anumite state care fac parte din grupul statelor din Africa, zona Caraibelor și Pacific (ACP) prevăzute în acordurile de stabilire sau care duc la stabilirea Acordurilor de parteneriat economic (JO L 348, 31.12.2007, p. 1).

---

| 18.3.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 67/126 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 67/126

---

Kosovo

P6_TA(2009)0052

Rezoluția Parlamentului European din 5 februarie 2009 privind Kosovo și rolul UE

(2010/C 67 E/15)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Carta Organizației Națiunilor Unite, semnată la 26 iunie 1945, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta Organizației Națiunilor Unite, semnată la 26 iunie 1945,

| — | având în vedere rezoluția 1244 a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite din 10 iunie 1999 (S/RES/1244(1999)), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția 1244 a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite din 10 iunie 1999 (S/RES/1244(1999)),

| — | având în vedere principiile directoare vizând acordul asupra statutului Kosovo, adoptate de Grupul de contact la 7 octombrie 2005, |
| --- | --- |

—

având în vedere principiile directoare vizând acordul asupra statutului Kosovo, adoptate de Grupul de contact la 7 octombrie 2005,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 29 martie 2007 privind viitorul provinciei Kosovo și rolul UE (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 29 martie 2007 privind viitorul provinciei Kosovo și rolul UE (1),

| — | având în vedere Acordul de liber schimb din Europa Centrală (Acordul CEFTA) semnat la 19 decembrie 2006 la București, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de liber schimb din Europa Centrală (Acordul CEFTA) semnat la 19 decembrie 2006 la București,

| — | având în vedere raportul final al trimisului special al ONU privind statutul viitor al Kosovo și propunerea globală referitoare la acordul asupra statutului Kosovo din 26 martie 2007, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul final al trimisului special al ONU privind statutul viitor al Kosovo și propunerea globală referitoare la acordul asupra statutului Kosovo din 26 martie 2007,

| — | având în vedere Acțiunea comună 2008/124/PESC a Consiliului din 4 februarie 2008 privind misiunea Uniunii Europene de sprijinire a supremației legii în Kosovo, EULEX KOSOVO (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acțiunea comună 2008/124/PESC a Consiliului din 4 februarie 2008 privind misiunea Uniunii Europene de sprijinire a supremației legii în Kosovo, EULEX KOSOVO (2),

| — | având în vedere Acțiunea Comună 2008/123/PESC a Consiliului din 4 februarie 2008 de numire a unui Reprezentant Special al Uniunii Europene în Kosovo (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acțiunea Comună 2008/123/PESC a Consiliului din 4 februarie 2008 de numire a unui Reprezentant Special al Uniunii Europene în Kosovo (3),

| — | având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Generale și Relații Externe din 18 februarie 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Generale și Relații Externe din 18 februarie 2008,

| — | având în vedere scrisorile trimise Președintelui Serbiei și Președintelui Kosovo de către Secretarul General al ONU la 12 iunie 2008, privind reconfigurarea Misiunii de Administrare Interimară a Organizației Națiunilor Unite în Kosovo (MINUK), |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisorile trimise Președintelui Serbiei și Președintelui Kosovo de către Secretarul General al ONU la 12 iunie 2008, privind reconfigurarea Misiunii de Administrare Interimară a Organizației Națiunilor Unite în Kosovo (MINUK),

| — | având în vedere raportul Secretarului General al ONU adresat Consiliului de Securitate din 12 iunie 2008 privind Misiunea de Administrare Interimară a Organizației Națiunilor Unite în Kosovo (S/2008/354), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Secretarului General al ONU adresat Consiliului de Securitate din 12 iunie 2008 privind Misiunea de Administrare Interimară a Organizației Națiunilor Unite în Kosovo (S/2008/354),

| — | având în vedere conferința donatorilor pentru Kosovo, care a avut loc la Bruxelles la 11 iulie 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere conferința donatorilor pentru Kosovo, care a avut loc la Bruxelles la 11 iulie 2008,

| — | având în vedere aranjamentele tehnice dintre MINUK și EULEX privind transferul activelor din 18 august 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere aranjamentele tehnice dintre MINUK și EULEX privind transferul activelor din 18 august 2008,

| — | având în vedere Rezoluția 63/3 adoptată de Adunarea Generală a ONU la 8 octombrie 2008 (A/RES/63/3), prin care aceasta a decis să solicite un aviz consultativ Curții Internaționale de Justiție privind verificarea conformității declarației unilaterale de independență a provinciei Kosovo cu prevederile dreptului internațional, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 63/3 adoptată de Adunarea Generală a ONU la 8 octombrie 2008 (A/RES/63/3), prin care aceasta a decis să solicite un aviz consultativ Curții Internaționale de Justiție privind verificarea conformității declarației unilaterale de independență a provinciei Kosovo cu prevederile dreptului internațional,

| — | având în vedere declarația președinției Consiliului de Securitate al ONU din 26 noiembrie 2008 (S/PRST/2008/44), prin care Consiliul de Securitate a aprobat în unanimitate raportul Secretarului General al ONU Ban Ki-Moon, privind MINUK (S/2008/692), prin care a autorizat desfășurarea misiunii EULEX pe întreg teritoriul provinciei Kosovo, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația președinției Consiliului de Securitate al ONU din 26 noiembrie 2008 (S/PRST/2008/44), prin care Consiliul de Securitate a aprobat în unanimitate raportul Secretarului General al ONU Ban Ki-Moon, privind MINUK (S/2008/692), prin care a autorizat desfășurarea misiunii EULEX pe întreg teritoriul provinciei Kosovo,

| — | având în vedere articolul 103 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 103 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, la 17 februarie 2008, Adunarea din Kosovo a declarat independența Kosovo și s-a angajat să respecte propunerea globală referitoare la acordul asupra statutului Kosovo a trimisului special al Organizației Națiunilor Unite, Martti Ahtisaari; |
| --- | --- |

A.

întrucât, la 17 februarie 2008, Adunarea din Kosovo a declarat independența Kosovo și s-a angajat să respecte propunerea globală referitoare la acordul asupra statutului Kosovo a trimisului special al Organizației Națiunilor Unite, Martti Ahtisaari;

| B. | întrucât guvernul sârb a adoptat o abordare constructivă și s-a angajat în negocieri corespunzătoare cu scopul de a ajunge la un acord; întrucât, în ciuda circumstanțelor potrivnice, guvernul sârb a menținut o atitudine pro-europeană; |
| --- | --- |

B.

întrucât guvernul sârb a adoptat o abordare constructivă și s-a angajat în negocieri corespunzătoare cu scopul de a ajunge la un acord; întrucât, în ciuda circumstanțelor potrivnice, guvernul sârb a menținut o atitudine pro-europeană;

| C. | întrucât propunerea globală referitoare la acordul asupra statutului este consfințită în constituția Kosovo și în alte acte legislative; întrucât, la solicitarea liderilor din Kosovo, 25 de țări au format Grupul de coordonare internațional (ISG), al cărui obiectiv principal este deplina implementare a propunerii globale referitoare la acordul asupra statutului; întrucât ISG a numit un Reprezentant Civil Internațional (RCI), sprijinit de un Oficiu Civil Internațional (OCI) în Kosovo, în conformitate cu propunerea globală referitoare la acordul asupra statutului; întrucât acest lucru implică faptul că Kosovo se auto-conduce, fiind în același timp supravegheat în ceea ce privește implementarea, inter alia, a măsurilor de protecție și promovare a drepturilor minorităților; |
| --- | --- |

C.

întrucât propunerea globală referitoare la acordul asupra statutului este consfințită în constituția Kosovo și în alte acte legislative; întrucât, la solicitarea liderilor din Kosovo, 25 de țări au format Grupul de coordonare internațional (ISG), al cărui obiectiv principal este deplina implementare a propunerii globale referitoare la acordul asupra statutului; întrucât ISG a numit un Reprezentant Civil Internațional (RCI), sprijinit de un Oficiu Civil Internațional (OCI) în Kosovo, în conformitate cu propunerea globală referitoare la acordul asupra statutului; întrucât acest lucru implică faptul că Kosovo se auto-conduce, fiind în același timp supravegheat în ceea ce privește implementarea, inter alia, a măsurilor de protecție și promovare a drepturilor minorităților;

| D. | întrucât, până în prezent, independența Kosovo a fost recunoscută de 54 de țări, printre care 22 dintre cele 27 de state membre ale UE; |
| --- | --- |

D.

întrucât, până în prezent, independența Kosovo a fost recunoscută de 54 de țări, printre care 22 dintre cele 27 de state membre ale UE;

| E. | întrucât cele 27 de state membre ale UE au trimis în Kosovo un Reprezentant Special al UE (RSUE), Peter Feith, care îndeplinește, de asemenea, funcția de RCI; întrucât RCI supraveghează deplina aplicare a propunerii globale referitoare la acordul asupra statutului, iar RSUE acordă sprijin și consiliere din partea UE în cadrul procesului politic din Kosovo; |
| --- | --- |

E.

întrucât cele 27 de state membre ale UE au trimis în Kosovo un Reprezentant Special al UE (RSUE), Peter Feith, care îndeplinește, de asemenea, funcția de RCI; întrucât RCI supraveghează deplina aplicare a propunerii globale referitoare la acordul asupra statutului, iar RSUE acordă sprijin și consiliere din partea UE în cadrul procesului politic din Kosovo;

| F. | întrucât stabilitatea regională a Balcanilor Occidentali reprezintă o prioritate pentru Uniunea Europeană, care, din acest motiv, a lansat misiunea EULEX; întrucât EULEX și-a atins deja capacitatea operațională inițială în întregul Kosovo și, în consecință, și-a asumat responsabilitățile în domeniile judiciar, polițienesc, vamal și al serviciilor corecționale, inclusiv anumite funcții executive, cu scopul supravegherii, îndrumării și consilierii instituțiilor competente din Kosovo în toate domeniile ce privesc instituirea supremației legii; |
| --- | --- |

F.

întrucât stabilitatea regională a Balcanilor Occidentali reprezintă o prioritate pentru Uniunea Europeană, care, din acest motiv, a lansat misiunea EULEX; întrucât EULEX și-a atins deja capacitatea operațională inițială în întregul Kosovo și, în consecință, și-a asumat responsabilitățile în domeniile judiciar, polițienesc, vamal și al serviciilor corecționale, inclusiv anumite funcții executive, cu scopul supravegherii, îndrumării și consilierii instituțiilor competente din Kosovo în toate domeniile ce privesc instituirea supremației legii;

| G. | întrucât, desfășurându-se de asemenea pe teritoriul Kosovo situat la nord de râul Ibar, EULEX contribuie la obiectivul convenit de către toate părțile, de a pune în aplicare supremația legii și de a crea un sistem de justiție coerent pe întreg teritoriul Kosovo, precum și de a garanta tuturor cetățenilor accesul egal la justiție, |
| --- | --- |

G.

întrucât, desfășurându-se de asemenea pe teritoriul Kosovo situat la nord de râul Ibar, EULEX contribuie la obiectivul convenit de către toate părțile, de a pune în aplicare supremația legii și de a crea un sistem de justiție coerent pe întreg teritoriul Kosovo, precum și de a garanta tuturor cetățenilor accesul egal la justiție,

Rolul Europei

| 1. | salută desfășurarea cu succes a misiunii EULEX pe întreg teritoriul Kosovo, inclusiv în partea situată la nord de râul Ibar, în conformitate cu raportul Secretarului General al ONU și cu declarația ulterioară a președinției Consiliului de Securitate al ONU din 26 noiembrie 2008, menționată anterior; |
| --- | --- |

1.

salută desfășurarea cu succes a misiunii EULEX pe întreg teritoriul Kosovo, inclusiv în partea situată la nord de râul Ibar, în conformitate cu raportul Secretarului General al ONU și cu declarația ulterioară a președinției Consiliului de Securitate al ONU din 26 noiembrie 2008, menționată anterior;

| 2. | subliniază angajamentul Uniunii Europene privind respectarea dreptului internațional și asumarea unui rol preponderent în asigurarea stabilității în Kosovo și în regiunea Balcanilor Occidentali în general; reamintește disponibilitatea sa de a sprijini dezvoltarea economică și politică din Kosovo prin oferirea unei perspective europene clare, ca pentru întreaga regiune; |
| --- | --- |

2.

subliniază angajamentul Uniunii Europene privind respectarea dreptului internațional și asumarea unui rol preponderent în asigurarea stabilității în Kosovo și în regiunea Balcanilor Occidentali în general; reamintește disponibilitatea sa de a sprijini dezvoltarea economică și politică din Kosovo prin oferirea unei perspective europene clare, ca pentru întreaga regiune;

| 3. | încurajează statele membre ale UE care nu au recunoscut încă independența Kosovo, să facă acest lucru; |
| --- | --- |

3.

încurajează statele membre ale UE care nu au recunoscut încă independența Kosovo, să facă acest lucru;

| 4. | reamintește rezoluția sa din 29 martie 2007, menționată mai sus, care exclude în mod explicit posibilitatea divizării Kosovo; |
| --- | --- |

4.

reamintește rezoluția sa din 29 martie 2007, menționată mai sus, care exclude în mod explicit posibilitatea divizării Kosovo;

| 5. | constată, în acest sens, faptul că, astfel cum a anunțat trimisul special pentru MINUK în Kosovo al Secretarului General al ONU, Lamberto Zannier, începând din 9 decembrie 2008, MINUK nu mai are nicio competență reziduală în domeniul vamal și polițienesc și va transmite în scurt timp către EULEX toate competențele sale din domeniul justiției, asigurându-se astfel că pe teritoriul Kosovo funcționează o singură ordine de drept; |
| --- | --- |

5.

constată, în acest sens, faptul că, astfel cum a anunțat trimisul special pentru MINUK în Kosovo al Secretarului General al ONU, Lamberto Zannier, începând din 9 decembrie 2008, MINUK nu mai are nicio competență reziduală în domeniul vamal și polițienesc și va transmite în scurt timp către EULEX toate competențele sale din domeniul justiției, asigurându-se astfel că pe teritoriul Kosovo funcționează o singură ordine de drept;

| 6. | solicită comunității internaționale să sprijine EULEX pe deplin și să faciliteze preluarea de către EULEX, pe întreg teritoriul Kosovo, a tuturor sarcinilor relevante ale MINUK în domeniul vamal, polițienesc și judiciar; |
| --- | --- |

6.

solicită comunității internaționale să sprijine EULEX pe deplin și să faciliteze preluarea de către EULEX, pe întreg teritoriul Kosovo, a tuturor sarcinilor relevante ale MINUK în domeniul vamal, polițienesc și judiciar;

| 7. | se așteaptă ca EULEX să funcționeze în conformitate cu mandatul UE, în vederea promovării dezvoltării durabile a provinciei Kosovo și a garantării statului de drept pentru toate comunitățile de pe teritoriul Kosovo; subliniază, în acest sens, faptul că misiunea EULEX acționează în interesul tuturor minorităților etnice din Kosovo, dat fiind că aceasta se va ocupa, printre altele, de soluționarea plângerilor privind discriminarea, hărțuirea și violența etnică, precum și numeroasele probleme nerezolvate privind proprietățile; |
| --- | --- |

7.

se așteaptă ca EULEX să funcționeze în conformitate cu mandatul UE, în vederea promovării dezvoltării durabile a provinciei Kosovo și a garantării statului de drept pentru toate comunitățile de pe teritoriul Kosovo; subliniază, în acest sens, faptul că misiunea EULEX acționează în interesul tuturor minorităților etnice din Kosovo, dat fiind că aceasta se va ocupa, printre altele, de soluționarea plângerilor privind discriminarea, hărțuirea și violența etnică, precum și numeroasele probleme nerezolvate privind proprietățile;

| 8. | salută acordul guvernului Serbiei pentru desfășurarea EULEX, cea mai importantă misiune a politicii europene de securitate și apărare (PESA) până în prezent, precum și disponibilitatea sa de a coopera cu aceasta; încurajează Serbia să își mențină această atitudine constructivă, care este în concordanță cu aspirațiile sale de a deveni membru UE; |
| --- | --- |

8.

salută acordul guvernului Serbiei pentru desfășurarea EULEX, cea mai importantă misiune a politicii europene de securitate și apărare (PESA) până în prezent, precum și disponibilitatea sa de a coopera cu aceasta; încurajează Serbia să își mențină această atitudine constructivă, care este în concordanță cu aspirațiile sale de a deveni membru UE;

| 9. | salută, în acest sens, decizia adoptată în temeiul dispozițiilor tranzitorii convenite de ONU și guvernul sârb, de a desemna un ofițer superior de poliție, sârb kosovar, care să lucreze în cadrul Poliției din Kosovo, dar care să raporteze direct către EULEX, ca prim pas în eforturile pentru asigurarea reprezentării corespunzătoare a tuturor minorităților în poliția din Kosovo; |
| --- | --- |

9.

salută, în acest sens, decizia adoptată în temeiul dispozițiilor tranzitorii convenite de ONU și guvernul sârb, de a desemna un ofițer superior de poliție, sârb kosovar, care să lucreze în cadrul Poliției din Kosovo, dar care să raporteze direct către EULEX, ca prim pas în eforturile pentru asigurarea reprezentării corespunzătoare a tuturor minorităților în poliția din Kosovo;

| 10. | consideră că acordurile tranzitorii negociate între ONU și guvernul sârb vor trebui să fie revizuite în funcție de evoluția situației din teren, după ce EULEX va fi ajuns la deplina sa capacitate operațională; |
| --- | --- |

10.

consideră că acordurile tranzitorii negociate între ONU și guvernul sârb vor trebui să fie revizuite în funcție de evoluția situației din teren, după ce EULEX va fi ajuns la deplina sa capacitate operațională;

| 11. | îndeamnă EULEX să rezolve de urgență problema numărului de cauze nesoluționate încă, aflate sub monitorizare internațională, acordând prioritate cauzelor ce implică violență interetnică, crimelor de război și corupției la nivel înalt, în scopul consolidării supremației legii; |
| --- | --- |

11.

îndeamnă EULEX să rezolve de urgență problema numărului de cauze nesoluționate încă, aflate sub monitorizare internațională, acordând prioritate cauzelor ce implică violență interetnică, crimelor de război și corupției la nivel înalt, în scopul consolidării supremației legii;

| 12. | consideră că înființarea unui program funcțional de protecție a martorilor este vitală pentru acționarea eficace în justiție a infractorilor la nivel înalt din Kosovo, în special în ceea ce privește crimele de război; |
| --- | --- |

12.

consideră că înființarea unui program funcțional de protecție a martorilor este vitală pentru acționarea eficace în justiție a infractorilor la nivel înalt din Kosovo, în special în ceea ce privește crimele de război;

| 13. | solicită Consiliului și Comisiei să acționeze în mod coordonat, în scopul de a asigura coerența acțiunilor externe ale Uniunii și întreprinderea acțiunii comune 2008/124/PESC, menționată mai sus; invită, prin urmare, șeful misiunii EULEX în Kosovo, M. Yves de Kermabon și RSUE să coopereze îndeaproape în mod regulat; mai mult, îndeamnă familia UE să acționeze în mod colectiv și coordonat, depunând eforturi mai mari pentru promovarea participării sârbilor din Kosovo la viața politică, economică și socială a provinciei Kosovo și solicită RSUE să se asigure că guvernul din Kosovo va lua măsuri imediate și concrete în acest sens, inclusiv prin intermediul unor măsuri specifice de dezvoltare economică pentru regiunea Mitrovica, de îndată ce supremația legii este restabilită în zonă; |
| --- | --- |

13.

solicită Consiliului și Comisiei să acționeze în mod coordonat, în scopul de a asigura coerența acțiunilor externe ale Uniunii și întreprinderea acțiunii comune 2008/124/PESC, menționată mai sus; invită, prin urmare, șeful misiunii EULEX în Kosovo, M. Yves de Kermabon și RSUE să coopereze îndeaproape în mod regulat; mai mult, îndeamnă familia UE să acționeze în mod colectiv și coordonat, depunând eforturi mai mari pentru promovarea participării sârbilor din Kosovo la viața politică, economică și socială a provinciei Kosovo și solicită RSUE să se asigure că guvernul din Kosovo va lua măsuri imediate și concrete în acest sens, inclusiv prin intermediul unor măsuri specifice de dezvoltare economică pentru regiunea Mitrovica, de îndată ce supremația legii este restabilită în zonă;

| 14. | invită, prin urmare, Înaltul Reprezentant pentru politica externă și de securitate comună al Uniunii să-și demonstreze clar sprijinul pentru misiunile europene în Kosovo (EULEX KOSOVO) și să viziteze Kosovo cât mai curând posibil; |
| --- | --- |

14.

invită, prin urmare, Înaltul Reprezentant pentru politica externă și de securitate comună al Uniunii să-și demonstreze clar sprijinul pentru misiunile europene în Kosovo (EULEX KOSOVO) și să viziteze Kosovo cât mai curând posibil;

| 15. | salută angajamentul Comisiei de a utiliza toate instrumentele comunitare disponibile, îndeosebi Instrumentul de pre-aderare, pentru promovarea dezvoltării socio-economice a Kosovo, pentru îmbunătățirea transparenței, eficienței și democrației în guvernarea și societatea din Kosovo și pentru a favoriza pacea și stabilitatea în Kosovo și în întreaga regiune; salută, în acest sens, intenția Comisiei de a prezenta un studiu care va examina modalitățile de consolidare a dezvoltării socio-economice și politice a Kosovo și își exprimă convingerea că acest studiu va fi bazat pe un dialog responsabil cu autoritățile din Kosovo și că va fi însoțit de un angajament politic reînnoit care să asigure continuarea reformelor necesare; |
| --- | --- |

15.

salută angajamentul Comisiei de a utiliza toate instrumentele comunitare disponibile, îndeosebi Instrumentul de pre-aderare, pentru promovarea dezvoltării socio-economice a Kosovo, pentru îmbunătățirea transparenței, eficienței și democrației în guvernarea și societatea din Kosovo și pentru a favoriza pacea și stabilitatea în Kosovo și în întreaga regiune; salută, în acest sens, intenția Comisiei de a prezenta un studiu care va examina modalitățile de consolidare a dezvoltării socio-economice și politice a Kosovo și își exprimă convingerea că acest studiu va fi bazat pe un dialog responsabil cu autoritățile din Kosovo și că va fi însoțit de un angajament politic reînnoit care să asigure continuarea reformelor necesare;

| 16. | consideră că Comisia ar trebui să acorde atenție urgentă promovării proiectelor locale care facilitează reconcilierea între diferitele comunități și promovează o mai mare mobilitate a persoanelor; |
| --- | --- |

16.

consideră că Comisia ar trebui să acorde atenție urgentă promovării proiectelor locale care facilitează reconcilierea între diferitele comunități și promovează o mai mare mobilitate a persoanelor;

| 17. | consideră că proiectele care au ca scop, de exemplu, restaurarea cimitirelor profanate, cu implicarea directă a actorilor locali, ar avea o valoare simbolică considerabilă pentru comunitățile din Kosovo și ar contribui la un climat interetnic mai propice; invită Comisia și RSUE să se asigure că astfel de inițiative sunt prioritare pe agenda guvernului din Kosovo; |
| --- | --- |

17.

consideră că proiectele care au ca scop, de exemplu, restaurarea cimitirelor profanate, cu implicarea directă a actorilor locali, ar avea o valoare simbolică considerabilă pentru comunitățile din Kosovo și ar contribui la un climat interetnic mai propice; invită Comisia și RSUE să se asigure că astfel de inițiative sunt prioritare pe agenda guvernului din Kosovo;

| 18. | consideră, de asemenea, că înființarea unui Colegiu Universitar European multietnic, în plus față de centrele universitare existente la Pristina și Mitrovica, și față de structurile culturale, sociale și de sănătate care se adresează în mod special comunității sârbe din Kosovo central, ar constitui un stimulent major spre promovarea integrării comunității sârbe în Kosovo; prin urmare, solicită Comisiei să ia măsuri imediate în vederea punerii în aplicare a acestui proiect, în strânsă cooperare cu guvernul din Kosovo; |
| --- | --- |

18.

consideră, de asemenea, că înființarea unui Colegiu Universitar European multietnic, în plus față de centrele universitare existente la Pristina și Mitrovica, și față de structurile culturale, sociale și de sănătate care se adresează în mod special comunității sârbe din Kosovo central, ar constitui un stimulent major spre promovarea integrării comunității sârbe în Kosovo; prin urmare, solicită Comisiei să ia măsuri imediate în vederea punerii în aplicare a acestui proiect, în strânsă cooperare cu guvernul din Kosovo;

| 19. | îndeamnă Comisia și statele membre să asiste guvernul din Kosovo în rezolvarea lipsei acute de personal în sectoare-cheie ale administrației publice, să sprijine formarea profesională a funcționarilor publici și să ajute la îmbunătățirea infrastructurii de comunicații, pentru a asigura buna funcționare a administrației și pentru a consolida legătura între nivelul administrativ și societatea civilă; |
| --- | --- |

19.

îndeamnă Comisia și statele membre să asiste guvernul din Kosovo în rezolvarea lipsei acute de personal în sectoare-cheie ale administrației publice, să sprijine formarea profesională a funcționarilor publici și să ajute la îmbunătățirea infrastructurii de comunicații, pentru a asigura buna funcționare a administrației și pentru a consolida legătura între nivelul administrativ și societatea civilă;

Administrarea Kosovo

| 20. | salută îmbunătățirea situației securității în Kosovo; sprijină eforturile poliției din Kosovo de atingere a unui grad ambițios de profesionalism și încredere; subliniază, în această privință, necesitatea vitală de a crea o forță de poliție multietnică în toate zonele din Kosovo; salută, ca atare, întoarcerea unora dintre ofițerii de poliție de etnie sârbă în cadrul Poliției din Kosovo și îndeamnă autoritățile kosovare să sprijine reintegrarea acelora dintre ofițerii de poliție care încă nu s-au întors; |
| --- | --- |

20.

salută îmbunătățirea situației securității în Kosovo; sprijină eforturile poliției din Kosovo de atingere a unui grad ambițios de profesionalism și încredere; subliniază, în această privință, necesitatea vitală de a crea o forță de poliție multietnică în toate zonele din Kosovo; salută, ca atare, întoarcerea unora dintre ofițerii de poliție de etnie sârbă în cadrul Poliției din Kosovo și îndeamnă autoritățile kosovare să sprijine reintegrarea acelora dintre ofițerii de poliție care încă nu s-au întors;

| 21. | subliniază necesitatea unei administrări descentralizate, așa cum se stipulează în propunerea globală referitoare la acordul asupra statutului; subliniază că descentralizarea nu este doar în interesul comunității sârbe, ci în avantajul tuturor cetățenilor din Kosovo, deoarece rezultatul va fi o administrație mai transparentă și mai apropiată de cetățeni; |
| --- | --- |

21.

subliniază necesitatea unei administrări descentralizate, așa cum se stipulează în propunerea globală referitoare la acordul asupra statutului; subliniază că descentralizarea nu este doar în interesul comunității sârbe, ci în avantajul tuturor cetățenilor din Kosovo, deoarece rezultatul va fi o administrație mai transparentă și mai apropiată de cetățeni;

| 22. | reiterează importanța unei societăți civile puternice, care ar consolida principiile democratice ce susțin guvernarea în Kosovo; îndeamnă în acest sens guvernul din Kosovo să sprijine mișcările pașnice ale cetățenilor și dezvoltarea unei mass-media libere, fără interferențe politice; |
| --- | --- |

22.

reiterează importanța unei societăți civile puternice, care ar consolida principiile democratice ce susțin guvernarea în Kosovo; îndeamnă în acest sens guvernul din Kosovo să sprijine mișcările pașnice ale cetățenilor și dezvoltarea unei mass-media libere, fără interferențe politice;

| 23. | subliniază necesitatea aplicării prevederilor de protecție a minorităților consacrate prin Constituția Kosovo și consideră că punerea deplină în aplicare a drepturilor minorităților este de o importanță fundamentală pentru stabilitatea din Kosovo și din regiune; |
| --- | --- |

23.

subliniază necesitatea aplicării prevederilor de protecție a minorităților consacrate prin Constituția Kosovo și consideră că punerea deplină în aplicare a drepturilor minorităților este de o importanță fundamentală pentru stabilitatea din Kosovo și din regiune;

| 24. | îndeamnă guvernul Kosovo să-și respecte în continuare angajamentul de a promova un spirit de pace, toleranță și dialog intercultural și interreligios în toate comunitățile din Kosovo, respectiv albanezi, sârbi, rroma, așcali, egipteni, gorani, turci și bosniaci și să creeze condițiile potrivite pentru întoarcerea în Kosovo a refugiaților, inclusiv prin investiții ale guvernului Kosovo în locuri de muncă, infrastructură și asigurarea serviciilor de bază în zonele aferente, garantând, de asemenea, faptul că minoritățile pot beneficia de măsurile menționate mai sus; |
| --- | --- |

24.

îndeamnă guvernul Kosovo să-și respecte în continuare angajamentul de a promova un spirit de pace, toleranță și dialog intercultural și interreligios în toate comunitățile din Kosovo, respectiv albanezi, sârbi, rroma, așcali, egipteni, gorani, turci și bosniaci și să creeze condițiile potrivite pentru întoarcerea în Kosovo a refugiaților, inclusiv prin investiții ale guvernului Kosovo în locuri de muncă, infrastructură și asigurarea serviciilor de bază în zonele aferente, garantând, de asemenea, faptul că minoritățile pot beneficia de măsurile menționate mai sus;

| 25. | își manifestă îngrijorarea față de criticile exprimate de Secretarul General al ONU în raportul menționat mai sus privind MINUK cu privire la revizuirea criteriilor de selecție ale beneficiarului pentru rambursarea finanțării propusă de către ministerul din Kosovo al comunităților și repatrierilor; reamintește guvernului Kosovo că, în contextul declinului acut al cifrei repatrierilor, puținele fonduri disponibile ar trebui să fie în continuare direcționate exclusiv pentru a facilita revenirea în Kosovo a persoanelor strămutate; |
| --- | --- |

25.

își manifestă îngrijorarea față de criticile exprimate de Secretarul General al ONU în raportul menționat mai sus privind MINUK cu privire la revizuirea criteriilor de selecție ale beneficiarului pentru rambursarea finanțării propusă de către ministerul din Kosovo al comunităților și repatrierilor; reamintește guvernului Kosovo că, în contextul declinului acut al cifrei repatrierilor, puținele fonduri disponibile ar trebui să fie în continuare direcționate exclusiv pentru a facilita revenirea în Kosovo a persoanelor strămutate;

| 26. | îndeamnă autoritățile internaționale și locale să reglementeze statutul juridic al apatrizilor rromi, așcali și egipteni ce trăiesc în Kosovo, inclusiv drepturile de proprietate ale acestora ; invită autoritățile să îmbunătățească situația acestor comunități, asigurându-le accesul egal la sistemul de învățământ de calitate aflat la dispoziția majorității populației, și, acolo unde este posibil, la educație în limba maternă, asigurându-le accesul la piața muncii și la serviciile de sănătate, oferind condiții de cazare igienice și garantând participarea acestora la viața socială și politică; |
| --- | --- |

26.

îndeamnă autoritățile internaționale și locale să reglementeze statutul juridic al apatrizilor rromi, așcali și egipteni ce trăiesc în Kosovo, inclusiv drepturile de proprietate ale acestora ; invită autoritățile să îmbunătățească situația acestor comunități, asigurându-le accesul egal la sistemul de învățământ de calitate aflat la dispoziția majorității populației, și, acolo unde este posibil, la educație în limba maternă, asigurându-le accesul la piața muncii și la serviciile de sănătate, oferind condiții de cazare igienice și garantând participarea acestora la viața socială și politică;

| 27. | își manifestă profunda îngrijorare față de problemele acute de sănătate din familiile de rromi din taberele de refugiați de la Osterode și Cesmin Lug; consideră că acestea sunt direct legate de amplasarea improprie a acestor tabere pe sedimentele foarte toxice rămase de la minele de plumb din Trepça; salută tratativele inițiale ale Comisiei cu guvernul din Kosovo și îndeamnă Comisia să își continue eforturile în vederea relocării urgente a familiilor respective; |
| --- | --- |

27.

își manifestă profunda îngrijorare față de problemele acute de sănătate din familiile de rromi din taberele de refugiați de la Osterode și Cesmin Lug; consideră că acestea sunt direct legate de amplasarea improprie a acestor tabere pe sedimentele foarte toxice rămase de la minele de plumb din Trepça; salută tratativele inițiale ale Comisiei cu guvernul din Kosovo și îndeamnă Comisia să își continue eforturile în vederea relocării urgente a familiilor respective;

| 28. | invită statele membre să abordeze în mod prudent și delicat chestiunea returnării obligatorii în Kosovo a etnicilor minoritari, îndeosebi a sârbilor kosovari și a etnicilor rroma care trăiesc de mai mulți ani în Europa occidentală și să elaboreze în același timp măsuri complementare privind integrarea socio-economică a acestora; |
| --- | --- |

28.

invită statele membre să abordeze în mod prudent și delicat chestiunea returnării obligatorii în Kosovo a etnicilor minoritari, îndeosebi a sârbilor kosovari și a etnicilor rroma care trăiesc de mai mulți ani în Europa occidentală și să elaboreze în același timp măsuri complementare privind integrarea socio-economică a acestora;

| 29. | evidențiază faptul că respectul pentru diversitatea culturală se găsește în centrul proiectului european; subliniază că înțelegerea dimensiunii multi-etnice a patrimoniului cultural și religios este o condiție necesară pentru pacea și stabilitatea în regiune; îndeamnă, ca atare, toate părțile implicate să lanseze un dialog tehnic privind protejarea, conservarea, restaurarea și promovarea patrimoniului cultural și religios și a identității culturale în Kosovo; |
| --- | --- |

29.

evidențiază faptul că respectul pentru diversitatea culturală se găsește în centrul proiectului european; subliniază că înțelegerea dimensiunii multi-etnice a patrimoniului cultural și religios este o condiție necesară pentru pacea și stabilitatea în regiune; îndeamnă, ca atare, toate părțile implicate să lanseze un dialog tehnic privind protejarea, conservarea, restaurarea și promovarea patrimoniului cultural și religios și a identității culturale în Kosovo;

| 30. | ia act de Constituția din Kosovo, care recunoaște în mod explicit egalitatea între femei și bărbați, dar și de faptul că femeile nu sunt suficient implicate în dezvoltarea politică, economică și socială a Kosovo, precum și de faptul că acestea sunt dezavantajate în ceea ce privește educația și oportunitățile de ocupare a unui loc de muncă; invită, ca atare, guvernul Kosovo să inițieze și să pună în aplicare, cu sprijinul Comisiei, măsuri pentru a asigura egalitatea de șanse pentru femei, reprezentarea corespunzătoare a acestora în instituțiile din Kosovo și participarea în viața economică, socială și politică din Kosovoa acestuia și să adopte în continuare măsuri eficiente pentru a contracara violența domestică împotriva femeilor; |
| --- | --- |

30.

ia act de Constituția din Kosovo, care recunoaște în mod explicit egalitatea între femei și bărbați, dar și de faptul că femeile nu sunt suficient implicate în dezvoltarea politică, economică și socială a Kosovo, precum și de faptul că acestea sunt dezavantajate în ceea ce privește educația și oportunitățile de ocupare a unui loc de muncă; invită, ca atare, guvernul Kosovo să inițieze și să pună în aplicare, cu sprijinul Comisiei, măsuri pentru a asigura egalitatea de șanse pentru femei, reprezentarea corespunzătoare a acestora în instituțiile din Kosovo și participarea în viața economică, socială și politică din Kosovoa acestuia și să adopte în continuare măsuri eficiente pentru a contracara violența domestică împotriva femeilor;

| 31. | insistă asupra faptului că trebuie sprijinite și promovate schimburi academice prin programe cum ar fi Erasmus Mundus, în scopul încurajării cetățenilor din Kosovo să obțină calificări și experiență în cadrul UE, în speranța că o educație vastă le va permite să contribuie la dezvoltarea democratică a țării; |
| --- | --- |

31.

insistă asupra faptului că trebuie sprijinite și promovate schimburi academice prin programe cum ar fi Erasmus Mundus, în scopul încurajării cetățenilor din Kosovo să obțină calificări și experiență în cadrul UE, în speranța că o educație vastă le va permite să contribuie la dezvoltarea democratică a țării;

| 32. | îndeamnă Kosovo și Serbia să lanseze un dialog constructiv privind domenii de interes comun și să contribuie la cooperarea regională; |
| --- | --- |

32.

îndeamnă Kosovo și Serbia să lanseze un dialog constructiv privind domenii de interes comun și să contribuie la cooperarea regională;

| 33. | evidențiază nevoia de hotărâre și transparență în procesul de privatizare în scopul de a se evita crearea oricărei impresii de nepotism și corupție; |
| --- | --- |

33.

evidențiază nevoia de hotărâre și transparență în procesul de privatizare în scopul de a se evita crearea oricărei impresii de nepotism și corupție;

| 34. | își manifestă îngrijorarea față de situația economică din Kosovo și de influența negativă pe care o au ritmul lent al reformelor, corupția largă și crima organizată asupra economiei și asupra credibilității instituțiilor din Kosovo; subliniază necesitatea ca guvernul kosovar să întreprindă eforturi sincere pentru a asigura o mai mare transparență și un mai mare nivel de răspundere și să consolideze legăturile dintre nivelul politic și societatea civilă; invită guvernul din Kosovo să utilizeze fondurile publice, precum și fondurile primite de la donatorii internaționali într-o manieră transparentă și responsabilă și îndeamnă Comisia să ajute autoritățile din Kosovo să se apropie de standardele europene în domeniile responsabilității din sectorul public și al transparenței economice; consideră că acest aspect este esențial pentru crearea unui mediu atractiv pentru investiții și pentru dezvoltarea afacerilor; |
| --- | --- |

34.

își manifestă îngrijorarea față de situația economică din Kosovo și de influența negativă pe care o au ritmul lent al reformelor, corupția largă și crima organizată asupra economiei și asupra credibilității instituțiilor din Kosovo; subliniază necesitatea ca guvernul kosovar să întreprindă eforturi sincere pentru a asigura o mai mare transparență și un mai mare nivel de răspundere și să consolideze legăturile dintre nivelul politic și societatea civilă; invită guvernul din Kosovo să utilizeze fondurile publice, precum și fondurile primite de la donatorii internaționali într-o manieră transparentă și responsabilă și îndeamnă Comisia să ajute autoritățile din Kosovo să se apropie de standardele europene în domeniile responsabilității din sectorul public și al transparenței economice; consideră că acest aspect este esențial pentru crearea unui mediu atractiv pentru investiții și pentru dezvoltarea afacerilor;

| 35. | subliniază importanța deplinei cooperări economice regionale și obligația de a respecta și de a aplica pe deplin prevederile Acordului CEFTA; |
| --- | --- |

35.

subliniază importanța deplinei cooperări economice regionale și obligația de a respecta și de a aplica pe deplin prevederile Acordului CEFTA;

| 36. | sugerează autorităților din Kosovo să investească în energie regenerabilă și să coopereze la nivel regional în acest domeniu; |
| --- | --- |

36.

sugerează autorităților din Kosovo să investească în energie regenerabilă și să coopereze la nivel regional în acest domeniu;

| 37. | își manifestă preocuparea serioasă față de penuria energetică din Kosovo și realizează necesitatea soluționării acestei probleme; cu toate acestea, este îngrijorat de planurile guvernului de a construi o mare termocentrală alimentată cu lignit într-o zonă intens populată; îndeamnă guvernul Kosovo să țină seama de impactul unei noi termocentrale pe lignit asupra mediului, sănătății publice și asupra utilizării unor resurse finite precum solul și apa, și să respecte normele europene de mediu și politica europeană privind schimbările climatice; |
| --- | --- |

37.

își manifestă preocuparea serioasă față de penuria energetică din Kosovo și realizează necesitatea soluționării acestei probleme; cu toate acestea, este îngrijorat de planurile guvernului de a construi o mare termocentrală alimentată cu lignit într-o zonă intens populată; îndeamnă guvernul Kosovo să țină seama de impactul unei noi termocentrale pe lignit asupra mediului, sănătății publice și asupra utilizării unor resurse finite precum solul și apa, și să respecte normele europene de mediu și politica europeană privind schimbările climatice;

| 38. | solicită RCI să monitorizeze dizolvarea corpului de protecție a Kosovo și înființarea forței de securitate a Kosovo (KSF) sub directa supraveghere a KFOR; îndeamnă guvernul Kosovo să prevadă trecerea KSF sub control exclusiv civil; consideră că o revizuire a Acordului de la Kumanovo între NATO și guvernul sârb nu poate avea loc până când nu este garantată deplina stabilitate și securitate și nu sunt clarificate relațiile dintre Serbia și Kosovo; |
| --- | --- |

38.

solicită RCI să monitorizeze dizolvarea corpului de protecție a Kosovo și înființarea forței de securitate a Kosovo (KSF) sub directa supraveghere a KFOR; îndeamnă guvernul Kosovo să prevadă trecerea KSF sub control exclusiv civil; consideră că o revizuire a Acordului de la Kumanovo între NATO și guvernul sârb nu poate avea loc până când nu este garantată deplina stabilitate și securitate și nu sunt clarificate relațiile dintre Serbia și Kosovo;

*

- *

| 39. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, Guvernului din Kosovo, Guvernului Serbiei, MINUK, șefului misiuni MINUK. șefului misiunii EULEX KOSOVO, Reprezentantului Special al Uniunii Europene, membrilor Grupului de coordonare internațional și Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite. |
| --- | --- |

39.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, Guvernului din Kosovo, Guvernului Serbiei, MINUK, șefului misiuni MINUK. șefului misiunii EULEX KOSOVO, Reprezentantului Special al Uniunii Europene, membrilor Grupului de coordonare internațional și Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite.

---

(1)  JO C 27 E, 31.1.2008, p. 207.

(2)  JO L 42, 16.2.2008, p. 92.

(3)  JO L 42, 16.2.2008, p. 88.

---

| 18.3.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 67/132 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 67/132

---

Relațiile comerciale și economice cu China

P6_TA(2009)0053

Rezoluția Parlamentului European din 5 februarie 2009 referitoare la relațiile economice și comerciale cu China (2008/2171(INI))

(2010/C 67 E/16)

Parlamentul European,

| — | având în vedere mecanismul de dialog economic și comercial la nivel înalt UE-China (MNI), care s-a reunit pentru prima dată la Beijing la 25 aprilie 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere mecanismul de dialog economic și comercial la nivel înalt UE-China (MNI), care s-a reunit pentru prima dată la Beijing la 25 aprilie 2008,

| — | având în vedere concluziile celui de-al zecelea Summit China-UE de la Beijing din 28 noiembrie 2007, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile celui de-al zecelea Summit China-UE de la Beijing din 28 noiembrie 2007,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „UE – China: parteneri mai apropiați, responsabilități sporite” (COM (2006)0631) și documentul de lucru anexat, intitulat „Document de strategie privind relațiile comerciale și de investiții dintre UE și China: concurență și parteneriat” (COM(2006)0632), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „UE – China: parteneri mai apropiați, responsabilități sporite” (COM (2006)0631) și documentul de lucru anexat, intitulat „Document de strategie privind relațiile comerciale și de investiții dintre UE și China: concurență și parteneriat” (COM(2006)0632),

| — | având în vedere decizia luată la cea de a patra Conferință ministerială a Organizației Mondiale a Comerțului (OMC) de la Doha, Qatar din 9-14 noiembrie 2001 privind admiterea Chinei în OMC începând din 11 noiembrie 2001 și, începând din 1 ianuarie 2002, a Taipeiului chinez, |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia luată la cea de a patra Conferință ministerială a Organizației Mondiale a Comerțului (OMC) de la Doha, Qatar din 9-14 noiembrie 2001 privind admiterea Chinei în OMC începând din 11 noiembrie 2001 și, începând din 1 ianuarie 2002, a Taipeiului chinez,

| — | având în vedere rezoluțiile sale recente referitoare la China, în special Rezoluția din 7 septembrie 2006 referitoare la relațiile UE-China (1) și Rezoluția din 13 octombrie 2005 referitoare la perspectivele relațiilor comerciale dintre UE și China (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale recente referitoare la China, în special Rezoluția din 7 septembrie 2006 referitoare la relațiile UE-China (1) și Rezoluția din 13 octombrie 2005 referitoare la perspectivele relațiilor comerciale dintre UE și China (2),

| — | având în vedere studiul Comisiei din 15 februarie 2007 intitulat „Viitoarele oportunități și provocări în relațiile comerciale și de investiții UE-China 2006-2010”, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul Comisiei din 15 februarie 2007 intitulat „Viitoarele oportunități și provocări în relațiile comerciale și de investiții UE-China 2006-2010”,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 10 iulie 2008 referitoare la situația din China după cutremur și înaintea Jocurilor Olimpice (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 10 iulie 2008 referitoare la situația din China după cutremur și înaintea Jocurilor Olimpice (3),

| — | având în vedere cel de al 8-lea raport anual al Camerei de Comerț a Uniunii Europene din China, intitulat „Document de poziție privind prezența comercială europeană în China 2008/2009”, |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de al 8-lea raport anual al Camerei de Comerț a Uniunii Europene din China, intitulat „Document de poziție privind prezența comercială europeană în China 2008/2009”,

| — | având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional și avizele Comisiei pentru afaceri externe, Comisiei pentru dezvoltare, Comisiei pentru afaceri economice și monetare, Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor(A6-0021/2009), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional și avizele Comisiei pentru afaceri externe, Comisiei pentru dezvoltare, Comisiei pentru afaceri economice și monetare, Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor(A6-0021/2009),

| A. | întrucât relațiile comerciale dintre UE și China au sporit enorm din 2000, și întrucât Uniunea Europeană este din 2006 cel mai mare partener comercial al Chinei, iar China a ocupat din 2007 a doua poziție în topul partenerilor comerciali ai Uniunii Europene; |
| --- | --- |

A.

întrucât relațiile comerciale dintre UE și China au sporit enorm din 2000, și întrucât Uniunea Europeană este din 2006 cel mai mare partener comercial al Chinei, iar China a ocupat din 2007 a doua poziție în topul partenerilor comerciali ai Uniunii Europene;

| B. | întrucât consideră că o mai mare dezvoltare și calitatea de membru al OMC, pe lângă avantaje semnificative, presupun o creștere a responsabilității Chinei de a juca pe deplin un rol pozitiv în ordinea economică mondială, inclusiv în cadrul Fondului Monetar Internațional (FMI) și al Grupului Băncii Mondiale; |
| --- | --- |

B.

întrucât consideră că o mai mare dezvoltare și calitatea de membru al OMC, pe lângă avantaje semnificative, presupun o creștere a responsabilității Chinei de a juca pe deplin un rol pozitiv în ordinea economică mondială, inclusiv în cadrul Fondului Monetar Internațional (FMI) și al Grupului Băncii Mondiale;

| C. | întrucât, în pofida creșterii permanente, comerțul bilateral dintre China și UE, care prezenta în 2007 un deficit comercial față de China de peste 160 de miliarde EUR, rămâne dezechilibrat; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în pofida creșterii permanente, comerțul bilateral dintre China și UE, care prezenta în 2007 un deficit comercial față de China de peste 160 de miliarde EUR, rămâne dezechilibrat;

| D. | întrucât dezechilibrele financiare și macroeconomice și scăderea cererii pe plan intern și a exporturilor stau la baza actualei crize financiare și economice mondiale, de care este afectată și China; |
| --- | --- |

D.

întrucât dezechilibrele financiare și macroeconomice și scăderea cererii pe plan intern și a exporturilor stau la baza actualei crize financiare și economice mondiale, de care este afectată și China;

| E. | întrucât accesul pe piața chineză este complicat din cauza politicilor industriale de stat, a cazurilor de încălcare a drepturilor de proprietate intelectuală și a unui regim ambiguu de elaborare și respectare a normelor, ceea ce pune bariere tehnice și netarifare (BNT) în calea comerțului pentru întreprinderile din UE; |
| --- | --- |

E.

întrucât accesul pe piața chineză este complicat din cauza politicilor industriale de stat, a cazurilor de încălcare a drepturilor de proprietate intelectuală și a unui regim ambiguu de elaborare și respectare a normelor, ceea ce pune bariere tehnice și netarifare (BNT) în calea comerțului pentru întreprinderile din UE;

| F. | întrucât producătorii din UE de mărfuri și servicii sunt extrem de competitivi pe piețele mondiale, iar accesul liber și echitabil la piața chineză ar permite întreprinderilor din UE să obțină o creștere a exporturilor și să își consolideze prezența pe această piață și ar duce, de asemenea, la o creștere a calității și serviciilor pentru consumatorii chinezi; |
| --- | --- |

F.

întrucât producătorii din UE de mărfuri și servicii sunt extrem de competitivi pe piețele mondiale, iar accesul liber și echitabil la piața chineză ar permite întreprinderilor din UE să obțină o creștere a exporturilor și să își consolideze prezența pe această piață și ar duce, de asemenea, la o creștere a calității și serviciilor pentru consumatorii chinezi;

| G. | întrucât exporturile Uniunii Europene către China au crescut în anul 2007 cu 18,7%, înregistrând o valoare de 231 de miliarde EUR; |
| --- | --- |

G.

întrucât exporturile Uniunii Europene către China au crescut în anul 2007 cu 18,7%, înregistrând o valoare de 231 de miliarde EUR;

| H. | întrucât mărfurile contrafăcute și piratate se produc în China la o scară care este în continuare alarmantă, iar 60% dintre mărfurile contrafăcute confiscate de autoritățile vamale din Uniunea Europeană sunt produse în China; întrucât producerea acestor mărfuri se realizează adesea în spații în care se produc mărfuri și pentru piața reglementată, încălcându-se drepturile lucrătorilor și normele de sănătate și siguranță și prezintă riscuri pentru consumatori, iar în cazul produselor chimice, pentru mediu, |
| --- | --- |

H.

întrucât mărfurile contrafăcute și piratate se produc în China la o scară care este în continuare alarmantă, iar 60% dintre mărfurile contrafăcute confiscate de autoritățile vamale din Uniunea Europeană sunt produse în China; întrucât producerea acestor mărfuri se realizează adesea în spații în care se produc mărfuri și pentru piața reglementată, încălcându-se drepturile lucrătorilor și normele de sănătate și siguranță și prezintă riscuri pentru consumatori, iar în cazul produselor chimice, pentru mediu,

Observații generale

| 1. | subliniază faptul că comerțul dintre UE și China s-a extins enorm și că reprezintă cea mai importantă provocare pentru relațiile comerciale ale Uniunii Europene; |
| --- | --- |

1.

subliniază faptul că comerțul dintre UE și China s-a extins enorm și că reprezintă cea mai importantă provocare pentru relațiile comerciale ale Uniunii Europene;

| 2. | subliniază că relațiile comerciale ale Europei cu China ar trebui să se bazeze pe principiile reciprocității, concurenței și comerțului în condiții echitabile în conformitate cu valorile noastre comune și cu respectarea reglementărilor OMC, ținând totodată seama de dezvoltarea durabilă, respectarea limitelor mediului și contribuția la îndeplinirea obiectivelor mondiale în domeniul prevenirii schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

2.

subliniază că relațiile comerciale ale Europei cu China ar trebui să se bazeze pe principiile reciprocității, concurenței și comerțului în condiții echitabile în conformitate cu valorile noastre comune și cu respectarea reglementărilor OMC, ținând totodată seama de dezvoltarea durabilă, respectarea limitelor mediului și contribuția la îndeplinirea obiectivelor mondiale în domeniul prevenirii schimbărilor climatice;

| 3. | consideră că China, fiind unul dintre motoarele dezvoltării globale, trebuie să-și asume pe deplin responsabilitatea de a garanta dezvoltarea durabilă și echilibrată a ordinii economice globale; |
| --- | --- |

3.

consideră că China, fiind unul dintre motoarele dezvoltării globale, trebuie să-și asume pe deplin responsabilitatea de a garanta dezvoltarea durabilă și echilibrată a ordinii economice globale;

| 4. | invită Comisia să continue politica de angajament și dialog cu China; salută asistența tehnică oferită de Comisie Chinei în sectorul comercial; consideră că o astfel de asistență este vitală pentru a sprijini integrarea cu succes a Chinei în economia mondială și, în special, respectarea obligațiilor și angajamentelor sale din cadrul OMC și îmbunătățirea condițiilor sociale și de mediu; |
| --- | --- |

4.

invită Comisia să continue politica de angajament și dialog cu China; salută asistența tehnică oferită de Comisie Chinei în sectorul comercial; consideră că o astfel de asistență este vitală pentru a sprijini integrarea cu succes a Chinei în economia mondială și, în special, respectarea obligațiilor și angajamentelor sale din cadrul OMC și îmbunătățirea condițiilor sociale și de mediu;

| 5. | subliniază că este necesară o cooperare fără precedent între UE și China pentru a soluționa criza financiară și economică actuală; consideră că aceasta este o ocazie deosebită ca UE și China să facă împreună dovadă de responsabilitate și să contribuie la soluționarea crizei; |
| --- | --- |

5.

subliniază că este necesară o cooperare fără precedent între UE și China pentru a soluționa criza financiară și economică actuală; consideră că aceasta este o ocazie deosebită ca UE și China să facă împreună dovadă de responsabilitate și să contribuie la soluționarea crizei;

| 6. | consideră că dezvoltarea relațiilor comerciale cu China trebuie să meargă în paralel cu dezvoltarea unui dialog politic veritabil, fructuos și eficient, care să includă o varietate de subiecte; consideră că drepturile omului ar trebui să constituie o parte integrantă esențială a relațiilor dintre UE și China; invită Comisia să insiste asupra consolidării clauzei privind drepturile omului în cadrul negocierilor cu China cu privire la un Acord reînnoit de parteneriat și cooperare (APC); |
| --- | --- |

6.

consideră că dezvoltarea relațiilor comerciale cu China trebuie să meargă în paralel cu dezvoltarea unui dialog politic veritabil, fructuos și eficient, care să includă o varietate de subiecte; consideră că drepturile omului ar trebui să constituie o parte integrantă esențială a relațiilor dintre UE și China; invită Comisia să insiste asupra consolidării clauzei privind drepturile omului în cadrul negocierilor cu China cu privire la un Acord reînnoit de parteneriat și cooperare (APC);

| 7. | consideră că sistemul actual de comerț deschis ar putea stimula activitatea economică dintre China și țările în curs de dezvoltare cu beneficii posibile pentru ambele părți și ar putea reprezenta o șansă fără precedent pentru creșterea economică și pentru integrarea acestora în economia mondială, cu condiția ca politicile comerciale să fie în conformitate cu obiectivele de dezvoltare, iar creșterea economică să conducă la reducerea sărăciei; |
| --- | --- |

7.

consideră că sistemul actual de comerț deschis ar putea stimula activitatea economică dintre China și țările în curs de dezvoltare cu beneficii posibile pentru ambele părți și ar putea reprezenta o șansă fără precedent pentru creșterea economică și pentru integrarea acestora în economia mondială, cu condiția ca politicile comerciale să fie în conformitate cu obiectivele de dezvoltare, iar creșterea economică să conducă la reducerea sărăciei;

| 8. | încurajează Comisia să urmărească deschiderea în relațiile comerciale dintre UE și China; consideră că Uniunea Europeană și statele membre ar trebui să ofere în continuare un acces liber și echitabil exporturilor din China și să anticipeze provocările reprezentate de China, legate de concurență; consideră că, la rândul său, China ar trebui să răspundă acestor eforturi prin consolidarea angajamentului său pentru deschidere economică și reforma pieței; |
| --- | --- |

8.

încurajează Comisia să urmărească deschiderea în relațiile comerciale dintre UE și China; consideră că Uniunea Europeană și statele membre ar trebui să ofere în continuare un acces liber și echitabil exporturilor din China și să anticipeze provocările reprezentate de China, legate de concurență; consideră că, la rândul său, China ar trebui să răspundă acestor eforturi prin consolidarea angajamentului său pentru deschidere economică și reforma pieței;

| 9. | îndeamnă China să joace un rol activ în OMC, pe măsura importanței sale economice și comerciale, în vederea încurajării dezvoltării durabile a comerțului mondial într-un cadru de reglementare strict și transparent; |
| --- | --- |

9.

îndeamnă China să joace un rol activ în OMC, pe măsura importanței sale economice și comerciale, în vederea încurajării dezvoltării durabile a comerțului mondial într-un cadru de reglementare strict și transparent;

| 10. | salută participarea Chinei la întâlnirea G-20 care a avut loc la Washington, în data de 15 noiembrie 2008, care ar trebui să faciliteze implicarea definitivă a acesteia în afacerile economice și financiare mondiale, cu asumarea ulterioară a unor responsabilități majore la nivel mondial; |
| --- | --- |

10.

salută participarea Chinei la întâlnirea G-20 care a avut loc la Washington, în data de 15 noiembrie 2008, care ar trebui să faciliteze implicarea definitivă a acesteia în afacerile economice și financiare mondiale, cu asumarea ulterioară a unor responsabilități majore la nivel mondial;

| 11. | subliniază că protecționismul nu poate constitui răspunsul Europei la intensificarea relațiilor comerciale UE-China; consideră că Uniunea Europeană și statele membre ar trebui să își intensifice rapid eforturile pentru a realiza progrese în privința agendei de reforme de la Lisabona în vederea dezvoltării și consolidării unor domenii care prezintă avantaje comparative într-o economie globalizată și pentru a încuraja inovarea și formarea profesională; |
| --- | --- |

11.

subliniază că protecționismul nu poate constitui răspunsul Europei la intensificarea relațiilor comerciale UE-China; consideră că Uniunea Europeană și statele membre ar trebui să își intensifice rapid eforturile pentru a realiza progrese în privința agendei de reforme de la Lisabona în vederea dezvoltării și consolidării unor domenii care prezintă avantaje comparative într-o economie globalizată și pentru a încuraja inovarea și formarea profesională;

| 12. | ia act de planul important de relansare a creșterii economice și a ocupării forței de muncă prezentat de China pentru a gestiona criza economică actuală; subliniază că măsurile de asistență ar trebui să fie temporare, să îndeplinească normele OMC și să nu denatureze concurența loială; |
| --- | --- |

12.

ia act de planul important de relansare a creșterii economice și a ocupării forței de muncă prezentat de China pentru a gestiona criza economică actuală; subliniază că măsurile de asistență ar trebui să fie temporare, să îndeplinească normele OMC și să nu denatureze concurența loială;

| 13. | încurajează fondurile suverane de investiții și întreprinderile de stat chineze să investească în UE, creând astfel locuri de muncă și creștere economică și contribuind la echilibrul și avantajele reciproce pe care le oferă fluxurile de investiții; amintește, totuși, lipsa de transparență a piețelor financiare din China și subliniază importanța introducerii cel puțin a unui cod de conduită pentru a garanta transparența operațiunilor de investiții ale Chinei pe piața UE; invită UE și China să-și mențină piețele deschise în mod egal investițiilor, dar să introducă dispoziții privind transparența; |
| --- | --- |

13.

încurajează fondurile suverane de investiții și întreprinderile de stat chineze să investească în UE, creând astfel locuri de muncă și creștere economică și contribuind la echilibrul și avantajele reciproce pe care le oferă fluxurile de investiții; amintește, totuși, lipsa de transparență a piețelor financiare din China și subliniază importanța introducerii cel puțin a unui cod de conduită pentru a garanta transparența operațiunilor de investiții ale Chinei pe piața UE; invită UE și China să-și mențină piețele deschise în mod egal investițiilor, dar să introducă dispoziții privind transparența;

Accesul pe piață

| 14. | salută faptul că de la aderarea la OMC un număr mare de ramuri industriale din China s-au deschis pentru investitorii străini; cu toate acestea, își exprimă îngrijorarea că în același timp investițiile străine sunt restricționate sau interzise în anumite sectoare și că au fost adoptate măsuri discriminatorii împotriva întreprinderilor străine, în principal în cazul achizițiilor și fuziunilor transfrontaliere; |
| --- | --- |

14.

salută faptul că de la aderarea la OMC un număr mare de ramuri industriale din China s-au deschis pentru investitorii străini; cu toate acestea, își exprimă îngrijorarea că în același timp investițiile străine sunt restricționate sau interzise în anumite sectoare și că au fost adoptate măsuri discriminatorii împotriva întreprinderilor străine, în principal în cazul achizițiilor și fuziunilor transfrontaliere;

| 15. | consideră că practicile protecționiste, birocrația excesivă, subevaluarea yuanului, diferitele forme de subvenționare și lipsa unui nivel credibil și acceptat de aplicare a drepturilor de proprietate intelectuală (DPI) fac imposibil accesul pe piața chineză pentru multe întreprinderi din UE; |
| --- | --- |

15.

consideră că practicile protecționiste, birocrația excesivă, subevaluarea yuanului, diferitele forme de subvenționare și lipsa unui nivel credibil și acceptat de aplicare a drepturilor de proprietate intelectuală (DPI) fac imposibil accesul pe piața chineză pentru multe întreprinderi din UE;

| 16. | invită China să își deschidă piețele pentru mărfuri și servicii și să continue să aplice reformele economice pentru a crea un cadru juridic stabil, previzibil și transparent pentru întreprinderile din UE, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri); |
| --- | --- |

16.

invită China să își deschidă piețele pentru mărfuri și servicii și să continue să aplice reformele economice pentru a crea un cadru juridic stabil, previzibil și transparent pentru întreprinderile din UE, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri);

| 17. | invită Comisia să discute cu guvernul chinez proiectul de lege privind serviciile poștale din China, având în vedere că proiectul conține dispoziții care ar putea obstrucționa serviciile străine de curierat rapid; consideră că, pentru a continua politica chineză de susținere a investițiilor străine și a concurenței loiale în sectorul curieratului rapid, este necesar un cadru de reglementare echilibrat pentru serviciile poștale și cele de curierat rapid; |
| --- | --- |

17.

invită Comisia să discute cu guvernul chinez proiectul de lege privind serviciile poștale din China, având în vedere că proiectul conține dispoziții care ar putea obstrucționa serviciile străine de curierat rapid; consideră că, pentru a continua politica chineză de susținere a investițiilor străine și a concurenței loiale în sectorul curieratului rapid, este necesar un cadru de reglementare echilibrat pentru serviciile poștale și cele de curierat rapid;

| 18. | recunoaște progresele înregistrate de autoritățile chineze în privința reducerii obligațiilor administrative la nivel național, precum și progresele înregistrate în plan administrativ în ceea ce privește disponibilitatea actelor legislative în format electronic pentru public, dar constată că este nevoie în continuare de progrese pentru a garanta întreprinderilor străine accesul liber și echitabil pe piața chineză; |
| --- | --- |

18.

recunoaște progresele înregistrate de autoritățile chineze în privința reducerii obligațiilor administrative la nivel național, precum și progresele înregistrate în plan administrativ în ceea ce privește disponibilitatea actelor legislative în format electronic pentru public, dar constată că este nevoie în continuare de progrese pentru a garanta întreprinderilor străine accesul liber și echitabil pe piața chineză;

| 19. | subliniază faptul că deschiderea în continuare a pieței chineze va oferi întreprinderilor din UE oportunități în numeroase domenii, precum producția de utilaje, industria produselor chimice, industria automobilelor, industria farmaceutică, tehnologiile informației și comunicațiilor, proiectele privind mecanismul de dezvoltare ecologică, agricultura, industria construcțiilor și industria financiară, sectorul asigurărilor, sectorul telecomunicațiilor și sectorul serviciilor cu amănuntul; |
| --- | --- |

19.

subliniază faptul că deschiderea în continuare a pieței chineze va oferi întreprinderilor din UE oportunități în numeroase domenii, precum producția de utilaje, industria produselor chimice, industria automobilelor, industria farmaceutică, tehnologiile informației și comunicațiilor, proiectele privind mecanismul de dezvoltare ecologică, agricultura, industria construcțiilor și industria financiară, sectorul asigurărilor, sectorul telecomunicațiilor și sectorul serviciilor cu amănuntul;

Norme și bariere

| 20. | constată că barierele netarifare reprezintă un obstacol major pentru întreprinderile din UE în China și pentru întreprinderile din China și din afara UE, în cadrul Uniunii, în special pentru IMM-uri; |
| --- | --- |

20.

constată că barierele netarifare reprezintă un obstacol major pentru întreprinderile din UE în China și pentru întreprinderile din China și din afara UE, în cadrul Uniunii, în special pentru IMM-uri;

| 21. | invită China să adopte normele internaționale pentru produse și servicii în vederea promovării în continuare a comerțului între China și alte țări; salută implicare sporită a Chinei în înființarea de organisme internaționale de standardizare și consideră că acest lucru ar trebui să fie încurajat și susținut de participarea UE în cadrul organismelor de standardizare ale Chinei; subliniază importanța respectării normelor europene pentru produsele alimentare și nealimentare de către produsele importate din China; |
| --- | --- |

21.

invită China să adopte normele internaționale pentru produse și servicii în vederea promovării în continuare a comerțului între China și alte țări; salută implicare sporită a Chinei în înființarea de organisme internaționale de standardizare și consideră că acest lucru ar trebui să fie încurajat și susținut de participarea UE în cadrul organismelor de standardizare ale Chinei; subliniază importanța respectării normelor europene pentru produsele alimentare și nealimentare de către produsele importate din China;

Materii prime

| 22. | regretă utilizarea constantă a restricțiilor la export care denaturează comerțul, precum taxele de export pentru materiile prime aplicate de către guvernul chinez; invită Comisia să insiste în cadrul tuturor negocierilor bilaterale cu China asupra eliminării tuturor restricțiilor la export existente; subliniază că eliminarea acestor restricții la export constituie un element esențial al comerțului echitabil dintre UE și China; subliniază că va evalua toate acordurile comerciale ulterioare cu China în această privință; |
| --- | --- |

22.

regretă utilizarea constantă a restricțiilor la export care denaturează comerțul, precum taxele de export pentru materiile prime aplicate de către guvernul chinez; invită Comisia să insiste în cadrul tuturor negocierilor bilaterale cu China asupra eliminării tuturor restricțiilor la export existente; subliniază că eliminarea acestor restricții la export constituie un element esențial al comerțului echitabil dintre UE și China; subliniază că va evalua toate acordurile comerciale ulterioare cu China în această privință;

Ajutoare de stat

| 23. | își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că intervenția permanentă a statului în politica industrială și restricțiile în mod clar discriminatorii, precum subvențiile publice nelimitate acordate pentru finanțarea exporturilor și limitele impuse dreptului de proprietate al cetățenilor străini în anumite sectoare, denaturează piața chineză pentru întreprinderile din UE; |
| --- | --- |

23.

își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că intervenția permanentă a statului în politica industrială și restricțiile în mod clar discriminatorii, precum subvențiile publice nelimitate acordate pentru finanțarea exporturilor și limitele impuse dreptului de proprietate al cetățenilor străini în anumite sectoare, denaturează piața chineză pentru întreprinderile din UE;

Achiziții publice

| 24. | invită China să adere la Acordul privind achizițiile publice (AAP), așa cum s-a angajat în 2001, și să se angajeze în mod constructiv în negocieri privind deschiderea piețelor sale de achiziții publice, iar în așteptarea rezultatului pozitiv al acestor negocieri, să aplice proceduri transparente, previzibile și echitabile de acordare a contractelor de achiziții publice, astfel încât întreprinderile străine să poată participa în condiții echitabile; invită China să asigure acces imediat întreprinderilor din UE care sunt stabilite și își desfășoară activitatea în China; |
| --- | --- |

24.

invită China să adere la Acordul privind achizițiile publice (AAP), așa cum s-a angajat în 2001, și să se angajeze în mod constructiv în negocieri privind deschiderea piețelor sale de achiziții publice, iar în așteptarea rezultatului pozitiv al acestor negocieri, să aplice proceduri transparente, previzibile și echitabile de acordare a contractelor de achiziții publice, astfel încât întreprinderile străine să poată participa în condiții echitabile; invită China să asigure acces imediat întreprinderilor din UE care sunt stabilite și își desfășoară activitatea în China;

Moneda

| 25. | salută aprecierea valorii yuanului care a avut loc în 2008; îndeamnă China să lase yuanul să crească în continuare, astfel încât valoarea sa pe piețele financiare internaționale, în special în raport cu euro, să reflecte mai bine poziția economică a Chinei; îndeamnă China să își constituie mai multe rezerve valutare în euro; |
| --- | --- |

25.

salută aprecierea valorii yuanului care a avut loc în 2008; îndeamnă China să lase yuanul să crească în continuare, astfel încât valoarea sa pe piețele financiare internaționale, în special în raport cu euro, să reflecte mai bine poziția economică a Chinei; îndeamnă China să își constituie mai multe rezerve valutare în euro;

Prezența și asistența acordată de UE

| 26. | salută progresul realizat în crearea Centrului UE de la Beijing, care va oferi sprijini IMM-urilor și va ajuta la permanentizarea unei linii bugetare de finanțare a centrului pentru a-i asigura viitorul; subliniază necesitatea ca acest centru să aibă un mandat clar, care să evite crearea unor structuri duble și să ducă la sinergii cu instituțiile publice și private existente din statele membre ale UE; salută eforturile depuse de Oficiul de asistență în domeniul DPI pentru a oferi IMM-urilor din UE informații și instruire privind protecția și consolidarea DPI în China; |
| --- | --- |

26.

salută progresul realizat în crearea Centrului UE de la Beijing, care va oferi sprijini IMM-urilor și va ajuta la permanentizarea unei linii bugetare de finanțare a centrului pentru a-i asigura viitorul; subliniază necesitatea ca acest centru să aibă un mandat clar, care să evite crearea unor structuri duble și să ducă la sinergii cu instituțiile publice și private existente din statele membre ale UE; salută eforturile depuse de Oficiul de asistență în domeniul DPI pentru a oferi IMM-urilor din UE informații și instruire privind protecția și consolidarea DPI în China;

| 27. | subliniază importanța sprijinului acordat în special IMM-urilor pentru a depăși barierele în calea accesului pe piață; invită Comisia și statele membre să garanteze buna funcționare a echipelor UE privind accesul pe piața chineză; |
| --- | --- |

27.

subliniază importanța sprijinului acordat în special IMM-urilor pentru a depăși barierele în calea accesului pe piață; invită Comisia și statele membre să garanteze buna funcționare a echipelor UE privind accesul pe piața chineză;

Energie și resurse durabile de energie

| 28. | invită UE și China să ia măsurile necesare pentru a promova un comerț cu mărfuri și servicii care nu dăunează mediului, precum și creșterea investițiilor în proiectele și infrastructura durabile și să încurajeze dezvoltarea industriei care contribuie la reducerea emisiilor de carbon; |
| --- | --- |

28.

invită UE și China să ia măsurile necesare pentru a promova un comerț cu mărfuri și servicii care nu dăunează mediului, precum și creșterea investițiilor în proiectele și infrastructura durabile și să încurajeze dezvoltarea industriei care contribuie la reducerea emisiilor de carbon;

| 29. | subliniază oportunitățile pe care le oferă sectorul emergent al resurselor regenerabile de energie din China pentru întreprinderile europene din sectorul resurselor regenerabile de energie; invită China să îmbunătățească accesul pe piață în acest domeniu; |
| --- | --- |

29.

subliniază oportunitățile pe care le oferă sectorul emergent al resurselor regenerabile de energie din China pentru întreprinderile europene din sectorul resurselor regenerabile de energie; invită China să îmbunătățească accesul pe piață în acest domeniu;

| 30. | solicită o cooperare consolidată între UE și China pentru promovarea transferului de tehnologii cu emisii reduse de carbon, în special cele bazate pe eficiența energetică și pe energiile regenerabile; subliniază importanța crucială a dezvoltării și introducerii tehnicilor de captare și stocare a carbonului în China, având în vedere importanța cărbunelui pentru economia chineză; invită Comisia să analizeze metode de a sprijini în continuare schimbul de bune practici cu China în ceea ce privește dezvoltarea durabilă; |
| --- | --- |

30.

solicită o cooperare consolidată între UE și China pentru promovarea transferului de tehnologii cu emisii reduse de carbon, în special cele bazate pe eficiența energetică și pe energiile regenerabile; subliniază importanța crucială a dezvoltării și introducerii tehnicilor de captare și stocare a carbonului în China, având în vedere importanța cărbunelui pentru economia chineză; invită Comisia să analizeze metode de a sprijini în continuare schimbul de bune practici cu China în ceea ce privește dezvoltarea durabilă;

Servicii financiare

| 31. | își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că există în continuare restricții pentru întreprinderile din UE în ceea ce privește investițiile în China, în special în sectorul bancar, ca urmare a costurilor mari și discriminatorii de înregistrare și a reglementărilor care se aplică la constituirea întreprinderilor comune cu societăți chineze; invită China să rezolve urgent aceste probleme; |
| --- | --- |

31.

își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că există în continuare restricții pentru întreprinderile din UE în ceea ce privește investițiile în China, în special în sectorul bancar, ca urmare a costurilor mari și discriminatorii de înregistrare și a reglementărilor care se aplică la constituirea întreprinderilor comune cu societăți chineze; invită China să rezolve urgent aceste probleme;

| 32. | consideră că o piață financiară activă, fluidă, liberă, transparentă și bine reglementată este capabilă să favorizeze creșterea economică și consideră că în China sectorul valorilor mobiliare, sectorul bancar și cel al asigurărilor este subdezvoltat și încurajează China să participe pe deplin la dezbaterea ce are loc la scară mondială privind îmbunătățirea cadrului de reglementare și supraveghere a piețelor financiare; |
| --- | --- |

32.

consideră că o piață financiară activă, fluidă, liberă, transparentă și bine reglementată este capabilă să favorizeze creșterea economică și consideră că în China sectorul valorilor mobiliare, sectorul bancar și cel al asigurărilor este subdezvoltat și încurajează China să participe pe deplin la dezbaterea ce are loc la scară mondială privind îmbunătățirea cadrului de reglementare și supraveghere a piețelor financiare;

| 33. | subliniază importanța implicării și a cooperării Chinei cu FMI în ceea ce privește dezvoltarea unui cod mondial de conduită pentru fondurile suverane de investiții, care va aduce probabil un nivel mai ridicat de transparență; |
| --- | --- |

33.

subliniază importanța implicării și a cooperării Chinei cu FMI în ceea ce privește dezvoltarea unui cod mondial de conduită pentru fondurile suverane de investiții, care va aduce probabil un nivel mai ridicat de transparență;

| 34. | solicită Comisiei să evalueze, cât mai curând posibil, impactul crizei financiare și economice asupra sectoarelor industriale și de servicii relevante, care joacă un rolul crucial în definirea relației export-import dintre UE și China; solicită să se trimită Parlamentului această evaluare de îndată ce se identifică o tendință clară; |
| --- | --- |

34.

solicită Comisiei să evalueze, cât mai curând posibil, impactul crizei financiare și economice asupra sectoarelor industriale și de servicii relevante, care joacă un rolul crucial în definirea relației export-import dintre UE și China; solicită să se trimită Parlamentului această evaluare de îndată ce se identifică o tendință clară;

Comerț liber și echitabil

Antidumping și statutul de economie de piață

| 35. | consideră că un dialog permanent între autoritățile comerciale poate facilita prevenirea și soluționarea litigiilor comerciale; constată, totuși, că utilizarea eficace și eficientă a instrumentelor de protecție comercială reprezintă o modalitate de garantare a unor condiții echitabile de comerț între China și UE, având în vedere numărul în creștere al acțiunilor antidumping intentate împotriva producătorilor chinezi; |
| --- | --- |

35.

consideră că un dialog permanent între autoritățile comerciale poate facilita prevenirea și soluționarea litigiilor comerciale; constată, totuși, că utilizarea eficace și eficientă a instrumentelor de protecție comercială reprezintă o modalitate de garantare a unor condiții echitabile de comerț între China și UE, având în vedere numărul în creștere al acțiunilor antidumping intentate împotriva producătorilor chinezi;

| 36. | consideră că în multe domenii economia Chinei încă nu îndeplinește criteriile potrivit cărora poate fi considerată o economie de piață; invită Comisia să conlucreze cu guvernul chinez în vederea depășirii barierelor din calea statutului de economie de piață și să acorde Chinei acest statut numai după ce aceasta a îndeplinit criteriile necesare; |
| --- | --- |

36.

consideră că în multe domenii economia Chinei încă nu îndeplinește criteriile potrivit cărora poate fi considerată o economie de piață; invită Comisia să conlucreze cu guvernul chinez în vederea depășirii barierelor din calea statutului de economie de piață și să acorde Chinei acest statut numai după ce aceasta a îndeplinit criteriile necesare;

Drepturile de proprietate intelectuală și contrafacerea

| 37. | constată cu îngrijorare că, deși China a făcut unele progrese în simplificarea legislației din domeniul DPI, aplicarea efectivă a acestora este în continuare extrem de problematică; |
| --- | --- |

37.

constată cu îngrijorare că, deși China a făcut unele progrese în simplificarea legislației din domeniul DPI, aplicarea efectivă a acestora este în continuare extrem de problematică;

| 38. | invită China să își sporească eforturile pentru a remedia lipsa de instituire și respectare a DPI; subliniază importanța armonizării politicilor și legislației comerciale regionale și naționale în China, precum și a aplicării sale uniforme pe întreg teritoriul țării; |
| --- | --- |

38.

invită China să își sporească eforturile pentru a remedia lipsa de instituire și respectare a DPI; subliniază importanța armonizării politicilor și legislației comerciale regionale și naționale în China, precum și a aplicării sale uniforme pe întreg teritoriul țării;

| 39. | își exprimă îngrijorarea cu privire la mărfurile contrafăcute și piratate produse în China la o scară care este în continuare alarmantă; invită Comisia să continue să lupte împotriva contrafacerii, în cooperare cu autoritățile chineze de la nivel național și regional; |
| --- | --- |

39.

își exprimă îngrijorarea cu privire la mărfurile contrafăcute și piratate produse în China la o scară care este în continuare alarmantă; invită Comisia să continue să lupte împotriva contrafacerii, în cooperare cu autoritățile chineze de la nivel național și regional;

| 40. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la numărul crescând de modele de utilitate și desene înregistrate în China care sunt adeseori copii sau modificări minore ale tehnologiei europene existente și care nu aduc o contribuție reală în domeniul inovației; |
| --- | --- |

40.

își exprimă profunda îngrijorare cu privire la numărul crescând de modele de utilitate și desene înregistrate în China care sunt adeseori copii sau modificări minore ale tehnologiei europene existente și care nu aduc o contribuție reală în domeniul inovației;

| 41. | consideră că, pe măsură ce China face progrese în domeniul inovației, este în interesul său să protejeze DPI; consideră, însă, că reglementările care reclamă înregistrarea exclusiv în China a inovațiilor ar introduce constrângeri grave în ceea ce privește activitățile de afaceri, ar împiedica China să beneficieze de pe urma inovațiilor și ar devaloriza eticheta „Fabricat în China”; |
| --- | --- |

41.

consideră că, pe măsură ce China face progrese în domeniul inovației, este în interesul său să protejeze DPI; consideră, însă, că reglementările care reclamă înregistrarea exclusiv în China a inovațiilor ar introduce constrângeri grave în ceea ce privește activitățile de afaceri, ar împiedica China să beneficieze de pe urma inovațiilor și ar devaloriza eticheta „Fabricat în China”;

Vamă

| 42. | salută semnarea unui Plan comun de acțiune privind controlul de către autoritățile vamale al respectării DPI, care vizează consolidarea cooperării autorităților vamale în ceea ce privește sechestrarea mărfurilor contrafăcute și aplicarea unor măsuri concrete de diminuare a vânzărilor de mărfuri contrafăcute; invită Comisia să negocieze cu China condițiile pentru a lua parte la Acordul comercial de combatere a contrafacerii (ACCA); |
| --- | --- |

42.

salută semnarea unui Plan comun de acțiune privind controlul de către autoritățile vamale al respectării DPI, care vizează consolidarea cooperării autorităților vamale în ceea ce privește sechestrarea mărfurilor contrafăcute și aplicarea unor măsuri concrete de diminuare a vânzărilor de mărfuri contrafăcute; invită Comisia să negocieze cu China condițiile pentru a lua parte la Acordul comercial de combatere a contrafacerii (ACCA);

| 43. | solicită Comisiei să intensifice cooperarea cu autoritățile chineze în cadrul Acordului de cooperare vamală în vederea facilitării comerțului; |
| --- | --- |

43.

solicită Comisiei să intensifice cooperarea cu autoritățile chineze în cadrul Acordului de cooperare vamală în vederea facilitării comerțului;

| 44. | solicită Comisiei să continue dezbaterile cu privire la evoluția situației din cadrul dialogului UE-China pe tema comerțului cu produse textile, precum și în cadrul mecanismului de dialog economic și comercial la nivel înalt, ca acțiune întreprinsă în urma adoptării Memorandumului de înțelegere privind industria textilelor din 2005; solicită Comisiei să monitorizeze îndeaproape importurile de produse textile din China; |
| --- | --- |

44.

solicită Comisiei să continue dezbaterile cu privire la evoluția situației din cadrul dialogului UE-China pe tema comerțului cu produse textile, precum și în cadrul mecanismului de dialog economic și comercial la nivel înalt, ca acțiune întreprinsă în urma adoptării Memorandumului de înțelegere privind industria textilelor din 2005; solicită Comisiei să monitorizeze îndeaproape importurile de produse textile din China;

Impactul social și asupra mediului

| 45. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la nivelul ridicat de poluare cauzat de industria chineză și față de consumul în creștere al resurselor naturale, în special al celor obținute din resurse nedurabile; este conștient de responsabilitatea care revine părții europene pentru această situație, dat fiind faptul că o parte importantă din producția industrială chineză se află în proprietatea întreprinderilor europene sau este comandată de întreprinderi și comercianți europeni pentru a fi distribuită spre consum în Europa; |
| --- | --- |

45.

își exprimă profunda îngrijorare cu privire la nivelul ridicat de poluare cauzat de industria chineză și față de consumul în creștere al resurselor naturale, în special al celor obținute din resurse nedurabile; este conștient de responsabilitatea care revine părții europene pentru această situație, dat fiind faptul că o parte importantă din producția industrială chineză se află în proprietatea întreprinderilor europene sau este comandată de întreprinderi și comercianți europeni pentru a fi distribuită spre consum în Europa;

| 46. | ia act de faptul că nu toate segmentele populației din China au beneficiat de creșterea economică accelerată din ultimii ani și că decalajul social dintre cei bogați și cei săraci nu a fost niciodată la fel de important ca acum; |
| --- | --- |

46.

ia act de faptul că nu toate segmentele populației din China au beneficiat de creșterea economică accelerată din ultimii ani și că decalajul social dintre cei bogați și cei săraci nu a fost niciodată la fel de important ca acum;

| 47. | salută acțiunile întreprinse de China în materie de mediu în contextul pregătirii Jocurilor Olimpice 2008; invită guvernul chinez să contribuie activ la reușita Conferinței ONU privind schimbările climatice (COP 15), care va fi organizată în perioada 30 noiembrie - 11 decembrie 2009 la Copenhaga, stimulând sectorul financiar din China să se pregătească pentru introducerea unui sistem internațional de comercializare a cotelor de emisie; |
| --- | --- |

47.

salută acțiunile întreprinse de China în materie de mediu în contextul pregătirii Jocurilor Olimpice 2008; invită guvernul chinez să contribuie activ la reușita Conferinței ONU privind schimbările climatice (COP 15), care va fi organizată în perioada 30 noiembrie - 11 decembrie 2009 la Copenhaga, stimulând sectorul financiar din China să se pregătească pentru introducerea unui sistem internațional de comercializare a cotelor de emisie;

| 48. | îndeamnă China să participe la COP 15 și să își accepte responsabilitățile cu privire la eforturile de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră și de combatere a schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

48.

îndeamnă China să participe la COP 15 și să își accepte responsabilitățile cu privire la eforturile de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră și de combatere a schimbărilor climatice;

| 49. | îndeamnă autoritățile chineze să ia măsuri concrete pentru adoptarea și încurajarea utilizării tehnologiilor și practicilor de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră; constată că promovarea tehnologiilor ecologice va fi esențială în cazul în care Guvernul Chinei dorește menținerea creșterii economice, asigurând în același timp protecția mediului; recunoaște că nu se poate aștepta ca China să ceară populației sale să ducă povara limitării emisiilor de gaze cu efect de seră fără luarea unor măsuri în acest sens de către Occident; |
| --- | --- |

49.

îndeamnă autoritățile chineze să ia măsuri concrete pentru adoptarea și încurajarea utilizării tehnologiilor și practicilor de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră; constată că promovarea tehnologiilor ecologice va fi esențială în cazul în care Guvernul Chinei dorește menținerea creșterii economice, asigurând în același timp protecția mediului; recunoaște că nu se poate aștepta ca China să ceară populației sale să ducă povara limitării emisiilor de gaze cu efect de seră fără luarea unor măsuri în acest sens de către Occident;

| 50. | își exprimă îngrijorarea cu privire la nivelul muncii infantile din China; solicită Comisiei să abordeze acest subiect cât mai curând posibil și solicită Guvernului Chinei să depună eforturi maxime pentru eliminarea cauzelor de la baza acestui fenomen, pentru a-i pune capăt; |
| --- | --- |

50.

își exprimă îngrijorarea cu privire la nivelul muncii infantile din China; solicită Comisiei să abordeze acest subiect cât mai curând posibil și solicită Guvernului Chinei să depună eforturi maxime pentru eliminarea cauzelor de la baza acestui fenomen, pentru a-i pune capăt;

| 51. | îndeamnă China să ratifice principalele convenții ale Organizației Internaționale a Muncii (OIM), în special Convenția nr. 87 privind libertatea sindicală și apărarea dreptului sindical, precum și Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, pe care China le-a semnat, dar nu le-a ratificat încă; |
| --- | --- |

51.

îndeamnă China să ratifice principalele convenții ale Organizației Internaționale a Muncii (OIM), în special Convenția nr. 87 privind libertatea sindicală și apărarea dreptului sindical, precum și Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, pe care China le-a semnat, dar nu le-a ratificat încă;

| 52. | salută transpunerea Standardelor internaționale de raportare financiară (SIRF) în dreptul intern chinez; încurajează China să continue să adopte Standardele de raportare financiară, garantând în același timp punerea în aplicare a acestora; solicită Comisiei să monitorizeze îndeaproape adoptarea și implementarea SIRF în China; |
| --- | --- |

52.

salută transpunerea Standardelor internaționale de raportare financiară (SIRF) în dreptul intern chinez; încurajează China să continue să adopte Standardele de raportare financiară, garantând în același timp punerea în aplicare a acestora; solicită Comisiei să monitorizeze îndeaproape adoptarea și implementarea SIRF în China;

| 53. | îndeamnă societățile europene care operează în China să aplice cele mai înalte standarde internaționale și cele mai bune practici în domeniul responsabilității sociale corporative cu privire la drepturile lucrătorilor și mediu; |
| --- | --- |

53.

îndeamnă societățile europene care operează în China să aplice cele mai înalte standarde internaționale și cele mai bune practici în domeniul responsabilității sociale corporative cu privire la drepturile lucrătorilor și mediu;

| 54. | își exprimă îngrijorarea privind condițiile de muncă și drepturile angajaților în China; invită China să-și amelioreze condițiilor de muncă în vederea aducerii acestora la nivelul principalelor norme OIM; |
| --- | --- |

54.

își exprimă îngrijorarea privind condițiile de muncă și drepturile angajaților în China; invită China să-și amelioreze condițiilor de muncă în vederea aducerii acestora la nivelul principalelor norme OIM;

| 55. | îndeamnă Uniunea Europeană și China să coopereze în domeniul standardelor pentru automobile, camioane, vehicule grele, aviație și navigație, în vederea ecologizării acestora și a reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră; |
| --- | --- |

55.

îndeamnă Uniunea Europeană și China să coopereze în domeniul standardelor pentru automobile, camioane, vehicule grele, aviație și navigație, în vederea ecologizării acestora și a reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră;

| 56. | face apel la cooperare privind reglementarea, evaluarea și autorizarea substanțelor chimice (REACH) între UE și China; |
| --- | --- |

56.

face apel la cooperare privind reglementarea, evaluarea și autorizarea substanțelor chimice (REACH) între UE și China;

| 57. | își exprimă profunda îngrijorare cauzată de seria recentă de incidente privind produsele periculoase de proveniență chineză, în special cele care implică jucării, alimente și medicamente; salută hotărârea Guvernului Chinei de a rezolva această problemă; invită Comisia să consolideze sprijinul și coordonarea cu autoritățile chineze în acest domeniu; |
| --- | --- |

57.

își exprimă profunda îngrijorare cauzată de seria recentă de incidente privind produsele periculoase de proveniență chineză, în special cele care implică jucării, alimente și medicamente; salută hotărârea Guvernului Chinei de a rezolva această problemă; invită Comisia să consolideze sprijinul și coordonarea cu autoritățile chineze în acest domeniu;

| 58. | condamnă ferm sentințele capitale impuse de autoritățile chineze în cazul unora dintre persoanele implicate în contaminarea cu melamină a laptelui praf pentru sugari; |
| --- | --- |

58.

condamnă ferm sentințele capitale impuse de autoritățile chineze în cazul unora dintre persoanele implicate în contaminarea cu melamină a laptelui praf pentru sugari;

| 59. | salută eforturile depuse de Comisie în acest domeniu sub forma noului sistem de raportare trimestrială privind măsurile luate de autoritățile chineze în vederea depistării la sursă a produselor periculoase înregistrate în sistemul Rapex-China, ceea ce contribuie la creșterea siguranței consumatorilor europeni; |
| --- | --- |

59.

salută eforturile depuse de Comisie în acest domeniu sub forma noului sistem de raportare trimestrială privind măsurile luate de autoritățile chineze în vederea depistării la sursă a produselor periculoase înregistrate în sistemul Rapex-China, ceea ce contribuie la creșterea siguranței consumatorilor europeni;

| 60. | subliniază importanța contactelor tripartite dintre Comisie, administrația SUA și administrația chineză, care urmăresc îmbunătățirea guvernanței la nivel mondial în materie de siguranță a produselor; în acest domeniu, consideră că ar fi extrem de utilă concretizarea cât mai rapidă a propunerii Comisiei de instituire în cadrul Consiliului economic transatlantic a unui grup de lucru mixt privind siguranța produselor și a importurilor; |
| --- | --- |

60.

subliniază importanța contactelor tripartite dintre Comisie, administrația SUA și administrația chineză, care urmăresc îmbunătățirea guvernanței la nivel mondial în materie de siguranță a produselor; în acest domeniu, consideră că ar fi extrem de utilă concretizarea cât mai rapidă a propunerii Comisiei de instituire în cadrul Consiliului economic transatlantic a unui grup de lucru mixt privind siguranța produselor și a importurilor;

Măsuri viitoare

| 61. | constată că societatea chineză s-a schimbat mult în decursul ultimilor 30 de ani și că progresele durabile se înregistrează într-un ritm lent; consideră că democrația necesită o societate civilă eficace, care la rândul său este întărită de relațiile comerciale și economice cu UE; consideră, prin urmare, că „schimbarea prin comerț” este o modalitate de a sprijini transformarea Chinei pe drumul către o societate deschisă și democratică, de care să beneficieze toate categoriile sociale; deplânge faptul că intensificarea relațiilor economice și comerciale dintre UE și China nu a fost însoțită de un progres semnificativ în privința dialogului asupra drepturilor omului; consideră că este necesară continuarea reformelor, în special în domeniul mediului și în domeniul social, pentru a asigura un progres general și durabil; |
| --- | --- |

61.

constată că societatea chineză s-a schimbat mult în decursul ultimilor 30 de ani și că progresele durabile se înregistrează într-un ritm lent; consideră că democrația necesită o societate civilă eficace, care la rândul său este întărită de relațiile comerciale și economice cu UE; consideră, prin urmare, că „schimbarea prin comerț” este o modalitate de a sprijini transformarea Chinei pe drumul către o societate deschisă și democratică, de care să beneficieze toate categoriile sociale; deplânge faptul că intensificarea relațiilor economice și comerciale dintre UE și China nu a fost însoțită de un progres semnificativ în privința dialogului asupra drepturilor omului; consideră că este necesară continuarea reformelor, în special în domeniul mediului și în domeniul social, pentru a asigura un progres general și durabil;

| 62. | regretă amânarea de către China a reuniunii la nivel înalt UE-China care trebuia să aibă loc la 1 decembrie 2008 la Lyon din cauza crizei economice și financiare actuale și subliniază importanța majoră a unui dialog constructiv privind schimbările climatice, precum și a înțelegerii reciproce asupra celor mai importante aspecte comerciale într-un moment critic pentru economia mondială; speră că o asemenea reuniune va avea loc cât mai curând posibil; |
| --- | --- |

62.

regretă amânarea de către China a reuniunii la nivel înalt UE-China care trebuia să aibă loc la 1 decembrie 2008 la Lyon din cauza crizei economice și financiare actuale și subliniază importanța majoră a unui dialog constructiv privind schimbările climatice, precum și a înțelegerii reciproce asupra celor mai importante aspecte comerciale într-un moment critic pentru economia mondială; speră că o asemenea reuniune va avea loc cât mai curând posibil;

| 63. | solicită Chinei să continue să contribuie pe deplin la depunerea eforturilor de accelerare a negocierilor din cadrul Agendei de dezvoltare de la Doha; |
| --- | --- |

63.

solicită Chinei să continue să contribuie pe deplin la depunerea eforturilor de accelerare a negocierilor din cadrul Agendei de dezvoltare de la Doha;

| 64. | subliniază că noul ACP UE-China ar trebui să fie destinat stabilirii unor relații de comerț liber și echitabil și să fie condiționat de respectarea unor clauze privind drepturile omului, mediul, dezvoltarea durabilă și problemele sociale; |
| --- | --- |

64.

subliniază că noul ACP UE-China ar trebui să fie destinat stabilirii unor relații de comerț liber și echitabil și să fie condiționat de respectarea unor clauze privind drepturile omului, mediul, dezvoltarea durabilă și problemele sociale;

| 65. | salută crearea MNI ca un forum pentru dezvoltarea în continuare a relațiilor UE-China la un nivel strategic și consideră că un element important al acestui proces este faptul că mecanismul respectiv contribuie la soluționarea satisfăcătoare a diferendelor comerciale; invită Comisia să atribuie MNI obiective mai ambițioase prin numirea unuia dintre vicepreședinții noii Comisii Europene din 2009 drept comisar coordonator, care să conducă delegația CE din cadrul MNI; |
| --- | --- |

65.

salută crearea MNI ca un forum pentru dezvoltarea în continuare a relațiilor UE-China la un nivel strategic și consideră că un element important al acestui proces este faptul că mecanismul respectiv contribuie la soluționarea satisfăcătoare a diferendelor comerciale; invită Comisia să atribuie MNI obiective mai ambițioase prin numirea unuia dintre vicepreședinții noii Comisii Europene din 2009 drept comisar coordonator, care să conducă delegația CE din cadrul MNI;

| 66. | invită Comisia să asigure funcționarea eficientă a tuturor acordurilor existente cu China referitoare la cercetare și dezvoltare pentru promovarea cooperării privind cercetarea și dezvoltarea; recomandă concentrarea eforturilor de cercetare și dezvoltare între UE și China într-un mod mai strategic și mai relevant din punctul de vedere al inovațiilor tehnologice majore, al nevoilor societății, al dezastrelor naturale și al evoluțiilor economice viitoare; solicită ambelor părți să promoveze transferul de tehnologie și cunoștințe tehnice prin facilitarea programelor de schimb între cercetători și între cadre universitare; |
| --- | --- |

66.

invită Comisia să asigure funcționarea eficientă a tuturor acordurilor existente cu China referitoare la cercetare și dezvoltare pentru promovarea cooperării privind cercetarea și dezvoltarea; recomandă concentrarea eforturilor de cercetare și dezvoltare între UE și China într-un mod mai strategic și mai relevant din punctul de vedere al inovațiilor tehnologice majore, al nevoilor societății, al dezastrelor naturale și al evoluțiilor economice viitoare; solicită ambelor părți să promoveze transferul de tehnologie și cunoștințe tehnice prin facilitarea programelor de schimb între cercetători și între cadre universitare;

| 67. | salută apropierea dintre China și Taiwan; consideră că Taiwanul, care este al 4-lea partener comercial ca mărime al Uniunii Europene în Asia, reprezintă o entitate economică și comercială; sprijină participarea Taiwanului ca observator în organizațiile internaționale în care nu trebuie îndeplinită cerința de a fi stat, precum OIM; |
| --- | --- |

67.

salută apropierea dintre China și Taiwan; consideră că Taiwanul, care este al 4-lea partener comercial ca mărime al Uniunii Europene în Asia, reprezintă o entitate economică și comercială; sprijină participarea Taiwanului ca observator în organizațiile internaționale în care nu trebuie îndeplinită cerința de a fi stat, precum OIM;

| 68. | solicită intensificarea cooperării dintre universitățile europene și chineze și mărirea gradului de mobilitate pentru oameni de știință, cercetători și studenți, între UE și China; |
| --- | --- |

68.

solicită intensificarea cooperării dintre universitățile europene și chineze și mărirea gradului de mobilitate pentru oameni de știință, cercetători și studenți, între UE și China;

| 69. | sprijină continuarea dezvoltării cooperării dintre UE și China în domeniul științei, aplicațiilor și tehnologiei spațiale; consideră că este esențială o colaborarea strânsă pentru coexistența programelor Compass și Galileo, în special pentru a garanta compatibilitatea acestora, în interesul utilizatorilor din întreaga lume; |
| --- | --- |

69.

sprijină continuarea dezvoltării cooperării dintre UE și China în domeniul științei, aplicațiilor și tehnologiei spațiale; consideră că este esențială o colaborarea strânsă pentru coexistența programelor Compass și Galileo, în special pentru a garanta compatibilitatea acestora, în interesul utilizatorilor din întreaga lume;

| 70. | îndeamnă Comisia și Guvernul Chinei să analizeze împreună mijloacele de dezvoltare a unei dimensiuni parlamentare a activităților MNI cu scopul de a atinge un grup mai amplu de părți interesate și de a exprima preocupările acestora; |
| --- | --- |

70.

îndeamnă Comisia și Guvernul Chinei să analizeze împreună mijloacele de dezvoltare a unei dimensiuni parlamentare a activităților MNI cu scopul de a atinge un grup mai amplu de părți interesate și de a exprima preocupările acestora;

| 71. | sprijină eforturile depuse de Comisie pentru crearea unui mediu de afaceri propice IMM-urilor prin adoptarea Comunicării intitulate „Gândiți mai întâi la scară mică” - Un „Small Business Act” pentru Europa (COM(2008)0394) și, în acest sens, salută intenția de a lansa proiectul „Gateway to China”, cu accent pe stabilirea unui program de formare a managerilor în China pentru a promova accesul IMM-urilor europene pe piața chineză până în 2010; |
| --- | --- |

71.

sprijină eforturile depuse de Comisie pentru crearea unui mediu de afaceri propice IMM-urilor prin adoptarea Comunicării intitulate „Gândiți mai întâi la scară mică” - Un „Small Business Act” pentru Europa (COM(2008)0394) și, în acest sens, salută intenția de a lansa proiectul „Gateway to China”, cu accent pe stabilirea unui program de formare a managerilor în China pentru a promova accesul IMM-urilor europene pe piața chineză până în 2010;

| 72. | solicită Chinei să promoveze cooperarea dintre universitățile chineze și IMM-urile din UE pentru a încuraja inovațiile IMM-urilor în China, creând, astfel, mai multe locuri de muncă, intensificând comerțul și mărind productivitatea economică; solicită, de asemenea, Chinei, să promoveze cooperarea dintre cele două părți pentru a ameliora și a dezvolta tehnici ecologice în vederea reducerii la minimum a emisiilor de gaze cu efect de seră generate de IMM-urile din UE prezente în China; |
| --- | --- |

72.

solicită Chinei să promoveze cooperarea dintre universitățile chineze și IMM-urile din UE pentru a încuraja inovațiile IMM-urilor în China, creând, astfel, mai multe locuri de muncă, intensificând comerțul și mărind productivitatea economică; solicită, de asemenea, Chinei, să promoveze cooperarea dintre cele două părți pentru a ameliora și a dezvolta tehnici ecologice în vederea reducerii la minimum a emisiilor de gaze cu efect de seră generate de IMM-urile din UE prezente în China;

| 73. | solicită Comisiei să promoveze cooperarea dintre întreprinderi, să popularizeze site-ul conținând baza de date privind accesul pe piață și să îmbunătățească mecanismele de soluționare a diferendelor; |
| --- | --- |

73.

solicită Comisiei să promoveze cooperarea dintre întreprinderi, să popularizeze site-ul conținând baza de date privind accesul pe piață și să îmbunătățească mecanismele de soluționare a diferendelor;

| 74. | încurajează programele concepute pentru a lărgi participarea China-UE în sectorul comerțului, cum ar fi programul de formare a personalului de execuție; solicită Comisiei să intensifice asistența tehnică acordată Chinei pentru implementarea normelor privind sănătatea și siguranța și pentru îmbunătățirea cooperării în materie vamală; |
| --- | --- |

74.

încurajează programele concepute pentru a lărgi participarea China-UE în sectorul comerțului, cum ar fi programul de formare a personalului de execuție; solicită Comisiei să intensifice asistența tehnică acordată Chinei pentru implementarea normelor privind sănătatea și siguranța și pentru îmbunătățirea cooperării în materie vamală;

| 75. | Consideră că UE și China devin din ce în ce mai interdependente și că complexitatea și importanța relațiilor UE-China necesită o coordonare mai amplă între statele membre precum și cu Comisia Europeană; îndeamnă China să-și îndeplinească obligațiile prevăzute în acordurile internaționale; așteaptă cu interes un dialog real și orientat către rezultate cu China, referitor la provocările pe plan mondial; sprijină parteneriatul strategic dintre UE și China; îndeamnă Comisia să sporească gradul de transparență în negocierea acordului de parteneriat și cooperare dintre UE și China; |
| --- | --- |

75.

Consideră că UE și China devin din ce în ce mai interdependente și că complexitatea și importanța relațiilor UE-China necesită o coordonare mai amplă între statele membre precum și cu Comisia Europeană; îndeamnă China să-și îndeplinească obligațiile prevăzute în acordurile internaționale; așteaptă cu interes un dialog real și orientat către rezultate cu China, referitor la provocările pe plan mondial; sprijină parteneriatul strategic dintre UE și China; îndeamnă Comisia să sporească gradul de transparență în negocierea acordului de parteneriat și cooperare dintre UE și China;

| 76. | consideră că EXPO 2010 de la Shanghai, China, va constitui o oportunitate deosebită pentru expunerea și prezentarea sectorului european de afaceri în fața publicului chinez, precum și pentru crearea de relații cu sectorul de afaceri din China; îndeamnă Comisia să se asigure că sectorul de afaceri din UE va avea un stand la EXPO 2010; |
| --- | --- |

76.

consideră că EXPO 2010 de la Shanghai, China, va constitui o oportunitate deosebită pentru expunerea și prezentarea sectorului european de afaceri în fața publicului chinez, precum și pentru crearea de relații cu sectorul de afaceri din China; îndeamnă Comisia să se asigure că sectorul de afaceri din UE va avea un stand la EXPO 2010;

| 77. | solicită Comisiei să sprijine crearea unui Consiliu antreprenorial China-UE, similar Consiliului antreprenorial SUA-UE; |
| --- | --- |

77.

solicită Comisiei să sprijine crearea unui Consiliu antreprenorial China-UE, similar Consiliului antreprenorial SUA-UE;

*

- *

| 78. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și guvernului Republicii Populare Chineze și Congresului Național Popular al Republicii Populare Chineze. |
| --- | --- |

78.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și guvernului Republicii Populare Chineze și Congresului Național Popular al Republicii Populare Chineze.

---

(1)  JO C 305 E, 14.12.2006, p. 219.

(2)  JO C 233 E, 28.9.2006, p. 103.

(3)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0362.

---

| 18.3.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 67/141 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 67/141

---

Situația în Sri Lanka

P6_TA(2009)0054

Rezoluția Parlamentului European din 5 februarie 2009 referitoare la Sri Lanka

(2010/C 67 E/17)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Sri Lanka, din 18 mai 2000 (1), 14 martie 2002 (2) și 20 noiembrie 2003 (3), rezoluția sa din 13 ianuarie 2005 (4), referitoare la catastrofa provocată de tsunami în Oceanul Indian, precum și rezoluția sa din 18 mai 2006 (5), referitoare la situația din Sri Lanka, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Sri Lanka, din 18 mai 2000 (1), 14 martie 2002 (2) și 20 noiembrie 2003 (3), rezoluția sa din 13 ianuarie 2005 (4), referitoare la catastrofa provocată de tsunami în Oceanul Indian, precum și rezoluția sa din 18 mai 2006 (5), referitoare la situația din Sri Lanka,

| — | având în vedere decizia Consiliului Uniunii Europene din 29 mai 2006 (6) de a interzice în mod oficial gruparea Tigrii Eliberării din Tamil Eelam (LTTE), |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia Consiliului Uniunii Europene din 29 mai 2006 (6) de a interzice în mod oficial gruparea Tigrii Eliberării din Tamil Eelam (LTTE),

| — | având în vedere declarația Președinției Uniunii Europene din 17 august 2006, referitoare la Sri Lanka, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Președinției Uniunii Europene din 17 august 2006, referitoare la Sri Lanka,

| — | având în vedere Declarația de la Tokio privind reconstrucția și dezvoltarea în Sri Lanka din 10 iunie 2003, care a legat sprijinul acordat de donatori de progresele din cadrul procesului de pace, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Tokio privind reconstrucția și dezvoltarea în Sri Lanka din 10 iunie 2003, care a legat sprijinul acordat de donatori de progresele din cadrul procesului de pace,

| — | având în vedere acordul de încetare a focului semnat de guvernul Republicii Sri Lanka și gruparea LTTE, care a intrat în vigoare la 23 februarie 2002, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul de încetare a focului semnat de guvernul Republicii Sri Lanka și gruparea LTTE, care a intrat în vigoare la 23 februarie 2002,

| — | având în vedere Declarația de la Oslo din decembrie 2002, în cadrul căreia guvernul Republicii Sri Lanka și gruparea LTTE au convenit să caute o soluție bazată pe o structură federală în cadrul unei Sri Lanka unite, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Oslo din decembrie 2002, în cadrul căreia guvernul Republicii Sri Lanka și gruparea LTTE au convenit să caute o soluție bazată pe o structură federală în cadrul unei Sri Lanka unite,

| — | având în vedere articolul 115 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 115 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, de la începutul ofensivei militare a guvernului în octombrie 2008, gruparea LTTE s-a retras în regiunea nordică, împingând populația civilă și mai adânc în teritoriul pe care îl controlează și cauzând moartea a sute de persoane și făcând ca aproximativ 250 000 de persoane să fie prinse în mijlocul schimburilor mortale de focuri dintre armata sri-lankeză și gruparea separatistă LTTE, în regiunea Mullaitivu; |
| --- | --- |

A.

întrucât, de la începutul ofensivei militare a guvernului în octombrie 2008, gruparea LTTE s-a retras în regiunea nordică, împingând populația civilă și mai adânc în teritoriul pe care îl controlează și cauzând moartea a sute de persoane și făcând ca aproximativ 250 000 de persoane să fie prinse în mijlocul schimburilor mortale de focuri dintre armata sri-lankeză și gruparea separatistă LTTE, în regiunea Mullaitivu;

| B. | întrucât Sri Lanka a fost grav afectată de insurecția armată a grupării LTTE (Tigrii Tamili) și de reacția guvernului, timp de 25 de ani, fapt care a cauzat moartea a peste 70 000 de persoane; |
| --- | --- |

B.

întrucât Sri Lanka a fost grav afectată de insurecția armată a grupării LTTE (Tigrii Tamili) și de reacția guvernului, timp de 25 de ani, fapt care a cauzat moartea a peste 70 000 de persoane;

| C. | întrucât populația civilă din zonele eliberate are nevoie de asistență umanitară și întrucât, chiar dacă agențiile guvernamentale au reușit să răspundă nevoilor acesteia, mii de civili din zonele în care conflictul continuă sunt în continuare expuși unor grave pericole și nu pot încă să își satisfacă nevoile vitale de bază; |
| --- | --- |

C.

întrucât populația civilă din zonele eliberate are nevoie de asistență umanitară și întrucât, chiar dacă agențiile guvernamentale au reușit să răspundă nevoilor acesteia, mii de civili din zonele în care conflictul continuă sunt în continuare expuși unor grave pericole și nu pot încă să își satisfacă nevoile vitale de bază;

| D. | întrucât există îngrijorări majore cu privire la bombardarea unui spital și a unui complex care adăpostea personal național al Organizației Națiunilor Unite, în interiorul unei zone de securitate, care a provocat moartea și rănirea unui mare număr de civili; |
| --- | --- |

D.

întrucât există îngrijorări majore cu privire la bombardarea unui spital și a unui complex care adăpostea personal național al Organizației Națiunilor Unite, în interiorul unei zone de securitate, care a provocat moartea și rănirea unui mare număr de civili;

| E. | întrucât, potrivit organizației Amnesty International, atât forțele guvernamentale, cât și gruparea LTTE, au încălcat legile războiului, strămutând populația civilă și împiedicând-o să se retragă către zone sigure; |
| --- | --- |

E.

întrucât, potrivit organizației Amnesty International, atât forțele guvernamentale, cât și gruparea LTTE, au încălcat legile războiului, strămutând populația civilă și împiedicând-o să se retragă către zone sigure;

| F. | întrucât Misiunea internațională pentru libertatea presei în Sri Lanka observă trei tendințe în ceea ce privește informarea referitoare la conflict: absența accesului presei și a fluxului independent de informații din zona de conflict, agresiuni și intimidări la adresa jurnaliștilor care relatează cu privire la conflict, precum și autocenzura practicată de mass-media; |
| --- | --- |

F.

întrucât Misiunea internațională pentru libertatea presei în Sri Lanka observă trei tendințe în ceea ce privește informarea referitoare la conflict: absența accesului presei și a fluxului independent de informații din zona de conflict, agresiuni și intimidări la adresa jurnaliștilor care relatează cu privire la conflict, precum și autocenzura practicată de mass-media;

| G. | întrucât de la începutul anului 2009, asasinarea unui redactor-șef, Lasantha Wickramatunga, precum și atacarea sediului unui cunoscut post independent de televiziune, au paralizat comunitatea jurnalistică; |
| --- | --- |

G.

întrucât de la începutul anului 2009, asasinarea unui redactor-șef, Lasantha Wickramatunga, precum și atacarea sediului unui cunoscut post independent de televiziune, au paralizat comunitatea jurnalistică;

| H. | întrucât cel puțin 14 jurnaliști au fost uciși și mulți alții au fost răpiți sau arestați începând cu anul 2006 și întrucât organizația Reporteri fără frontiere a clasat Sri Lanka pe locul 165 din 173 de țări în cadrul clasamentului mondial al libertății presei pe 2008; |
| --- | --- |

H.

întrucât cel puțin 14 jurnaliști au fost uciși și mulți alții au fost răpiți sau arestați începând cu anul 2006 și întrucât organizația Reporteri fără frontiere a clasat Sri Lanka pe locul 165 din 173 de țări în cadrul clasamentului mondial al libertății presei pe 2008;

| I. | întrucât respectarea drepturilor omului și a normelor umanitare de către toate părțile implicate în conflict ar trebui să fie asigurată, nu numai ca răspuns imediat la înrăutățirea situației, ci și ca element fundamental pentru o rezolvare corectă și durabilă a conflictului; |
| --- | --- |

I.

întrucât respectarea drepturilor omului și a normelor umanitare de către toate părțile implicate în conflict ar trebui să fie asigurată, nu numai ca răspuns imediat la înrăutățirea situației, ci și ca element fundamental pentru o rezolvare corectă și durabilă a conflictului;

| J. | întrucât copreședinția Conferinței de la Tokio (Norvegia, Japonia, Statele Unite și UE) invită în comun gruparea LTTE să poarte discuții cu guvernul Republicii Sri Lanka cu privire la modalitățile de încetare a ostilităților, inclusiv cu privire la depunerea armelor, renunțarea la acțiuni violente, acceptarea ofertei de amnistie din partea guvernului Republicii Sri-Lanka și participarea în calitate de partid politic la procesul de găsire a unei soluții politice corecte și durabile; |
| --- | --- |

J.

întrucât copreședinția Conferinței de la Tokio (Norvegia, Japonia, Statele Unite și UE) invită în comun gruparea LTTE să poarte discuții cu guvernul Republicii Sri Lanka cu privire la modalitățile de încetare a ostilităților, inclusiv cu privire la depunerea armelor, renunțarea la acțiuni violente, acceptarea ofertei de amnistie din partea guvernului Republicii Sri-Lanka și participarea în calitate de partid politic la procesul de găsire a unei soluții politice corecte și durabile;

| K. | întrucât copreședinția Conferinței de la Tokio invită în comun guvernul Republicii Sri Lanka și gruparea LTTE să declare „încetarea temporară a focului” pentru a permite evacuarea bolnavilor și a răniților și acordarea de ajutor umanitar populației civile, |
| --- | --- |

K.

întrucât copreședinția Conferinței de la Tokio invită în comun guvernul Republicii Sri Lanka și gruparea LTTE să declare „încetarea temporară a focului” pentru a permite evacuarea bolnavilor și a răniților și acordarea de ajutor umanitar populației civile,

| 1. | consideră că evoluțiile recente pot constitui un moment de cotitură pentru criza din Sri Lanka, susține declarația copreședinției Conferinței de la Tokio și speră că pacea și stabilitatea vor triumfa în curând în țară; |
| --- | --- |

1.

consideră că evoluțiile recente pot constitui un moment de cotitură pentru criza din Sri Lanka, susține declarația copreședinției Conferinței de la Tokio și speră că pacea și stabilitatea vor triumfa în curând în țară;

| 2. | consideră că o victorie militară asupra LTTE, astfel cum se preconizează de către guvernul Republicii Sri-Lanka, nu va elimina nevoia de a găsi o soluție politică pentru a asigura o pace durabilă; |
| --- | --- |

2.

consideră că o victorie militară asupra LTTE, astfel cum se preconizează de către guvernul Republicii Sri-Lanka, nu va elimina nevoia de a găsi o soluție politică pentru a asigura o pace durabilă;

| 3. | invită guvernul și gruparea LTTE să respecte regulile războiului, să reducă la minim vătămarea civililor în timpul operațiunilor militare și să permită de îndată miilor de civili blocați în zona de conflict tranzitul în condiții de siguranță și accesul la ajutor umanitar; |
| --- | --- |

3.

invită guvernul și gruparea LTTE să respecte regulile războiului, să reducă la minim vătămarea civililor în timpul operațiunilor militare și să permită de îndată miilor de civili blocați în zona de conflict tranzitul în condiții de siguranță și accesul la ajutor umanitar;

| 4. | salută angajamentul guvernului sri-lankez de a garanta investigații complete, deschise și transparente în privința tuturor presupuselor încălcări ale libertății presei, în vederea abordării, de asemenea, a culturii impunității și indiferenței față de ucideri ale jurnaliștilor în Sri Lanka și atacuri la adresa acestora; |
| --- | --- |

4.

salută angajamentul guvernului sri-lankez de a garanta investigații complete, deschise și transparente în privința tuturor presupuselor încălcări ale libertății presei, în vederea abordării, de asemenea, a culturii impunității și indiferenței față de ucideri ale jurnaliștilor în Sri Lanka și atacuri la adresa acestora;

| 5. | subliniază necesitatea ca observatorii internaționali să evalueze nevoile umanitare ale celor un sfert de milion de persoane blocate în regiunea Wanni și să asigure distribuirea corectă a alimentelor și a altor ajutoare umanitare, în special atunci când luptele se apropie de populația civilă blocată; |
| --- | --- |

5.

subliniază necesitatea ca observatorii internaționali să evalueze nevoile umanitare ale celor un sfert de milion de persoane blocate în regiunea Wanni și să asigure distribuirea corectă a alimentelor și a altor ajutoare umanitare, în special atunci când luptele se apropie de populația civilă blocată;

| 6. | reiterează condamnarea abuzului îngrozitor la adresa copiilor, pe care îl reprezintă recrutarea soldaților copii, fapt care constituie o crimă de război, și invită toate grupurile de rebeli să înceteze această practică, să-i elibereze pe cei pe care îi dețin și să facă o declarație de principii conform căreia în viitor nu vor mai recruta copii; |
| --- | --- |

6.

reiterează condamnarea abuzului îngrozitor la adresa copiilor, pe care îl reprezintă recrutarea soldaților copii, fapt care constituie o crimă de război, și invită toate grupurile de rebeli să înceteze această practică, să-i elibereze pe cei pe care îi dețin și să facă o declarație de principii conform căreia în viitor nu vor mai recruta copii;

| 7. | îndeamnă guvernul să acorde de îndată atenție eliminării minelor terestre, a căror prezență poate constitui un obstacol serios în calea reabilitării și a redresării economice; în acest sens, invită guvernul sri-lankez să ia măsura atât de pozitivă de a adera la Tratatul de la Ottawa (Convenția privind interzicerea utilizării, stocării, producerii și transferului de mine antipersonal și distrugerea acestora); |
| --- | --- |

7.

îndeamnă guvernul să acorde de îndată atenție eliminării minelor terestre, a căror prezență poate constitui un obstacol serios în calea reabilitării și a redresării economice; în acest sens, invită guvernul sri-lankez să ia măsura atât de pozitivă de a adera la Tratatul de la Ottawa (Convenția privind interzicerea utilizării, stocării, producerii și transferului de mine antipersonal și distrugerea acestora);

| 8. | salută angajamentul guvernului Republicii Sri-Lanka cu privire la semnificativa delegare a puterilor către provincii, fapt care va permite în special regiunii Tamil, dar și altor regiuni, să exercite un control mai accentuat asupra zonei administrate, în cadrul unei țări unite; invită guvernul să pună rapid în aplicare acest angajament, garantând astfel că toți cetățenii Republicii Sri Lanka beneficiază de drepturi egale; |
| --- | --- |

8.

salută angajamentul guvernului Republicii Sri-Lanka cu privire la semnificativa delegare a puterilor către provincii, fapt care va permite în special regiunii Tamil, dar și altor regiuni, să exercite un control mai accentuat asupra zonei administrate, în cadrul unei țări unite; invită guvernul să pună rapid în aplicare acest angajament, garantând astfel că toți cetățenii Republicii Sri Lanka beneficiază de drepturi egale;

| 9. | invită Consiliul, Comisia și guvernele statelor membre să-și intensifice eforturile pentru a contribui la obținerea păcii stabile și echitabile în Sri Lanka și pentru a restabili securitatea și prosperitatea; |
| --- | --- |

9.

invită Consiliul, Comisia și guvernele statelor membre să-și intensifice eforturile pentru a contribui la obținerea păcii stabile și echitabile în Sri Lanka și pentru a restabili securitatea și prosperitatea;

| 10. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite, guvernelor Norvegiei și ale celorlalte state care coprezidează Conferința donatorilor de la Tokio, președintelui și guvernului Republicii Sri Lanka, precum și celorlalte părți implicate în conflict. |
| --- | --- |

10.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite, guvernelor Norvegiei și ale celorlalte state care coprezidează Conferința donatorilor de la Tokio, președintelui și guvernului Republicii Sri Lanka, precum și celorlalte părți implicate în conflict.

---

(1)  JO C 59, 23.2.2001, p. 278.

(2)  JO C 47 E, 27.2.2003, p. 613.

(3)  JO C 87 E, 7.4.2004, p. 527.

(4)  JO C 247 E, 6. 10.2005, p. 147.

(5)  JO C 297 E, 7.12.2006, p. 384.

(6)  Decizia Consiliului 2006/379/CE din 29 mai 2006 de punere în aplicare a articolului 2 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 2580/2001 privind măsuri restrictive specifice îndreptate împotriva anumitor persoane și entități în vederea combaterii terorismului și de abrogare a Deciziei 2005/930/CE (JO L 144, 31.5.2006, p. 21).

---

| 18.3.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 67/144 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 67/144

---

Situația refugiaților birmani în Thailanda

P6_TA(2009)0055

Rezoluția Parlamentului European din 5 februarie 2009 privind situația refugiaților birmani din Thailanda

(2010/C 67 E/18)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite din 1951 privind statutul refugiaților și protocolul la aceasta din 1967, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite din 1951 privind statutul refugiaților și protocolul la aceasta din 1967,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind Birmania, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind Birmania,

| — | având în vedere articolul 115 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 115 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât există informații conform cărora forțele navale au interceptat în apele teritoriale thailandeze, între 18 și 30 decembrie 2008, bărci conținând aproximativ 1 000 de refugiați de origine Rohingya, remorcându-i ulterior în apele internaționale fără ca aceștia să aibă echipamente de navigare și nici apă sau hrană suficientă; întrucât mulți dintre aceștia sunt declarați dispăruți și există temerea că s-ar fi înecat, alții fiind salvați de garda de coastă indoneziană și de cea indiană; |
| --- | --- |

A.

întrucât există informații conform cărora forțele navale au interceptat în apele teritoriale thailandeze, între 18 și 30 decembrie 2008, bărci conținând aproximativ 1 000 de refugiați de origine Rohingya, remorcându-i ulterior în apele internaționale fără ca aceștia să aibă echipamente de navigare și nici apă sau hrană suficientă; întrucât mulți dintre aceștia sunt declarați dispăruți și există temerea că s-ar fi înecat, alții fiind salvați de garda de coastă indoneziană și de cea indiană;

| B. | întrucât populația Rohingya, o comunitate etnică preponderent musulmană din Birmania de vest, face obiectul unor încălcări ale drepturilor omului sistematice, persistente și la scară largă din partea regimului militar ce se află la conducerea țării, printre aceste încălcări numărându-se refuzul dreptului la cetățenie, limitarea drastică a libertății de circulație și arestările arbitrare; |
| --- | --- |

B.

întrucât populația Rohingya, o comunitate etnică preponderent musulmană din Birmania de vest, face obiectul unor încălcări ale drepturilor omului sistematice, persistente și la scară largă din partea regimului militar ce se află la conducerea țării, printre aceste încălcări numărându-se refuzul dreptului la cetățenie, limitarea drastică a libertății de circulație și arestările arbitrare;

| C. | întrucât mii de birmani și-au părăsit țara în ultimii ani din cauza represiunilor și a foametei la scară largă, riscându-și viața pentru a ajunge în Thailanda și în alte țări din Asia de Sud-Est; întrucât Thailanda devine din ce în ce mai mult o destinație de tranzit pentru refugiații birmani; |
| --- | --- |

C.

întrucât mii de birmani și-au părăsit țara în ultimii ani din cauza represiunilor și a foametei la scară largă, riscându-și viața pentru a ajunge în Thailanda și în alte țări din Asia de Sud-Est; întrucât Thailanda devine din ce în ce mai mult o destinație de tranzit pentru refugiații birmani;

| D. | întrucât autoritățile thailandeze au respins aceste acuzații, iar primul ministru Abhisit Vejjajiva a promis o anchetă detaliată; |
| --- | --- |

D.

întrucât autoritățile thailandeze au respins aceste acuzații, iar primul ministru Abhisit Vejjajiva a promis o anchetă detaliată;

| E. | întrucât Agenția Organizației Națiunilor Unite pentru Refugiați și-a exprimat îngrijorarea cu privire la informațiile privind maltratarea refugiaților birmani și a obținut accesul la o parte dintre cei 126 de etnici Rohingya care sunt ținuți în continuare în custodie de autoritățile thailandeze; |
| --- | --- |

E.

întrucât Agenția Organizației Națiunilor Unite pentru Refugiați și-a exprimat îngrijorarea cu privire la informațiile privind maltratarea refugiaților birmani și a obținut accesul la o parte dintre cei 126 de etnici Rohingya care sunt ținuți în continuare în custodie de autoritățile thailandeze;

| F. | întrucât autoritățile thailandeze susțin că migranții reținuți în apele teritoriale ale Thailandei erau migranți economici ilegali, |
| --- | --- |

F.

întrucât autoritățile thailandeze susțin că migranții reținuți în apele teritoriale ale Thailandei erau migranți economici ilegali,

| 1. | deplânge cazurile raportate de tratament inuman la care sunt supuși refugiații de origine Rohingya și îndeamnă guvernul thailandez, în calitatea sa de membru respectat al comunității internaționale care este bine cunoscut pentru ospitalitatea sa față de refugiați, să adopte toate măsurile necesare care să garanteze că viețile refugiaților de origine Rohingya nu se află în pericol și că aceștia sunt tratați în conformitate cu standardele umanitare; |
| --- | --- |

1.

deplânge cazurile raportate de tratament inuman la care sunt supuși refugiații de origine Rohingya și îndeamnă guvernul thailandez, în calitatea sa de membru respectat al comunității internaționale care este bine cunoscut pentru ospitalitatea sa față de refugiați, să adopte toate măsurile necesare care să garanteze că viețile refugiaților de origine Rohingya nu se află în pericol și că aceștia sunt tratați în conformitate cu standardele umanitare;

| 2. | condamnă cu tărie persecutarea continuă a populației Rohingya de către guvernul birman, care este principalul responsabil de situația dificilă a refugiaților; solicită să fie restituită populației Rohingya cetățenia birmană, să fie anulate imediat toate restricțiile referitoare la libertatea de circulație și la drepturile acestora la educație și la căsătorie, să fie încetate persecuțiile religioase și distrugerea moscheilor și a altor lăcașe de cult și să fie încetate toate încălcările drepturile omului de pe teritoriul țării, precum și pauperizarea deliberată, impozitarea arbitrară și confiscarea terenurilor; |
| --- | --- |

2.

condamnă cu tărie persecutarea continuă a populației Rohingya de către guvernul birman, care este principalul responsabil de situația dificilă a refugiaților; solicită să fie restituită populației Rohingya cetățenia birmană, să fie anulate imediat toate restricțiile referitoare la libertatea de circulație și la drepturile acestora la educație și la căsătorie, să fie încetate persecuțiile religioase și distrugerea moscheilor și a altor lăcașe de cult și să fie încetate toate încălcările drepturile omului de pe teritoriul țării, precum și pauperizarea deliberată, impozitarea arbitrară și confiscarea terenurilor;

| 3. | solicită guvernului thailandez să nu returneze în Birmania refugiații și solicitanții de azil de origine Rohingya, inclusiv refugiații în bărci, unde viețile lor vor fi puse în pericol și unde aceștia ar putea fi torturați; |
| --- | --- |

3.

solicită guvernului thailandez să nu returneze în Birmania refugiații și solicitanții de azil de origine Rohingya, inclusiv refugiații în bărci, unde viețile lor vor fi puse în pericol și unde aceștia ar putea fi torturați;

| 4. | salută declarația primului ministru thailandez Abhisit Vejjajiva, conform căreia învinuirile de maltratare a solicitanților de azil de origine Rohingya de către forțele armate vor fi anchetate și solicită desfășurarea unei investigații amănunțite, imparțiale și pe deplin transparente în vederea constatării faptelor și întreprinderii măsurilor necesare împotriva persoanelor responsabile de maltratarea refugiaților birmani; |
| --- | --- |

4.

salută declarația primului ministru thailandez Abhisit Vejjajiva, conform căreia învinuirile de maltratare a solicitanților de azil de origine Rohingya de către forțele armate vor fi anchetate și solicită desfășurarea unei investigații amănunțite, imparțiale și pe deplin transparente în vederea constatării faptelor și întreprinderii măsurilor necesare împotriva persoanelor responsabile de maltratarea refugiaților birmani;

| 5. | salută cooperarea guvernului thailandez cu Înaltul Comisariat al Organizației Națiunilor Unite pentru Refugiați și solicită acordarea unui acces imediat și deplin la toți refugiații în bărci de origine Rohingya aflați în custodie, pentru a stabili nevoile lor în materie de protecție; solicită totodată guvernului thailandez să semneze Convenția privind statutul refugiaților și protocolul la aceasta din 1967; |
| --- | --- |

5.

salută cooperarea guvernului thailandez cu Înaltul Comisariat al Organizației Națiunilor Unite pentru Refugiați și solicită acordarea unui acces imediat și deplin la toți refugiații în bărci de origine Rohingya aflați în custodie, pentru a stabili nevoile lor în materie de protecție; solicită totodată guvernului thailandez să semneze Convenția privind statutul refugiaților și protocolul la aceasta din 1967;

| 6. | subliniază că problema refugiaților în bărci care afectează Thailanda și alte țări este în esență o problemă regională; salută efortul depus de guvernul thailandez de a intensifica cooperarea între țările învecinate din regiune în vederea soluționării problemei populației Rohingya; salută în acest sens reuniunea convocată la 23 ianuarie 2009 de către secretarul permanent în domeniul afacerilor externe din Thailanda, Virasakdi Futrakul, cu participarea ambasadorilor din India, Indonezia, Bangladesh, Malaezia și Birmania; solicită membrilor Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN), și în special președinției thailandeze, precum și organizațiilor internaționale relevante să depună eforturi pentru a găsi o soluție definitivă la această problemă de lungă durată; |
| --- | --- |

6.

subliniază că problema refugiaților în bărci care afectează Thailanda și alte țări este în esență o problemă regională; salută efortul depus de guvernul thailandez de a intensifica cooperarea între țările învecinate din regiune în vederea soluționării problemei populației Rohingya; salută în acest sens reuniunea convocată la 23 ianuarie 2009 de către secretarul permanent în domeniul afacerilor externe din Thailanda, Virasakdi Futrakul, cu participarea ambasadorilor din India, Indonezia, Bangladesh, Malaezia și Birmania; solicită membrilor Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN), și în special președinției thailandeze, precum și organizațiilor internaționale relevante să depună eforturi pentru a găsi o soluție definitivă la această problemă de lungă durată;

| 7. | solicită statelor membre ale UE să consolideze poziția comună a UE, care urmează să fie reînnoită în aprilie 2009, astfel încât să fie abordată problema discriminării extreme a populației Rohingya; |
| --- | --- |

7.

solicită statelor membre ale UE să consolideze poziția comună a UE, care urmează să fie reînnoită în aprilie 2009, astfel încât să fie abordată problema discriminării extreme a populației Rohingya;

| 8. | consideră că trimiterea în Birmania a unei misiuni a Parlamentului este de importanță majoră, dată fiind situația actuală a drepturilor omului, situație care în continuare nu dă niciun semn de îmbunătățire, și consideră că ar trebui intensificată presiunea internațională asupra regimului birman; |
| --- | --- |

8.

consideră că trimiterea în Birmania a unei misiuni a Parlamentului este de importanță majoră, dată fiind situația actuală a drepturilor omului, situație care în continuare nu dă niciun semn de îmbunătățire, și consideră că ar trebui intensificată presiunea internațională asupra regimului birman;

| 9. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor statelor membre, guvernului Regatului Thailandei, guvernului Birmaniei, Secretarului General al Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est, Înaltului Comisar al Organizației Națiunilor Unite pentru Refugiați, precum și Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite. |
| --- | --- |

9.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor statelor membre, guvernului Regatului Thailandei, guvernului Birmaniei, Secretarului General al Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est, Înaltului Comisar al Organizației Națiunilor Unite pentru Refugiați, precum și Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite.

---

| 18.3.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 67/146 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 67/146

---

Refuzul extrădării lui Cesare Battisti de către Brazilia

P6_TA(2009)0056

Rezoluția Parlamentului European din 5 februarie 2009 referitoare la refuzul extrădării lui Cesare Battisti din Brazilia

(2010/C 67 E/19)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea de recomandare adresată Consiliului, prezentată de Véronique De Keyser în numele grupului PSE, privind parteneriatul strategic Uniunea Europeană-Brazilia (B6-0449/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de recomandare adresată Consiliului, prezentată de Véronique De Keyser în numele grupului PSE, privind parteneriatul strategic Uniunea Europeană-Brazilia (B6-0449/2008),

| — | având în vedere Acordul-cadrul de cooperare între Comunitatea Europeană și Republica Federală Brazilia, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul-cadrul de cooperare între Comunitatea Europeană și Republica Federală Brazilia,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 30 mai 2007 intitulată Către un parteneriat strategic între Uniunea Europeană și Brazilia (COM(2007)0281), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 30 mai 2007 intitulată Către un parteneriat strategic între Uniunea Europeană și Brazilia (COM(2007)0281),

| — | având în vedere cazul cetățeanului de origine italiană Cesare Battisti, în cazul căruia Italia a solicitat Braziliei extrădarea, care este însă refuzată de autoritățile braziliene, |
| --- | --- |

—

având în vedere cazul cetățeanului de origine italiană Cesare Battisti, în cazul căruia Italia a solicitat Braziliei extrădarea, care este însă refuzată de autoritățile braziliene,

| — | având în vedere articolul 115 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 115 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Cesare Battisti a fost condamnat în contumacie prin hotărâri definitive pronunțate de instanțele italiene pentru săvârșirea a patru omoruri și pentru asocierea cu grupuri armate, furt, deținere de arme de foc și acte de violență armată; |
| --- | --- |

A.

întrucât Cesare Battisti a fost condamnat în contumacie prin hotărâri definitive pronunțate de instanțele italiene pentru săvârșirea a patru omoruri și pentru asocierea cu grupuri armate, furt, deținere de arme de foc și acte de violență armată;

| B. | având în vedere fuga lui Cesare Battisti în Franța în anul 1990 și hotărârea definitivă din 2004 a Consiliului de Stat și a Curții de Casație franceze de autorizare a predării acestuia autorităților italiene; |
| --- | --- |

B.

având în vedere fuga lui Cesare Battisti în Franța în anul 1990 și hotărârea definitivă din 2004 a Consiliului de Stat și a Curții de Casație franceze de autorizare a predării acestuia autorităților italiene;

| C. | întrucât ca urmare a acestei decizii Cesare Battisti a stat ascuns până la arestarea sa în Brazilia în martie 2007; |
| --- | --- |

C.

întrucât ca urmare a acestei decizii Cesare Battisti a stat ascuns până la arestarea sa în Brazilia în martie 2007;

| D. | întrucât Cesare Battisti a depus o cerere la Curtea Europeană a Drepturilor Omului privind decizia de extrădare în Italia și întrucât aceasta fost respinsă ca inadmisibilă în decembrie 2006; |
| --- | --- |

D.

întrucât Cesare Battisti a depus o cerere la Curtea Europeană a Drepturilor Omului privind decizia de extrădare în Italia și întrucât aceasta fost respinsă ca inadmisibilă în decembrie 2006;

| E. | întrucât la data de 17 ianuarie 2009 Cesare Battisti a fost declarat refugiat politic de guvernul brazilian și, prin urmare, s-a refuzat extrădarea sa, sub pretextul că sistemul judecătoresc italian nu garantează suficient drepturile deținuților; |
| --- | --- |

E.

întrucât la data de 17 ianuarie 2009 Cesare Battisti a fost declarat refugiat politic de guvernul brazilian și, prin urmare, s-a refuzat extrădarea sa, sub pretextul că sistemul judecătoresc italian nu garantează suficient drepturile deținuților;

| F. | întrucât acordarea statutului de refugiat politic trebuie efectuată în conformitate cu normele de drept internațional; |
| --- | --- |

F.

întrucât acordarea statutului de refugiat politic trebuie efectuată în conformitate cu normele de drept internațional;

| G. | întrucât această decizie poate fi interpretată ca un semn de lipsă de încredere în Uniunea Europeană, care are la bază, printre altele, respectul pentru drepturile fundamentale și statul de drept, inclusiv pentru drepturile deținuților și întrucât toate statele membre respectă aceste principii; |
| --- | --- |

G.

întrucât această decizie poate fi interpretată ca un semn de lipsă de încredere în Uniunea Europeană, care are la bază, printre altele, respectul pentru drepturile fundamentale și statul de drept, inclusiv pentru drepturile deținuților și întrucât toate statele membre respectă aceste principii;

| H. | întrucât relațiile economice, comerciale și politice dintre Brazilia și Uniunea Europeană sunt excelente și în plină expansiune și se bazează, printre altele, pe principii comune precum respectarea drepturilor omului și al statului de drept; |
| --- | --- |

H.

întrucât relațiile economice, comerciale și politice dintre Brazilia și Uniunea Europeană sunt excelente și în plină expansiune și se bazează, printre altele, pe principii comune precum respectarea drepturilor omului și al statului de drept;

| I. | întrucât Brazilia își asumă, cu sprijinul deplin al tuturor statelor membre UE, un rol major la nivel internațional și întrucât participarea sa la reuniunea G-20 de la Washington din noiembrie 2008, precum și participarea sa viitoare la astfel de reuniuni reprezintă un semn al sporirii acestei responsabilități la nivel mondial, |
| --- | --- |

I.

întrucât Brazilia își asumă, cu sprijinul deplin al tuturor statelor membre UE, un rol major la nivel internațional și întrucât participarea sa la reuniunea G-20 de la Washington din noiembrie 2008, precum și participarea sa viitoare la astfel de reuniuni reprezintă un semn al sporirii acestei responsabilități la nivel mondial,

| 1. | ia act de faptul că procedura judiciară s-a desfășurat și că hotărârea finală a autorităților braziliene ar trebui pronunțată în cursul săptămânilor următoare; |
| --- | --- |

1.

ia act de faptul că procedura judiciară s-a desfășurat și că hotărârea finală a autorităților braziliene ar trebui pronunțată în cursul săptămânilor următoare;

| 2. | își exprimă încrederea față de faptul că reexaminarea deciziei de extrădare a dlui Battisti va ține seama de hotărârea pronunțată de un stat membru al UE, cu respectarea deplină a principiilor statului de drept în Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

2.

își exprimă încrederea față de faptul că reexaminarea deciziei de extrădare a dlui Battisti va ține seama de hotărârea pronunțată de un stat membru al UE, cu respectarea deplină a principiilor statului de drept în Uniunea Europeană;

| 3. | își exprimă speranța că, în lumina acestor considerente, autoritățile braziliene vor lua o decizie bazată pe principii comune Braziliei și Uniunii Europene; |
| --- | --- |

3.

își exprimă speranța că, în lumina acestor considerente, autoritățile braziliene vor lua o decizie bazată pe principii comune Braziliei și Uniunii Europene;

| 4. | subliniază că parteneriatul dintre Uniunea Europeană și Republica Federală Brazilia se bazează pe recunoașterea reciprocă a faptului că ambele părți respectă statul de drept și drepturile fundamentale, inclusiv dreptul la apărare și dreptul de a beneficia de un proces corect și echitabil; |
| --- | --- |

4.

subliniază că parteneriatul dintre Uniunea Europeană și Republica Federală Brazilia se bazează pe recunoașterea reciprocă a faptului că ambele părți respectă statul de drept și drepturile fundamentale, inclusiv dreptul la apărare și dreptul de a beneficia de un proces corect și echitabil;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei, Consiliului, guvernelor și parlamentelor statelor membre, guvernului Braziliei, președintelui Republicii Federale Brazilia, președintelui congresului Braziliei și președintelui Parlamentului Mercosur. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei, Consiliului, guvernelor și parlamentelor statelor membre, guvernului Braziliei, președintelui Republicii Federale Brazilia, președintelui congresului Braziliei și președintelui Parlamentului Mercosur.

---

II Comunicări

Parlamentul European

Marți, 3 februarie 2009

| 18.3.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 67/148 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 67/148

---

Cererea de ridicare a imunității lui Miloslav Ransdorf

P6_TA(2009)0035

Decizia Parlamentului European din 3 februarie 2009 privind cererea de ridicare a imunității lui Miloslav Ransdorf (2008/2176(IMM))

(2010/C 67 E/20)

Parlamentul European,

| — | având în vedere cererea de ridicare a imunității lui Miloslav Ransdorf transmisă de autoritatea competentă a Republicii Cehe la 16 iunie 2008 și comunicată în ședință plenară la 9 iulie 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de ridicare a imunității lui Miloslav Ransdorf transmisă de autoritatea competentă a Republicii Cehe la 16 iunie 2008 și comunicată în ședință plenară la 9 iulie 2008,

| — | în urma audierii lui Miloslav Ransdorf, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

în urma audierii lui Miloslav Ransdorf, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din Regulamentul de procedură,

| — | având în vedere articolul 10 din Protocolul privind privilegiile și imunitățile Comunităților Europene din 8 aprilie 1965, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea deputaților în Parlamentul European prin vot universal direct, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 10 din Protocolul privind privilegiile și imunitățile Comunităților Europene din 8 aprilie 1965, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea deputaților în Parlamentul European prin vot universal direct,

| — | având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Comunităților Europene din 12 mai 1964 și din 10 iulie 1986 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Comunităților Europene din 12 mai 1964 și din 10 iulie 1986 (1),

| — | având în vedere articolul 27 alineatul (4) din Constituția Republicii Cehe, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 27 alineatul (4) din Constituția Republicii Cehe,

| — | având în vedere articolul 6 alineatul (2) și articolul 7 din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 6 alineatul (2) și articolul 7 din Regulamentul de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A6-0008/2009), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A6-0008/2009),

| A. | întrucât Miloslav Ransdorf este deputat în Parlamentul European, ales în cea de-a șasea legislatură în cadrul alegerilor directe din 10-13 iunie 2004, iar prerogativele sale au fost verificate de Parlament la 14 decembrie 2004 (2); |
| --- | --- |

A.

întrucât Miloslav Ransdorf este deputat în Parlamentul European, ales în cea de-a șasea legislatură în cadrul alegerilor directe din 10-13 iunie 2004, iar prerogativele sale au fost verificate de Parlament la 14 decembrie 2004 (2);

| B. | întrucât, în conformitate cu articolul 10 din Protocolul privind privilegiile și imunitățile Comunităților Europene din 8 aprilie 1965, pe durata sesiunilor Parlamentului European, membrii acestuia beneficiază, pe teritoriul național al statului lor, de imunitățile acordate membrilor parlamentului statului în cauză; întrucât imunitatea nu poate fi invocată atunci când un deputat este surprins în flagrant delict; și întrucât acest fapt nu împiedică dreptul Parlamentului European de a ridica imunitatea unuia din membrii săi; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în conformitate cu articolul 10 din Protocolul privind privilegiile și imunitățile Comunităților Europene din 8 aprilie 1965, pe durata sesiunilor Parlamentului European, membrii acestuia beneficiază, pe teritoriul național al statului lor, de imunitățile acordate membrilor parlamentului statului în cauză; întrucât imunitatea nu poate fi invocată atunci când un deputat este surprins în flagrant delict; și întrucât acest fapt nu împiedică dreptul Parlamentului European de a ridica imunitatea unuia din membrii săi;

| C. | întrucât, în conformitate cu articolul 27 alineatul (4) din Constituția Republicii Cehe, nici un deputat sau senator nu poate fi urmărit penal fără acordul camerei din care face parte și, în cazul în care aceasta refuză să își dea acordul, urmărirea penală este exclusă definitiv, |
| --- | --- |

C.

întrucât, în conformitate cu articolul 27 alineatul (4) din Constituția Republicii Cehe, nici un deputat sau senator nu poate fi urmărit penal fără acordul camerei din care face parte și, în cazul în care aceasta refuză să își dea acordul, urmărirea penală este exclusă definitiv,

| 1. | hotărăște să ridice imunitatea lui Miloslav Ransdorf; |
| --- | --- |

1.

hotărăște să ridice imunitatea lui Miloslav Ransdorf;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente, autorităților în cauză ale Republicii Cehe. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente, autorităților în cauză ale Republicii Cehe.

---

(1)  Cauza 101/63, Wagner/ Fohrmann și Krier, Rec. 1964, p. 383, și Cauza 149/85, Wybot/Faure și alții, Rec. 1986, p. 2391.

(2)  JO C 226 E, 15.9.2005, p. 51.

---

III Acte pregătitoare

Parlamentul European

Marți, 3 februarie 2009

| 18.3.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 67/149 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 67/149

---

Extinderea Acordului CE-Statele Unite ale Americii de cooperare științifică și tehnologică *

P6_TA(2009)0032

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 3 februarie 2009 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind extinderea Acordului de cooperare științifică și tehnologică dintre Comunitatea Europeană și Guvernul Statelor Unite ale Americii (COM(2008)0581 – C6-0392/2008 – 2008/0184(CNS))

(2010/C 67 E/21)

(Procedura de consultare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea de decizie a Consiliului (COM(2008)0581), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de decizie a Consiliului (COM(2008)0581),

| — | având în vedere Decizia nr. 1982/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind al șaptelea program-cadru al Comunității Europene pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (2007-2013) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia nr. 1982/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind al șaptelea program-cadru al Comunității Europene pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (2007-2013) (1),

| — | având în vedere articolul 170 și articolul 300 alineatul (2) primul paragraf din Tratatul CE, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 170 și articolul 300 alineatul (2) primul paragraf din Tratatul CE,

| — | având în vedere articolul 300 alineatul (3) primul paragraf din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C6-0392/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 300 alineatul (3) primul paragraf din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C6-0392/2008),

| — | având în vedere articolul 51, articolul 83 alineatul (7) și articolul 43 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 51, articolul 83 alineatul (7) și articolul 43 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A6-0006/2009), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A6-0006/2009),

| 1. | aprobă extinderea acordului; |
| --- | --- |

1.

aprobă extinderea acordului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și Statelor Unite ale Americii. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și Statelor Unite ale Americii.

---

(1)  JO L 412, 30.12.2006, p. 1.

---

| 18.3.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 67/150 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 67/150

---

Reînnoirea Acordului de cooperare CE-Rusia în domeniul științei și tehnologiei *

P6_TA(2009)0033

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 3 februarie 2009 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea acordului de reînnoire a Acordului de cooperare în domeniul științei și tehnologiei dintre Comunitatea Europeană și Guvernul Federației Ruse (COM(2008)0728 – C6-0456/2008 – 2008/0209(CNS))

(2010/C 67 E/22)

(Procedura de consultare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea de decizie a Consiliului (COM(2008)0728), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de decizie a Consiliului (COM(2008)0728),

| — | având în vedere Decizia nr. 1982/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind al șaptelea program-cadru al Comunității Europene pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (2007-2013) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia nr. 1982/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind al șaptelea program-cadru al Comunității Europene pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (2007-2013) (1),

| — | având în vedere articolul 170 și articolul 300 alineatul (2) primul paragraf din Tratatul CE, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 170 și articolul 300 alineatul (2) primul paragraf din Tratatul CE,

| — | având în vedere articolul 300 alineatul (3) primul paragraf din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C6-0456/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 300 alineatul (3) primul paragraf din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C6-0456/2008),

| — | având în vedere articolul 51, articolul 83 alineatul (7) și articolul 43 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 51, articolul 83 alineatul (7) și articolul 43 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A6-0005/2009), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A6-0005/2009),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea acordului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și Federației Ruse. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și Federației Ruse.

---

(1)  JO L 412, 30.12.2006, p. 1.

---

Miercuri, 4 februarie 2009

| 18.3.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 67/151 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 67/151

---

Sancțiuni aplicate angajatorilor de resortisanți din țări terțe aflați în situație de ședere ilegală ***I

P6_TA(2009)0043

Propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a sancțiunilor la adresa angajatorilor de resortisanți din țări terțe cu ședere ilegală (COM(2007)0249 – C6-0143/2007 – 2007/0094(COD))

(2010/C 67 E/23)

(Procedura de codecizie: prima lectură)

Propunerea a fost modificată la 4 februarie 2009 (1) și aprobată la 19 februarie 2009 în versiunea sa modificată (2).

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă către comisii în conformitate cu articolul 51 alineatul (2) al doilea paragraf coroborat cu articolul 168 alineatul (2) (A6-0026/2009).

(2)  Texte adoptate, P6_TA(2009)0069.

---

P6_TC1-COD(2007)0094

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 19 februarie 2009 în vederea adoptării Directivei 2009/.../CE a Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a standardelor minime privind sancțiunile și măsurile la adresa angajatorilor de resortisanți din țări terțe aflați în situație de ședere ilegală

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului în primă lectură corespunde cu actul legislativ final, Directiva 2009/52/CE.)

---

Joi, 5 februarie 2009

| 18.3.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 67/152 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 67/152

---

Acțiunile de informare și promovare pentru produsele agricole pe piața internă și în țările terțe *

P6_TA(2009)0046

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 februarie 2009 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 3/2008 privind acțiunile de informare și promovare pentru produsele agricole pe piața internă și în țările terțe (COM(2008)0431 – C6-0313/2008 – 2008/0131(CNS))

(2010/C 67 E/24)

(Procedura de consultare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2008)0431), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2008)0431),

| — | având în vedere articolele 36 si 37 din Tratatul CE, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C6-0313/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 36 si 37 din Tratatul CE, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C6-0313/2008),

| — | având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A6-0004/2009), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A6-0004/2009),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | invită Comisia să-și modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 250 alineatul (2) din Tratatul CE; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să-și modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 250 alineatul (2) din Tratatul CE;

| 3. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

3.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 4. | solicită Consiliului să îl consulte din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

4.

solicită Consiliului să îl consulte din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   În absența unor programe de realizat pe piața internă, pentru una sau mai multe dintre acțiunile de informare menționate la articolul 2 alineatul (1) litera (b), prezentate în conformitate cu articolul 6 alineatul (1), statul membru sau statele membre interesate elaborează, în baza orientărilor menționate la articolul 5 alineatul (1), un program și caietul de sarcini aferent și selectează prin licitație publică organismul însărcinat cu punerea în aplicare a programului pe care se angajează să îl cofinanțeze.

(1)   În absența unor programe de realizat pe piața internă, pentru una sau mai multe dintre acțiunile de informare menționate la articolul 2 alineatul (1) litera (b), prezentate în conformitate cu articolul 6 alineatul (1), statul membru sau statele membre interesate elaborează, în baza orientărilor menționate la articolul 5 alineatul (1),
  în urma unei evaluări a necesității și oportunității acestor programe în statul membru sau în statele membre respectiv(e) și pe baza consultărilor cu asociațiile sau organizațiile profesionale active din sectorul vizat
  , un program și caietul de sarcini aferent și selectează prin licitație publică organismul însărcinat cu punerea în aplicare a programului pe care se angajează să îl cofinanțeze.

(2)   În absența unor programe de realizat în țări terțe, pentru una sau mai multe dintre acțiunile de informare menționate la articolul 2 alineatul (1) literele (a), (b) și (c), prezentate în conformitate cu articolul 6 alineatul (1), statul membru sau statele membre interesate elaborează, în baza orientărilor menționate la articolul 5 alineatul (2), un program și caietul de sarcini aferent și selectează prin licitație publică organismul însărcinat cu punerea în aplicare a programului pe care se angajează să îl cofinanțeze.

(2)   În absența unor programe de realizat în țări terțe, pentru una sau mai multe dintre acțiunile de informare menționate la articolul 2 alineatul (1) literele (a), (b) și (c), prezentate în conformitate cu articolul 6 alineatul (1), statul membru sau statele membre interesate elaborează, în baza orientărilor menționate la articolul 5 alineatul (2),
  în urma unei evaluări a necesității și oportunității acestor programe în statul membru sau în statele membre respectiv(e) și pe baza consultărilor cu asociațiile sau organizațiile profesionale active din sectorul vizat,
  un program și caietul de sarcini aferent și selectează prin licitație publică organismul însărcinat cu punerea în aplicare a programului pe care se angajează să îl cofinanțeze.

Organismul însărcinat cu punerea în aplicare a programului selectat în cele din urmă de statul membru sau de statele membre respective poate fi o organizație internațională, în special în cazul în care programul vizează promovarea sectorului uleiului de măsline și al măslinelor de masă în țări terțe.

Organismul însărcinat cu punerea în aplicare a programului selectat în cele din urmă de statul membru sau de statele membre respective poate fi o organizație internațională, în special în cazul în care programul vizează promovarea sectorului uleiului de măsline și al măslinelor de masă
  sau al vinurilor cu denumire de origine protejată și al celor cu indicație geografică protejată
  în țări terțe.

| (c) | evaluarea raportului
  calitate/preț
  al programului; |
| --- | --- |

(c)

evaluarea raportului
  calitate/preț
  al programului;

| (c) | evaluarea raportului
  cost/eficiență
  al programului; |
| --- | --- |

(c)

evaluarea raportului
  cost/eficiență
  al programului;

Articolul 1a

Articolul 13 alineatul (2) primul și al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 3/2008 se înlocuiesc cu următorul text:

„(2)   Participarea financiară a Comunității la programele menționate la articolele 8 și 9 nu depășește

  60
  % din costul real al acestor programe. În cazul programelor de informare și promovare cu o durată de doi sau trei ani, contribuția pentru fiecare an de punere în aplicare nu poate depăși plafonul respectiv.

Procentajul la care se face referire la primul paragraf reprezintă

  70%

  în cazul măsurilor de promovare a fructelor și legumelor destinate copiilor din școlile din cadrul Comunității.”

---

| 18.3.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 67/155 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 67/155

---

Introducerea pe piață și utilizarea furajelor ***I

P6_TA(2009)0050

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 februarie 2009 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață și utilizarea furajelor (COM(2008)0124 – C6-0128/2008 – 2008/0050(COD))

(2010/C 67 E/25)

(Procedura de codecizie: prima lectură)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2008)0124), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2008)0124),

| — | având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 152 alineatul (4) litera (b) din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0128/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 152 alineatul (4) litera (b) din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0128/2008),

| — | având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A6-0407/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A6-0407/2008),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | Ia act de declarația Comisiei, anexată; |
| --- | --- |

2.

Ia act de declarația Comisiei, anexată;

| 3. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

3.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

P6_TC1-COD(2008)0050

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 5 februarie 2009 privind adoptarea Regulamentului (CE) nr..../2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață și utilizarea furajelor de modificare a Regulamentului (CE) Nr. 1831/2003 și de abrogare a Directivelor 79/373/CEE, 80/511/CEE, 82/471/CEE, 83/228/CEE, 93/74/CEE, 93/113/CE și 96/25/CE și a Deciziei 2004/217/CE

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului în prima lectură corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (CE) nr. .../2009.)

---

ANEXĂ

Delegații ale Comisiei privind:

1.   Revizuirea anexei IV:

Pentru a adapta anexa IV (privind nivelurile de toleranță pentru etichetarea privind compoziția materiilor prime pentru furaje și a furajelor combinate) în conformitate cu dispozițiile articolului 11 din Regulamentul privind dezvoltarea științifică și tehnică, Comisia și serviciile sale doresc să examineze respectiva anexă IV. În acest context, Comisia va analiza, de asemenea, posibilitatea de a introduce anumite materii prime pentru furaje cu un conținut de umiditate mai mare de 50%.

2.   Etichetarea aditivilor:

2.

Etichetarea aditivilor:

Comisia va studia dacă principiile informării prin etichetarea furajelor ar putea să se aplice și aditivilor și preamestecurilor autorizate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1831/2003 privind aditivii din hrana animalelor.

3.   Interpretarea cuvintelor „în caz de situație de urgență legată de sănătatea umană și animală sau de mediu”, în contextul considerentului 21, articolului 5 și articolului 17

3.

Interpretarea cuvintelor „în caz de situație de urgență legată de sănătatea umană și animală sau de mediu”, în contextul considerentului 21, articolului 5 și articolului 17

„Comisia înțelege că” [situațiile] de urgență legată de sănătatea umană și animală sau de mediu „pot include situațiile de urgență produse, printre altele, de neglijență, fraudă intenționată și infracțiuni.”

---