# Az Európai Unió C 70/2010

| | ISSN 1725-518X
  doi:10.3000/1725518X.C_2010.070.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 70 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 53. évfolyam2010. március 19. |

ISSN 1725-518X

doi:10.3000/1725518X.C_2010.070.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 70

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

53. évfolyam2010. március 19.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Tanács |
| 2010/C 070/01 | A Tanács állásfoglalása (2010. február 26.) a közös nyomozócsoportok létrehozásáról szóló megállapodásmintáról | 1 |
| | VÉLEMÉNYEK |
| | Európai Adatvédelmi Biztos |
| 2010/C 070/02 | Az európai adatvédelmi biztos véleménye a szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző ügynökség létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról, valamint a SIS II és VIS rendszerek az EU-Szerződés VI. címe alá tartozó üzemeltetési igazgatási feladatainak a(z) XX rendelet által létrehozott ügynökségre ruházásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról | 13 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Tanács

2010/C 070/01

A Tanács állásfoglalása (2010. február 26.) a közös nyomozócsoportok létrehozásáról szóló megállapodásmintáról

1

VÉLEMÉNYEK

Európai Adatvédelmi Biztos

2010/C 070/02

Az európai adatvédelmi biztos véleménye a szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző ügynökség létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról, valamint a SIS II és VIS rendszerek az EU-Szerződés VI. címe alá tartozó üzemeltetési igazgatási feladatainak a(z) XX rendelet által létrehozott ügynökségre ruházásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról

13

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2010/C 070/03 | Állami támogatások engedélyezése az EUMSz. 107. és 108. cikke értelmében – Olyan esetek, amelyek kapcsán a Bizottság nem emel kifogást (
  1
  ) | 21 |
| 2010/C 070/04 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5732 – Hewlett-Packard/3COM) (
  1
  ) | 26 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2010/C 070/03

Állami támogatások engedélyezése az EUMSz. 107. és 108. cikke értelmében – Olyan esetek, amelyek kapcsán a Bizottság nem emel kifogást (
  1
  )

1

21

2010/C 070/04

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5732 – Hewlett-Packard/3COM) (
  1
  )

1

26

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2010/C 070/05 | Euro-átváltási árfolyamok | 27 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2010/C 070/05

Euro-átváltási árfolyamok

27

| | V   Vélemények |
| --- | --- |
| | A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2010/C 070/06 | Értesítés egyes dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről | 28 |
| 2010/C 070/07 | Értesítés egyes dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről | 29 |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2010/C 070/08 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5835 – Cucina/Brakes/Menigo) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 30 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2010/C 070/09 | Módosítás iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján | 31 |

V   Vélemények

A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2010/C 070/06

Értesítés egyes dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről

28

2010/C 070/07

Értesítés egyes dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről

29

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2010/C 070/08

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5835 – Cucina/Brakes/Menigo) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

30

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2010/C 070/09

Módosítás iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

31

| | Helyesbítések |
| --- | --- |
| 2010/C 070/10 | Helyesbítés az állami támogatáshoz – Lett Köztársaság – C 39/09 (korábbi N 385/09) számú állami támogatás – A kikötői infrastruktúra állami finanszírozása a ventspilsi kikötőben – Felhívás az EUMSz. 108. cikkének (2) bekezdése szerinti észrevételek megtételére (HL C 62., 2010.3.13.) | 39 |

Helyesbítések

2010/C 070/10

Helyesbítés az állami támogatáshoz – Lett Köztársaság – C 39/09 (korábbi N 385/09) számú állami támogatás – A kikötői infrastruktúra állami finanszírozása a ventspilsi kikötőben – Felhívás az EUMSz. 108. cikkének (2) bekezdése szerinti észrevételek megtételére (HL C 62., 2010.3.13.)

(HL C 62., 2010.3.13.)

39

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Tanács

| 19.3.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 70/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 70/1

---

A TANÁCS ÁLLÁSFOGLALÁSA

(2010. február 26.)

a közös nyomozócsoportok létrehozásáról szóló megállapodásmintáról

2010/C 70/01

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

TEKINTETTEL az Európai Unió tagállamai közötti, 2000. május 29-i kölcsönös bűnügyi jogsegélyegyezmény (1) (a továbbiakban: az egyezmény) 13. cikkére és a közös nyomozócsoportokról szóló, 2002. június 13-i tanácsi kerethatározatra (2) (a továbbiakban: a kerethatározat),

TEKINTETTEL a közös nyomozócsoportok létrehozásáról szóló megállapodásmintáról szóló, a közös nyomozócsoportok kezdeti kialakítása tekintetében a szakértők támogatása céljából 2003-ban jóváhagyott tanácsi ajánlásra (3),

SZEM ELŐTT TARTVA, hogy az akkoriban tevékenykedő közös nyomozócsoportok korlátozott száma miatt a megállapodásminta nem támaszkodhatott a valós tapasztalatokból nyert legjobb gyakorlatra, ugyanakkor a közös nyomozócsoportokról szóló későbbi megállapodások alapjául szolgált,

TUDATÁBAN ANNAK, hogy 2003 óta jelentős számú közös nyomozócsoport létrehozására került sor, és hogy most már nagyobb készség mutatkozik ezek létrehozására, mint néhány évvel ezelőtt,

SZEM ELŐTT TARTVA, hogy a megállapodásmintának átfogónak kell lennie, azonban egyúttal rugalmasnak is, hogy az illetékes hatóságok az egyes esetek egyedi körülményeihez igazíthassák azokat,

MEGGYŐZŐDVE ARRÓL, hogy a szakembereknek a nyomozócsoportok létrehozásához szükségük van egy, a legjobb gyakorlatokra épülő, frissített megállapodásmintára,

SZEM ELŐTT TARTVA a közös nyomozócsoportok szakértői hálózata általi 2005. évi következtetéseket (4) – különösen a 2007. novemberi (5) harmadik, a 2008. decemberi (6) negyedik és a 2009. decemberi (7) ötödik találkozójukon született következtetéseket –, valamint az Eurojust és az Europol legjobb gyakorlatát és tapasztalatait,

SZEM ELŐTT TARTVA, hogy a nyomozócsoportok létrehozásával és működésével kapcsolatos gyakorlat fejlődött, és tekintettel az eddig fellelt problémákra és nehézségekre, úgy ítélték meg, hogy a 2003-as tanácsi ajánlás szerinti megállapodásmintát helyettesíteni kell egy frissített mintával,

FIGYELEMBE VÉVE, hogy ennek szükségességét a stockholmi program is elismeri, amelynek 4.3.1. pontjában szerepel, hogy a közös nyomozócsoportok létrehozásáról szóló megállapodásmintákat frissíteni kell,

FIGYELEMBE VÉVE, hogy a nyomozócsoportok fő célja, hogy a létrehozásuk alapjául szolgáló bűncselekménnyel kapcsolatos vizsgálat keretében információhoz és bizonyítékhoz jussanak,

ÖSZTÖNZI a tagállamok azon illetékes hatóságait, amelyek a kerethatározat és az egyezmény feltételeinek megfelelően más tagállamok illetékes hatóságaival együtt közös nyomozócsoportokat kívánnak létrehozni, hogy a közös nyomozócsoportokkal kapcsolatos részletes szabályokról való megállapodáshoz – adott esetben – használják az ezen állásfoglalás mellékletében szereplő megállapodásmintát.

Kelt Brüsszelben, 2010. február 26-án.

a Tanács részéről

az elnök

F. CAAMAÑO

---

(1)  HL C 197., 2000.7.12., 3. o.

1

(2)  HL L 162., 2002.6.20., 1. o.

2

(3)  HL C 121., 2003.5.23., 1. o.

3

(4)  11037/05 Crimorg 67 Enfopol 88.

4

(5)  5526/08 Crimorg 14 Enfopol 13 Eurojust 7 Copen 10.

5

(6)  17512/08 Crimorg 217 Enfopol 265 Eurojust 118 Copen 262.

6

(7)  17161/09 Crimorg 180 Eurojust 73 Enfopol 310 EJN 39 Copen 243 Enfocustom 137.

7

---

A MELLÉKLET

MEGÁLLAPODÁSMINTA A KÖZÖS NYOMOZÓCSOPORTOK LÉTREHOZÁSÁRÓL

Az Európai Unió tagállamai közötti 2000. május 29-i kölcsönös bűnügyi jogsegélyegyezmény
   (1)
  (a továbbiakban: az egyezmény) 13. cikkével és a közös nyomozócsoportokról szóló, 2002. június 13-i tanácsi kerethatározattal
   (2)
  (a továbbiakban: a kerethatározat) összhangban

1.   A megállapodás részes felei

Az alábbi felek megállapodást kötöttek közös nyomozócsoport létrehozásáról:

| 1. | (A megállapodásban részt vevő első illetékes tagállami hatóság/közigazgatási szerv neve) |
| --- | --- |

1.

(A megállapodásban részt vevő első illetékes tagállami hatóság/közigazgatási szerv neve)

és

| 2. | (A megállapodásban részt vevő második illetékes tagállami hatóság/közigazgatási szerv neve) |
| --- | --- |

2.

(A megállapodásban részt vevő második illetékes tagállami hatóság/közigazgatási szerv neve)

| 3. | (A megállapodásban részt vevő utolsó illetékes tagállami hatóság/közigazgatási szerv neve) |
| --- | --- |

3.

(A megállapodásban részt vevő utolsó illetékes tagállami hatóság/közigazgatási szerv neve)

A megállapodás részes felei közös megegyezéssel úgy határozhatnak, hogy más tagállamok hatóságait/közigazgatási szerveit is felkérik a megállapodásban való részvételre. A harmadik országokkal, a Szerződések keretében elfogadott rendelkezések értelmében illetékes szervekkel, valamint a közös nyomozócsoport tevékenységeiben részt vevő nemzetközi szervekkel történő esetleges megállapodások tekintetében lásd az I. függeléket.

2.   A közös nyomozócsoport célja

A megállapodás a közös nyomozócsoport alábbi célból való létrehozására terjed ki:

A közös nyomozócsoport konkrét céljának leírása. E leírásnak tartalmaznia kell a vizsgálat alatt álló bűncselekmény(ek) körülményeit (dátumát, helyét és jellegét).

A felek közös megegyezéssel újradefiniálhatják a közös nyomozócsoport konkrét célját.

3.   Megközelítés

A megállapodás részes felei megállapodhatnak egy operatív cselekvési tervről, amely tartalmazza a közös nyomozócsoport céljának elérésére vonatkozó iránymutatásokat (3).

4.   A megállapodás időtartama

Az egyezmény 13. cikkének (1) bekezdésével és a kerethatározat 1. cikkének (1) bekezdésével összhangban a közös nyomozócsoportokat meghatározott időtartamra hozzák létre. E megállapodás értelmében ez a közös nyomozócsoport a következő időszak alatt folytathatja tevékenységét:

a tevékenység megkezdése:

[dátum]

a tevékenység vége

[dátum]

E megállapodás érvényességi ideje a felek közös megegyezésével a megállapodásmintához csatolt II. függelékben foglalt formában meghosszabbítható.

5.   A közös nyomozócsoport tevékenységének színhelyéül szolgáló tagállam(ok)

A közös nyomozócsoport az alábbi tagállam(ok)ban folytat tevékenységet:

[Azon tagállam(ok) neve, amely(ek)ben a közös nyomozócsoport a tervek szerint tevékenységét folytatni fogja.]

Az egyezmény 13. cikke (3) bekezdésének b) pontjával, valamint a kerethatározat 1. cikke (3) bekezdésének b) pontjával összhangban a közös nyomozócsoport a tevékenységét annak a tagállamnak a joga szerint végzi, amelyben az adott időpontban tevékenykedik. Ha a közös nyomozócsoport tevékenységeinek központi színhelyét egy másik tagállam területére helyezi át, akkor ennek a tagállamnak a jogát kell alkalmazni.

6.   A közös nyomozócsoport vezetője (vezetői)
   (4)

A felek a csoport tevékenységének helye szerinti tagállam(ok) illetékes hatóságait képviselő alábbi személyt jelölték ki a csoport vezetőjének, akinek az irányítása alatt a csoport tagjai a vezető állampolgársága szerinti tagállamban feladataikat végzik:

| Tagállam | Kiküldő szerv (a szerv neve) | Név | Rendfokozat és küldő intézmény (igazságügyi, rendőri vagy egyéb illetékes hatóság) |
| --- | --- | --- | --- |
| — | — | — | — |
| — | — | — | — |

Tagállam

Kiküldő szerv (a szerv neve)

Név

Rendfokozat és küldő intézmény (igazságügyi, rendőri vagy egyéb illetékes hatóság)

—

—

—

—

—

—

—

—

Ha akadályoztatottság miatt a fent említett személyek bármelyike nem tudja ellátni a feladatait, az őt helyettesítő személyt haladéktalanul és a felek kölcsönös beleegyezésével a megállapodáshoz csatolt függelékben jelölik meg. Sürgős esetekben elegendő, ha a közös nyomozócsoport részes felei levélben küldenek értesítést a helyettesítésről. Az értesítést a későbbiekben meg kell erősíteni a megállapodáshoz csatolt függelékben.

7.   A közös nyomozócsoport tagjai

A 6. cikkben említett személyek (5) mellett a következő személyek is a közös nyomozócsoport tagjai:

| Tagállam | Kiküldő szerv (a szerv neve) | Név/azonosító szám (6) | Rendfokozat és küldő intézmény (igazságügyi, rendőri vagy egyéb illetékes hatóság) | Szerep |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | — | — | — | — |
| — | — | — | — | — |

Tagállam

Kiküldő szerv (a szerv neve)

Név/azonosító szám (6)

Rendfokozat és küldő intézmény (igazságügyi, rendőri vagy egyéb illetékes hatóság)

Szerep

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Ha akadályoztatottság miatt a fent említett személyek bármelyike nem tudja ellátni a feladatait, az őt helyettesítő személyt haladéktalanul megjelölik az e megállapodáshoz csatolt függelékben vagy a közös nyomozócsoport illetékes vezetője által küldendő írásbeli értesítésben.

8.   A közös nyomozócsoport résztvevői

A közös nyomozócsoport résztvevőiről (7) szóló rendelkezések e megállapodás vonatkozó függelékében találhatók.

9.   Bizonyításfelvétel

A felek megbízzák a közös nyomozócsoport vezetőjét, illetve egy vagy több tagját a bizonyítékok megszerzésével kapcsolatos tanácsadás feladatával. A bizonyításfelvételi tanácsadó szerepe magában foglalja a bizonyításfelvétel során figyelembe veendő szempontokkal és eljárásokkal kapcsolatban a közös nyomozócsoport tagjai részére történő iránymutatást. Az említett feladatot ellátó személy(eke)t itt kell jelezni.

A felek az operatív cselekvési tervben tájékoztathatják egymást arról, ha a közös nyomozócsoport tagjai tanúvallomást tesznek.

10.   A megállapodás általános feltételei

Általánosságban az egyezmény 13. cikkében és a kerethatározatban meghatározott feltételeket kell alkalmazni a közös nyomozócsoport tevékenységi helye szerinti egyes tagállamok által végrehajtott formában.

11.   A megállapodás módosításai

E megállapodás módosításait, amelyek a teljesség igénye nélkül a következők:

| a) | a közös nyomozócsoport új tagjainak felvétele; |
| --- | --- |

a)

a közös nyomozócsoport új tagjainak felvétele;

| b) | az e megállapodás 2. cikkében meghatározott cél módosítása; |
| --- | --- |

b)

az e megállapodás 2. cikkében meghatározott cél módosítása;

| c) | a jelenlegi cikkek kiegészítése vagy módosítása; |
| --- | --- |

c)

a jelenlegi cikkek kiegészítése vagy módosítása;

a megállapodásminta III. függelékében foglalt formában és a felek aláírásával kell csatolni az eredeti változathoz.

12.   Belső értékelés

A közös nyomozócsoportok vezetői legalább félévente értékelik a közös nyomozócsoport általános célja tekintetében elért előrehaladást, meghatározzák és kezelik az így megállapított problémákat.

A közös nyomozócsoport működésének végeztével a felek adott esetben ülést hívhatnak össze, hogy értékeljék a közös nyomozócsoport teljesítményét.

A közös nyomozócsoport jelentést készíthet a műveletről, amely bemutathatja az operatív cselekvési terv végrehajtását és az elért eredményeket.

13.   A megállapodás különös rendelkezései (annak érdekében, hogy a megállapodás ne legyen túl nehézkes, a 13.1–13.11. pontok némelyikét vagy mindegyikét az operatív cselekvési terv tartalmazhatja)

E megállapodás keretében az alábbi különös rendelkezések alkalmazhatók (megjegyzendő, hogy ezen szempontok némelyikét az egyezmény és a kerethatározat is szabályozza):

(Adott esetben beillesztendő. Az alábbi alfejezetek arra szolgálnak, hogy kiemeljék azon lehetséges területeket, amelyek esetében részletes leírásra van szükség.)

| 13.1. | Azon feltételek, amelyek mellett a közös nyomozócsoportba kiküldött tagok kizárhatók a foganatosított nyomozati intézkedésekből. |
| --- | --- |

13.1.

Azon feltételek, amelyek mellett a közös nyomozócsoportba kiküldött tagok kizárhatók a foganatosított nyomozati intézkedésekből.

| 13.2. | Azon különös feltételek, amelyek mellett a kiküldött tagok a tevékenység helye szerinti tagállamban nyomozást folytathatnak. |
| --- | --- |

13.2.

Azon különös feltételek, amelyek mellett a kiküldött tagok a tevékenység helye szerinti tagállamban nyomozást folytathatnak.

| 13.3. | Azon különös feltételek, amelyek mellett a közös nyomozócsoportba kiküldött tagok a csoport által kért intézkedések meghozatalára kérhetik fel saját nemzeti hatóságaikat, anélkül, hogy ehhez hivatalos megkeresés benyújtására lenne szükség. |
| --- | --- |

13.3.

Azon különös feltételek, amelyek mellett a közös nyomozócsoportba kiküldött tagok a csoport által kért intézkedések meghozatalára kérhetik fel saját nemzeti hatóságaikat, anélkül, hogy ehhez hivatalos megkeresés benyújtására lenne szükség.

| 13.4. | Azon feltételek, amelyek mellett a kiküldött tagok megoszthatják a kiküldő hatóságoktól származó információkat. |
| --- | --- |

13.4.

Azon feltételek, amelyek mellett a kiküldött tagok megoszthatják a kiküldő hatóságoktól származó információkat.

| 13.5. | A médiával kapcsolatos rendelkezések, különösen a sajtóközlemények közzétételét és a hivatalos tájékoztatókat megelőző konzultációk szükségességéről. |
| --- | --- |

13.5.

A médiával kapcsolatos rendelkezések, különösen a sajtóközlemények közzétételét és a hivatalos tájékoztatókat megelőző konzultációk szükségességéről.

| 13.6. | Az e megállapodás bizalmasságával kapcsolatos rendelkezések. |
| --- | --- |

13.6.

Az e megállapodás bizalmasságával kapcsolatos rendelkezések.

| 13.7. | Meg kell határozni a kapcsolattartás során használandó nyelvet. |
| --- | --- |

13.7.

Meg kell határozni a kapcsolattartás során használandó nyelvet.

| 13.8. | A kiadásokkal kapcsolatos különös rendelkezések:






  13.8.1. | a közös nyomozócsoportba kirendelt tagok biztosításával kapcsolatos rendelkezések; |
| --- | --- | --- |

13.8.

A kiadásokkal kapcsolatos különös rendelkezések:

13.8.1.

a közös nyomozócsoportba kirendelt tagok biztosításával kapcsolatos rendelkezések;

| 13.8.2. | a fordítással/tolmácsolással/a telefonbeszélgetések lehallgatásával stb. összefüggő kiadásokkal kapcsolatos rendelkezések; |
| --- | --- |

13.8.2.

a fordítással/tolmácsolással/a telefonbeszélgetések lehallgatásával stb. összefüggő kiadásokkal kapcsolatos rendelkezések;

| 13.8.3. | például a kapott dokumentumoknak a közös nyomozócsoport más tagjai nyelvére, valamint a kapcsolattartás hivatalos nyelvére (ha a dokumentum nyelve ettől eltérő) történő lefordításával kapcsolatos rendelkezések, mivel a fordítás jelentős (szükségtelen) költségekkel járhat; |
| --- | --- |

13.8.3.

például a kapott dokumentumoknak a közös nyomozócsoport más tagjai nyelvére, valamint a kapcsolattartás hivatalos nyelvére (ha a dokumentum nyelve ettől eltérő) történő lefordításával kapcsolatos rendelkezések, mivel a fordítás jelentős (szükségtelen) költségekkel járhat;

| 13.8.4. | lefoglalt javakból származó költségekkel és bevételekkel kapcsolatos rendelkezések; |
| --- | --- |

13.8.4.

lefoglalt javakból származó költségekkel és bevételekkel kapcsolatos rendelkezések;

| 13.9. | Azon feltételek, amelyek mellett megadható az egyezmény és más megállapodások alapján igényelt segítség. |
| --- | --- |

13.9.

Azon feltételek, amelyek mellett megadható az egyezmény és más megállapodások alapján igényelt segítség.

| 13.10. | Különleges adatvédelmi szabályok.






  13.10.a. | A már meglévő és/vagy a közös nyomozócsoport működése során szerzett információ bizalmas jellege és felhasználása. |
| --- | --- | --- |

13.10.

Különleges adatvédelmi szabályok.

13.10.a.

A már meglévő és/vagy a közös nyomozócsoport működése során szerzett információ bizalmas jellege és felhasználása.

| 13.11. | Azon feltételek, amelyek mellett a kiküldött tagok fegyvert viselhetnek/használhatnak. |
| --- | --- |

13.11.

Azon feltételek, amelyek mellett a kiküldött tagok fegyvert viselhetnek/használhatnak.

Kelt (az aláírás helye), (dátum)

(valamennyi fél aláírása)

---

(1)  HL C 197., 2000.7.12., 3. o.

1

(2)  HL L 162, 2002.6.20., 1. o.

2

(3)  A vonatkozó nemzeti jogszabályokra és e megállapodás nyilvánosságra hozatalával kapcsolatos követelményekre figyelemmel, az operatív cselekvési terv szerepelhet a nyomozócsoportról szóló megállapodás részeként vagy a megállapodás függelékeként, vagy kezelhető különálló bizalmas dokumentumként. Az illetékes hatóságoknak valamennyi esetben ismerniük kell az operatív cselekvési terv tartalmát. Az operatív cselekvési tervnek olyan rugalmas dokumentumnak kell lennie, amely a közös stratégiára és a nyomozócsoportok 2. cikkben meghatározott célja elérésének módjára vonatkozó gyakorlati megállapodásokat tartalmaz, beleértve olyan gyakorlati megállapodásokat is, amelyekre egyébként ez a megállapodás nem terjed ki.

3

Az operatív cselekvési terv lehetséges tartalmával kapcsolatos pontokra vonatkozó ellenőrző lista található a megállapodásminta IV. függelékében.

(4)  A kerethatározat 1. cikke (3) bekezdésének a) pontja alkalmazandó, azaz a csoport vezetője azon tagállam bűnügyi nyomozásban részt vevő illetékes hatóságának a képviselője, amely tagállamban a csoport tevékenykedik.

4

(5)  A közös nyomozócsoport tagjai lehetnek az igazságügyi, a rendőri vagy egyéb illetékes hatóságok nyomozati tevékenységet folytató képviselői.

5

E címszó alatt tagjai lehetnek még az Eurojust tagjai, amennyiben a bűnözés súlyos formái elleni fokozott küzdelem céljából az Eurojust létrehozásáról szóló, 2002. február 28-i 2002/187/IB tanácsi határozat 9. cikkében említett illetékes nemzeti hatóságként járnak el. Ezek az Eurojust nemzeti tagjai, helyetteseik és asszisztenseik, valamint olyan egyéb személyek, akik nemzeti jogszabályaiknak megfelelően szintén a nemzeti hivatal tagjai, például kirendelt nemzeti szakértők.

A rendőri hatóságok a tagállamok Europol nemzeti egységeinek tagjait is magukban foglalhatják. E nemzeti egységek székhelye a tagállamokban van, és ezen egységek nemzeti rendőri hatóságnak minősülnek. A tagállamoknak az Europolnál tevékenykedő összekötő tisztviselői is felléphetnek nemzeti rendőri hatóságként.

(6)  Amennyiben kellően indokolt a közös nyomozócsoport egy vagy több tagja személyazonosságának védelme – például fedett nyomozások vagy terrorizmussal kapcsolatos, a lehető legnagyobb biztonságot megkövetelő esetekben – e személyekhez azonosító számot kell rendelni, amennyiben ez a megállapodásban részt vevő tagállam nemzeti jogszabályaival összeegyeztethető. Az azonosító számokat egy bizalmas dokumentum kell, hogy tartalmazza. Amennyiben nem lehetséges azonosító számot rendelni az érintett személyekhez, úgy személyazonosságukat megegyezés útján tartalmazhatja egy, a megállapodáshoz csatolt, az abban részt vevő valamennyi fél számára hozzáférhető bizalmas dokumentum is.

6

(7)  A közös nyomozócsoport résztvevőit – az e mintamegállapodás I. függeléke alapján a megállapodás részes feleiként – harmadik országok, az Eurojust, az Europol, a Bizottság (OLAF), a Szerződések keretében elfogadott rendelkezések értelmében illetékes szervek és a közös nyomozócsoport tevékenységeiben részt vevő nemzetközi szervezetek jelölik ki.

7

I. függelék

A KÖZÖS NYOMOZÓCSOPORTOK LÉTREHOZÁSÁRÓL SZÓLÓ MEGÁLLAPODÁSMINTÁHOZ

A közös nyomozócsoport résztvevői

Megállapodás az Europollal/Eurojusttal/Bizottsággal (OLAF), a Szerződések keretében elfogadott rendelkezések értelmében illetékes szervekkel, az egyéb nemzetközi szervekkel, illetve a harmadik országokkal

1.   A megállapodás részes felei

és

és

(... és ...)

megállapodott arról, hogy (a megállapodás azon részes feleinek a neve, melyek nem tagállamok) részéről az alábbi személyek vesznek részt a ...-n (azon megállapodás dátuma és helye, amelyhez e függeléket csatolták) kelt megállapodással létrehozott közös nyomozócsoportban.

2.   A közös nyomozócsoport résztvevői

A közös nyomozócsoport résztvevői az alábbi személyek:

| Állam/Szervezet | Kiküldő szerv (a szerv neve) | Név | Rendfokozat és küldő intézmény | Szerep |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | — | — | — | — |
| — | — | — | — | — |

Állam/Szervezet

Kiküldő szerv (a szerv neve)

Név

Rendfokozat és küldő intézmény

Szerep

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

... tagállam úgy határozott, hogy az Eurojustban részt vevő nemzeti tagjai illetékes nemzeti hatóságként részt vesznek a közös nyomozócsoportban (1).

Ha akadályoztatottság miatt a fent említett személyek bármelyike nem tudja ellátni a feladatait, az őt helyettesítő személyt az e megállapodáshoz csatolt függelékben jelölik meg. Sürgős esetekben elegendő, ha a fél levélben küld értesítést a helyettesítéséről. Az értesítést a későbbiekben meg kell erősíteni a megállapodáshoz csatolt függelékben.

3.   Különös rendelkezések

A fent említett személyek részvételére az alábbi feltételek vonatkoznak, és e részvételre kizárólag a következő célból kerül sor:

3.1.   A megállapodás első olyan részes fele, amely nem tagállam

3.1.1.   A részvétel célja

3.1.2.   Átruházott jogok (amennyiben vannak)

3.1.3.   A költségekkel kapcsolatos rendelkezések

3.1.4.   A részvétel céljának elérésével kapcsolatos vagy azt lehetővé tevő különös rendelkezések

3.1.5.   Egyéb különös rendelkezések vagy feltételek (2)

3.1.6.   Különleges adatvédelmi szabályok.

3.2.   A megállapodás második olyan részes fele, amely nem tagállam (ha van)

3.2.1.   ...

4.   Az Europol részvételére vonatkozó különös rendelkezések
   (3)

4.1.   A részvételre vonatkozó alapelvek

4.1.1.   A közös nyomozócsoportban részt vevő Europol-személyzet az Europol-határozattal és a csoport működésének helyéül szolgáló tagállam nemzeti jogával összhangban támogatja a csoport tagjait.

4.1.2.   A közös nyomozócsoportban részt vevő Europol-személyzet a megállapodás [...] pontjában meghatározott csoportvezető(k) irányítása alatt dolgozik, és segítséget nyújt a közös nyomozócsoportnak a csoportvezető(k) által meghatározott céljai eléréséhez.

4.1.3.   Az Europol-személyzet tagjainak jogában áll megtagadni az olyan feladatok elvégzését, amelyek véleményük szerint megsértenék az Europol-határozatban foglalt kötelezettségeiket. Ez esetben a nyomozócsoportnak az Europolhoz tartozó tagja értesíti az igazgatót vagy annak képviselőjét. Az Europol konzultációt folytat a csoportvezetővel (csoportvezetőkkel) a célból, hogy mindkét fél számára kielégítő megoldást találjanak.

4.1.4.   A nyomozócsoportban részt vevő Europol-személyzet nem vehet részt kényszerítő intézkedések meghozatalában. Mindazonáltal, a nyomozócsoportban részt vevő Europol-személyzet a csoportvezető(k) irányítása alatt jelen lehet a nyomozócsoport operatív tevékenységei során annak érdekében, hogy helyszíni tanácsadást és segítséget nyújtson a nyomozócsoport kényszerítő intézkedéseket végrehajtó tagjainak, feltéve, hogy nemzeti szinten ez nem ütközik korlátokba ott, ahol a nyomozócsoport működik.

4.1.5.   Az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv (4) 11. cikkének a) pontja nem alkalmazandó a közös nyomozócsoportban részt vevő Europol-személyzetre.

4.1.6.   A közös nyomozócsoport műveletei során az Europol személyzetének tagjai a sérelmükre vagy általuk elkövetett bűncselekmények tekintetében a műveletek végrehajtásának helye szerinti tagállam hasonló feladatokat ellátó személyekre alkalmazandó nemzeti jogának hatálya alá tartoznak.

4.2.   A segítségnyújtás típusa

4.2.1.   A nyomozócsoportban részt vevő Europol-személyzet kérés vagy igény esetén az Europol támogatási szolgálatainak teljes körét nyújtja az Europolról szóló tanácsi határozattal összhangban. Ez magában foglalja többek között az operatív és stratégiai elemzési támogatást, különösen az elemzési célú munkafájlok révén (a munkafálj(ok) és kapcsolódó projektek neve(i)). Ha szükséges, és ha a csoportvezető(k) kéri(k), az Europol – amennyiben módjában áll és az Europol biztonsági előírásait betartva – egy Europol „mobil iroda” telepítésével vagy más technikai felszereléssel támogathatja a közös nyomozócsoportot.

4.2.2.   A közös nyomozócsoportban részt vevő Europol-személyzet valamennyi tevékenységben segítséget nyújthat, különösen azáltal, hogy – a csoportvezető(k) kérésére – kommunikációs fórumot, stratégiai, technikai és igazságügyi támogatást, valamint taktikai és operatív szakismereteket és tanácsot nyújt a közös nyomozócsoport tagjainak.

4.2.3.   Az Europol a csoportvezető(k) kérésére, jogi keretén belül elősegíti a közös nyomozócsoport részes felei és a nem részes államok, uniós szervek és nemzetközi szervezetek közötti biztonságos információcserét.

4.3.   Hozzáférés az Europol információfeldolgozó rendszereihez

4.3.1.   A közös nyomozócsoportban részt vevő Europol-személyzetnek hozzáféréssel kell rendelkeznie az Europolnak az Europol-határozat 10. cikkében említett információfeldolgozó rendszereihez. E hozzáférésnek tiszteletben kell tartania az Europol-határozat rendelkezéseit, valamint a közös nyomozócsoportban való részvétel időtartama alatt érvényes biztonsági és adatvédelmi előírásokat.

4.3.2.   Az Europol személyzete közvetlen kapcsolatot tarthat a közös nyomozócsoport tagjaival, és – az Europol-határozattal összhangban – az Europol-határozat 10. cikkében említett információfeldolgozó rendszerek bármelyikéből származó információkat szolgáltathat a közös nyomozócsoport tagjai és kiküldött tagjai számára. Az ezen információk használatára vonatkozó feltételeket és korlátozásokat tiszteletben kell tartani.

4.3.3.   Az Europol személyzetének tagja által a közös nyomozócsoport résztvevőjeként megszerzett információ – az információt szolgáltató tagállam egyetértésével és felelőssége mellett – az Europol-határozat 10. cikkében említett információfeldolgozó-rendszerek bármelyikébe bevihető az Europol-határozatban megállapított feltételekkel.

4.4.   Költségek és felszerelés

4.4.1.   A nyomozati intézkedés helye szerinti tagállam felelős a feladatok elvégzéséhez szükséges technikai felszerelés (irodahelyiségek, távközlés stb.) biztosításáért, és viseli a felmerülő költségeket. Ugyanezen tagállam biztosítja az irodai kommunikációs és az adatok (kódolt) cseréjéhez szükséges más műszaki eszközöket. A költségeket e tagállam fedezi.

4.4.2.   Az Europol fedezi az Europol-személyzetnek a közös nyomozócsoportban való részvétele miatt felmerült költségeket, különösen a személyzet biztosításával és fizetésével, valamint a szállással és az utazással kapcsolatos költségeket. Az Europol viseli továbbá a fenti 4.1. és 4.2. pontban említett speciális felszerelés költségeit.

dátum/aláírások (5)

---

(1)  E bekezdést törölni kell, ha nem alkalmazandó.

(2)  Például alap vagy alkalmazandó jogi keretekre történő utalás stb.

(3)  Csak akkor kell a szövegbe foglalni, ha az Europol is részt vesz a közös nyomozócsoportban. E szabályokat az Europol igazgatótanácsa 2009. július 9-én (3710-426r6), a közös nyomozócsoportokról szóló megállapodásmintát pedig 2009. november 18-án fogadta el (2610-74r2) az Europol-határozat 6. cikke (2) bekezdésének megfelelően. Naprakész információ az Europol honlapján található: http://www.europol.europa.eu

(4)  Jegyzőkönyv az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről (egységes szerkezetbe foglalt változat), (HL C 115., 2008.5.9., 266. o.).

(5)  Az e megállapodás részes feleinek aláírása.

II. függelék

A KÖZÖS NYOMOZÓCSOPORTOK LÉTREHOZÁSÁRÓL SZÓLÓ MEGÁLLAPODÁSMINTÁHOZ

Megállapodás a közös nyomozócsoport tevékenységének meghosszabbításáról

Az Európai Unió tagállamai közötti 2000. május 29-i kölcsönös bűnügyi jogsegélyegyezmény (1) 13. cikkének (1) bekezdésével és a közös nyomozócsoportokról szóló 2002. június 13-i tanácsi kerethatározat (2) 1. cikkének (1) bekezdésével összhangban:

A felek megállapodtak a(z) [dátum]-án/én [az aláírás helyszíne]-ban/ben kelt megállapodás által létrehozott közös nyomozócsoport tevékenységének meghosszabbításáról, amely megállapodás egy példányát csatolták e megállapodáshoz.

A felek úgy vélik, hogy a közös nyomozócsoport tevékenységét létrehozásának időtartamán [az időszak lejártának dátuma] túl meg kell hosszabbítani, mivel még nem érte el a(z) [a közös nyomozócsoport céljáról szóló cikk száma] cikkben megállapított célját.

Mindegyik fél körültekintően megvizsgálta a közös nyomozócsoport tevékenységének meghosszabbítását megkövetelő körülményeket. A közös nyomozócsoport tevékenységének meghosszabbítása alapvető fontosságú azon cél elérése tekintetében, amelynek érdekében a közös nyomozócsoportot létrehozták.

Ennek megfelelően a közös nyomozócsoport [az új időszak lejártának dátuma]-ig folytatja tevékenységét. A fenti időszak a felek kölcsönös megállapodásával ismételten meghosszabbítható.

dátum/aláírás

---

(1)  HL C 197., 2000.7.12., 3. o.

(2)  HL L 162., 2002.6.20., 1. o.

III. függelék

A KÖZÖS NYOMOZÓCSOPORTOK LÉTREHOZÁSÁRÓL SZÓLÓ MEGÁLLAPODÁSMINTÁHOZ

A közös nyomozócsoport működésének időtartamától eltérő változtatások javasolt megfogalmazása

A közös nyomozócsoportok létrehozásának alapjául szolgáló, az Európai Unió tagállamai közötti 2000. május 29-i kölcsönös bűnügyi jogsegélyegyezmény (1) 13. cikkének (1) bekezdésével és a közös nyomozócsoportokról szóló 2002. június 13-i tanácsi kerethatározat (2) 1. cikkének (1) bekezdésével összhangban:

A felek megállapodtak a(z) [dátum]-án/én [az aláírás helyszíne]-ban/ben kelt, a közös nyomozócsoport létrehozásáról szóló írásos megállapodás módosításáról, amely módosítás egy példányát csatolták e megállapodáshoz.

Az aláírók megállapodtak arról, hogy a fenti megállapodást a következőképpen kell módosítani:

| 1. | (... módosítás) |
| --- | --- |

1.

(... módosítás)

| 2. | (... módosítás) |
| --- | --- |

2.

(... módosítás)

Mindegyik fél körültekintően megvizsgálta a közös nyomozócsoportokról szóló megállapodás módosítását megkövetelő körülményeket. A közös nyomozócsoportokról szóló megállapodás módosítása(i) alapvető fontosságúak azon cél elérése tekintetében, amelynek érdekében a közös nyomozócsoportot létrehozták.

dátum/aláírás

---

(1)  HL C 197., 2000.7.12., 3. o.

(2)  HL L 162., 2002.6.20., 1. o.

IV. függelék

Javasolt ellenőrző lista az operatív cselekvési tervhez (1)

A felek az alábbiakra térhetnek ki:

Bevezetés– a közös nyomozócsoport céljának leírása. Rendszerint elég a megállapodásban az „a közös nyomozócsoport célja” részben szereplő szöveg.

Operatív eljárás– azon helyszín(ek) meghatározása, ahol a közös nyomozócsoport várhatóan tevékenykedni fog, a csoport irányításának és a nyomozás lefolytatásának leírása, figyelembe véve a nemzeti jogszabályokat, iránymutatásokat és eljárásokat.

A közös nyomozócsoport tagjainak és/vagy résztvevőinek szerepe– a közös nyomozócsoport egyes tagjai és/vagy résztvevői (EU-tagállamok, Europol, Eurojust, OLAF) különböző operatív szerepének és feladatainak leírása, ha az nem szerepel a közös nyomozócsoport létrehozásáról szóló megállapodásban.

Különleges vagy különös végrehajtandó intézkedések– a különleges intézkedéseket vagy eljárást igénylő nyomozati tevékenység meghatározása és leírása, pl. kiskorú gyanúsított, sértett, veszélyes/ellenséges munkakörnyezet.

Műveletek és nyomozati jogkörök– a nyomozás során használt különleges operatív/nyomozati technikák (pl. behatoló jellegű megfigyelés, informátorok, fedett ügynökök, lehallgatás stb.) és a vonatkozó jogszabályok/eljárások leírása.

Információcsere és kommunikáció– az információcsere módjának és a kommunikációs eljárásoknak a leírása, valamint az illetékes partner vagy ügynökség, pl. Europol, Eurojust, OLAF, SECI, Interpol kijelölése; szükséges lehet megállapodni a kommunikáció nyelvéről; meg kell fontolni az Europol biztonsági kommunikációs eszközének (SIENA) és az elemzési célú munkafájloknak az érzékeny információk tárolására szolgáló biztonságos környezetet nyújtó eszközként való használatát.

A bűnüldözési operatív információk értékelése és kapcsolódó feladatok– a bűnüldözési operatív információk összegyűjtési folyamatának leírása és az ilyen információk gyarapítása, valamint a vonatkozó iránymutatások kidolgozása.

Pénzügyi nyomozások– fontolóra venni a „pénzcsatornák” felderítésének szükségességét.

Bizonyítékgyűjtés– az adott joghatóság(ok) szerint figyelembe veendő jogszabályok, iránymutatások, eljárások stb. meghatározása, ideértve az illetékes hatóságokat/személyeket, valamint a bizonyíték lefordítására vonatkozó követelményeket is.

Büntetőeljárás alá vonás– az illetékes hatóság meghatározása minden országban/joghatóságban, valamint a büntetőeljárás alá vonást elrendelő határozatokra – és többek közt az Eurojust e tekintetben betöltött szerepére – vonatkozó iránymutatások feltüntetése.

Tanúskodás– a közös nyomozócsoport tagjai általi vallomástétel szükségességének valószínűsége és az ezzel kapcsolatos eljárások meghatározása az egyes joghatóságok tekintetében.

Nyilvánosságra hozatal– az összes olyan joghatóság vonatkozó szabályainak és eljárásainak leírása, amelyekben a közös nyomozócsoport valószínűleg tevékenykedni fog.

Operatív és stratégiai megbeszélések– a megtartandó ülések, helyük, gyakoriságuk és a résztvevők kijelölése és leírása.

Adminisztráció és logisztika– minden, az adminisztrációval, a felszereléssel (pl. irodahelyiségek, járművek, informatikai vagy más műszaki berendezések), a forrásokkal, a személyzettel, a médiával kapcsolatos kérdéssel és a titoktartási kérdésekkel stb. itt kell foglalkozni.

Fordítás,

Irodahelyiségek,

Járművek,

Egyéb műszaki berendezések.

---

(1)  Az operatív cselekvési terv „élő” dokumentumként a közös nyomozócsoporttal kapcsolatos gyakorlati kérdésekre terjed ki, és összhangban kell lennie a közös nyomozócsoport létrehozásáról szóló megállapodás 13. pontjával (Különös rendelkezések). A 13. pont néhány eleme az operatív cselekvési tervben is elhelyezhető.

---

VÉLEMÉNYEK

Európai Adatvédelmi Biztos

| 19.3.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 70/13 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 70/13

---

Az európai adatvédelmi biztos véleménye a szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző ügynökség létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról, valamint a SIS II és VIS rendszerek az EU-Szerződés VI. címe alá tartozó üzemeltetési igazgatási feladatainak a(z) XX rendelet által létrehozott ügynökségre ruházásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról

2010/C 70/02

AZ EURÓPAI ADATVÉDELMI BIZTOS,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 16. cikkére,

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak 8. cikkére,

tekintettel a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1),

tekintettel a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EK rendelete 2000. december 18. rendelet (2) 28. cikke (2) bekezdésének megfelelően az európai adatvédelmi biztoshoz 2009. augusztus 11-én eljuttatott véleménykérelemre,

ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT:

I.   BEVEZETÉS – A VÉLEMÉNY HÁTTERE

A javaslatok ismertetése

| 1. | A Bizottság 2009. június 24-én elfogadta a szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző ügynökség létrehozásáról szóló jogalkotási csomagot. A csomag az ügynökség létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatból, valamint a SIS II és a VIS rendszerek az EU-Szerződés VI. címe alá tartozó üzemeltetési igazgatási feladatainak az ügynökségre ruházásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatból áll (3). A két javaslat részletesebb ismertetésére az ugyanazon a napon elfogadott közleményben kerül sor (4). A Bizottság a javaslatokat és a közleményt a hatásvizsgálattal és a hatásvizsgálat összefoglalásával (5) együtt 2009. augusztus 11-én egyeztetés céljából továbbította az európai adatvédelmi biztos számára. |
| --- | --- |

1.

A Bizottság 2009. június 24-én elfogadta a szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző ügynökség létrehozásáról szóló jogalkotási csomagot. A csomag az ügynökség létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatból, valamint a SIS II és a VIS rendszerek az EU-Szerződés VI. címe alá tartozó üzemeltetési igazgatási feladatainak az ügynökségre ruházásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatból áll (3). A két javaslat részletesebb ismertetésére az ugyanazon a napon elfogadott közleményben kerül sor (4). A Bizottság a javaslatokat és a közleményt a hatásvizsgálattal és a hatásvizsgálat összefoglalásával (5) együtt 2009. augusztus 11-én egyeztetés céljából továbbította az európai adatvédelmi biztos számára.

| 2. | A javasolt rendelet jogalapja az EK-szerződés IV. címe. A SIS II és a VIS büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés céljára történő alkalmazása jelenleg az EU-szerződés VI. címén alapul, ezért a javasolt rendeletet egy tanácsi határozatra irányuló javaslat kíséri, amely az EU-szerződés VI. címén alapul. |
| --- | --- |

2.

A javasolt rendelet jogalapja az EK-szerződés IV. címe. A SIS II és a VIS büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés céljára történő alkalmazása jelenleg az EU-szerződés VI. címén alapul, ezért a javasolt rendeletet egy tanácsi határozatra irányuló javaslat kíséri, amely az EU-szerződés VI. címén alapul.

| 3. | A SIS II, a VIS és az Eurodac létrehozására vonatkozó jogi eszközök megállapítják, hogy a Bizottság felel e három rendszer üzemeltetési igazgatásáért (6). A SIS II és a VIS esetében ez csak egy átmeneti időszakra vonatkozik, amelyet követően az igazgató hatóság felel az üzemeltetési igazgatásért. Az Európai Parlament és a Tanács a 2007. június 7-i közös nyilatkozatban felkérte a Bizottságot, hogy – az alternatívákat elemző hatásvizsgálatot követően – terjessze elő a szükséges jogalkotási javaslatokat valamely ügynökségnek a SIS II és a VIS hosszú távú üzemeltetési igazgatásával történő megbízása céljából (7). E felkérés nyomán születtek a szóban forgó javaslatok. |
| --- | --- |

3.

A SIS II, a VIS és az Eurodac létrehozására vonatkozó jogi eszközök megállapítják, hogy a Bizottság felel e három rendszer üzemeltetési igazgatásáért (6). A SIS II és a VIS esetében ez csak egy átmeneti időszakra vonatkozik, amelyet követően az igazgató hatóság felel az üzemeltetési igazgatásért. Az Európai Parlament és a Tanács a 2007. június 7-i közös nyilatkozatban felkérte a Bizottságot, hogy – az alternatívákat elemző hatásvizsgálatot követően – terjessze elő a szükséges jogalkotási javaslatokat valamely ügynökségnek a SIS II és a VIS hosszú távú üzemeltetési igazgatásával történő megbízása céljából (7). E felkérés nyomán születtek a szóban forgó javaslatok.

| 4. | A javasolt rendelet által létrehozott ügynökség felel a SIS II és a VIS, de az Eurodac és más esetleges nagyméretű IT-rendszerek üzemeltetési igazgatásáért is. A „más nagyméretű IT-rendszerek”-re való hivatkozást e vélemény 28–31. pontja tárgyalja. A javasolt rendelet preambuluma szerint a három nagyméretű IT-rendszer és más esetleges rendszerek egyetlen ügynökség irányítása alá rendelésének oka a szinergiahatások elérése, a méretgazdaságosság előnyeinek kihasználása, a kritikus tömeg létrehozása, valamint a tőke és az emberi erőforrások lehető legmagasabb kihasználtsági arányának biztosítása (8). |
| --- | --- |

4.

A javasolt rendelet által létrehozott ügynökség felel a SIS II és a VIS, de az Eurodac és más esetleges nagyméretű IT-rendszerek üzemeltetési igazgatásáért is. A „más nagyméretű IT-rendszerek”-re való hivatkozást e vélemény 28–31. pontja tárgyalja. A javasolt rendelet preambuluma szerint a három nagyméretű IT-rendszer és más esetleges rendszerek egyetlen ügynökség irányítása alá rendelésének oka a szinergiahatások elérése, a méretgazdaságosság előnyeinek kihasználása, a kritikus tömeg létrehozása, valamint a tőke és az emberi erőforrások lehető legmagasabb kihasználtsági arányának biztosítása (8).

| 5. | A javasolt rendelet jogi, igazgatási és pénzügyi önállósággal, valamint jogi személyiséggel rendelkező szabályozó ügynökséget hoz létre. Az ügynökség a SIS II, a VIS és az Eurodac létrehozásáról szóló jogi eszközökben foglaltak szerint elvégzi az igazgató hatóságra (vagy a Bizottságra) ruházott feladatokat. Az ügynökség továbbá nyomon követi a kutatást és a Bizottság konkrét kérésére végrehajtja a nagyméretű IT-rendszereknek az EK-Szerződés IV. címe és esetleg a szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség alkalmazásában való fejlesztésére és/vagy üzemeltetési igazgatására irányuló kísérleti projekteket (lásd az alábbi 28–31. pontot). |
| --- | --- |

5.

A javasolt rendelet jogi, igazgatási és pénzügyi önállósággal, valamint jogi személyiséggel rendelkező szabályozó ügynökséget hoz létre. Az ügynökség a SIS II, a VIS és az Eurodac létrehozásáról szóló jogi eszközökben foglaltak szerint elvégzi az igazgató hatóságra (vagy a Bizottságra) ruházott feladatokat. Az ügynökség továbbá nyomon követi a kutatást és a Bizottság konkrét kérésére végrehajtja a nagyméretű IT-rendszereknek az EK-Szerződés IV. címe és esetleg a szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség alkalmazásában való fejlesztésére és/vagy üzemeltetési igazgatására irányuló kísérleti projekteket (lásd az alábbi 28–31. pontot).

| 6. | Az ügynökség igazgatási és irányítási struktúráját az egyes tagállamok egy-egy képviselőjéből és a Bizottság két képviselőjéből álló igazgatóság, az igazgatóság által kinevezett ügyvezető igazgató, valamint az igazgatóság számára a vonatkozó IT-rendszerekkel kapcsolatos szakértelmet biztosító tanácsadó csoportok alkotják. A javaslat jelenleg három, a SIS II-vel, a VIS-sel, illetve az Eurodac-kal foglalkozó tanácsadó csoportot helyez kilátásba. |
| --- | --- |

6.

Az ügynökség igazgatási és irányítási struktúráját az egyes tagállamok egy-egy képviselőjéből és a Bizottság két képviselőjéből álló igazgatóság, az igazgatóság által kinevezett ügyvezető igazgató, valamint az igazgatóság számára a vonatkozó IT-rendszerekkel kapcsolatos szakértelmet biztosító tanácsadó csoportok alkotják. A javaslat jelenleg három, a SIS II-vel, a VIS-sel, illetve az Eurodac-kal foglalkozó tanácsadó csoportot helyez kilátásba.

| 7. | A javasolt tanácsi határozat az ügynökségre ruházza a SIS II-ről szóló 2007/533/IB tanácsi határozat és a VIS-ről szóló 2008/633/IB tanácsi határozat (9) által az igazgató hatóságra ruházott feladatokat. A javasolt határozat továbbá megfigyelői státuszt biztosít az Europolnak az ügynökség igazgatóságának azon ülésein, amelyek napirendjén a SIS II-t vagy a VIS-t érintő kérdések szerepelnek. Az Europol ezen túlmenően képviselőt nevezhet ki a SIS II és a VIS tanácsadó csoportba (10). Az Eurojust is megfigyelői státusszal rendelkezik, és kinevezhet egy képviselőt, de kizárólag a SIS II vonatkozásában. |
| --- | --- |

7.

A javasolt tanácsi határozat az ügynökségre ruházza a SIS II-ről szóló 2007/533/IB tanácsi határozat és a VIS-ről szóló 2008/633/IB tanácsi határozat (9) által az igazgató hatóságra ruházott feladatokat. A javasolt határozat továbbá megfigyelői státuszt biztosít az Europolnak az ügynökség igazgatóságának azon ülésein, amelyek napirendjén a SIS II-t vagy a VIS-t érintő kérdések szerepelnek. Az Europol ezen túlmenően képviselőt nevezhet ki a SIS II és a VIS tanácsadó csoportba (10). Az Eurojust is megfigyelői státusszal rendelkezik, és kinevezhet egy képviselőt, de kizárólag a SIS II vonatkozásában.

Az európai adatvédelmi biztossal való egyeztetés

| 8. | Az európai adatvédelmi biztos üdvözli, hogy egyeztetnek vele ebben a kérdésben, és ajánlja, hogy a javaslatok preambulumában hivatkozzanak erre az egyeztetésre, ahogyan az szokás szerint az olyan jogalkotási szövegek esetében történik, amelyek tekintetében az európai adatvédelmi biztossal – a 45/2001/EK rendeletnek megfelelően – egyeztetésre került sor. |
| --- | --- |

8.

Az európai adatvédelmi biztos üdvözli, hogy egyeztetnek vele ebben a kérdésben, és ajánlja, hogy a javaslatok preambulumában hivatkozzanak erre az egyeztetésre, ahogyan az szokás szerint az olyan jogalkotási szövegek esetében történik, amelyek tekintetében az európai adatvédelmi biztossal – a 45/2001/EK rendeletnek megfelelően – egyeztetésre került sor.

| 9. | A javaslat elfogadását megelőzően informális egyeztetésre került sor az európai adatvédelmi biztossal, aki üdvözölte ezt az informális egyeztetést, és megelégedéssel veszi tudomásul, hogy a legtöbb észrevételét figyelembe vették a javaslat végleges formájának kialakításakor. |
| --- | --- |

9.

A javaslat elfogadását megelőzően informális egyeztetésre került sor az európai adatvédelmi biztossal, aki üdvözölte ezt az informális egyeztetést, és megelégedéssel veszi tudomásul, hogy a legtöbb észrevételét figyelembe vették a javaslat végleges formájának kialakításakor.

| 10. | Az európai adatvédelmi biztos természetesen szorosan figyelemmel kíséri az olyan nagy mennyiségű személyes adatot tartalmazó adatbázisok megfelelő működéséért és biztonságáért felelős ügynökség létrehozásával kapcsolatos fejleményeket, mint például a SIS II, a VIS és az Eurodac. Az európai adatvédelmi biztos, ahogyan azt e vélemény részletesebben ismerteti, nem ellenzi ezen ügynökség létrehozását, amennyiben az ügynökséget létrehozó jogi eszköz(ök) megfelelően gondoskodik (gondoskodnak) azon lehetséges veszélyek kezeléséről, amelyek jelentős hatást gyakorolhatnak az egyének magánéletének védelmére. |
| --- | --- |

10.

Az európai adatvédelmi biztos természetesen szorosan figyelemmel kíséri az olyan nagy mennyiségű személyes adatot tartalmazó adatbázisok megfelelő működéséért és biztonságáért felelős ügynökség létrehozásával kapcsolatos fejleményeket, mint például a SIS II, a VIS és az Eurodac. Az európai adatvédelmi biztos, ahogyan azt e vélemény részletesebben ismerteti, nem ellenzi ezen ügynökség létrehozását, amennyiben az ügynökséget létrehozó jogi eszköz(ök) megfelelően gondoskodik (gondoskodnak) azon lehetséges veszélyek kezeléséről, amelyek jelentős hatást gyakorolhatnak az egyének magánéletének védelmére.

| 11. | Az európai adatvédelmi biztos – ezen álláspontjának a III. és IV. részben történő részletesebb ismertetését megelőzően – a II. részben először a 2009. december 1-jén hatályba lépett Lisszaboni Szerződésnek a jelenlegi javaslatokra gyakorolt hatását vizsgálja. Az V. részben pedig észrevételeket tesz a két javaslat néhány konkrét rendelkezésével kapcsolatban. |
| --- | --- |

11.

Az európai adatvédelmi biztos – ezen álláspontjának a III. és IV. részben történő részletesebb ismertetését megelőzően – a II. részben először a 2009. december 1-jén hatályba lépett Lisszaboni Szerződésnek a jelenlegi javaslatokra gyakorolt hatását vizsgálja. Az V. részben pedig észrevételeket tesz a két javaslat néhány konkrét rendelkezésével kapcsolatban.

II.   A LISSZABONI SZERZŐDÉS HATÁSA

| 12. | Az Európai Unió jogi struktúrája a Lisszaboni Szerződés 2009. decemberi 1-jei hatálybelépésével jelentősen megváltozott. A szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében nevezetesen az EU hatásköre szélesebbé vált és módosultak a jogalkotási eljárások. Az európai adatvédelmi biztos elemezte a Szerződésekben bekövetkezett változásoknak a szóban forgó javaslatokra gyakorolt hatását. |
| --- | --- |

12.

Az Európai Unió jogi struktúrája a Lisszaboni Szerződés 2009. decemberi 1-jei hatálybelépésével jelentősen megváltozott. A szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében nevezetesen az EU hatásköre szélesebbé vált és módosultak a jogalkotási eljárások. Az európai adatvédelmi biztos elemezte a Szerződésekben bekövetkezett változásoknak a szóban forgó javaslatokra gyakorolt hatását.

| 13. | A javasolt rendeletben említett jogalapok az EK-Szerződés 62. cikke (2) bekezdésének a) pontja, 62. cikke (2) bekezdése b) pontjának ii. alpontja, 63. cikke (1) bekezdésének a) pontja, 63. cikke (3) bekezdésének b) pontja, valamint 66. cikke. Az EUMSz. 77. cikke (1) bekezdésének b) pontja, 77. cikke (2) bekezdésének b) pontja, 77. cikke (2) bekezdésének a) pontja, 78. cikke (2) bekezdésének e) pontja, 79. cikke (2) bekezdésének c) pontja, valamint 74. cikke nagyrészt e cikkek szövegére vezethető vissza. Az e jogalapokon alapuló intézkedések elfogadása esetén követendő jogalkotási eljárás nem változik, továbbra is az eddig alkalmazandó együttdöntési eljárást kell alkalmazni, csak ennek a neve ezentúl „rendes jogalkotási eljárás”. A módosított Szerződések által a javasolt rendelet jogalapjára és az annak elfogadása esetén alkalmazandó jogalkotási eljárásra gyakorolt hatás ezért korlátozottnak tűnik. |
| --- | --- |

13.

A javasolt rendeletben említett jogalapok az EK-Szerződés 62. cikke (2) bekezdésének a) pontja, 62. cikke (2) bekezdése b) pontjának ii. alpontja, 63. cikke (1) bekezdésének a) pontja, 63. cikke (3) bekezdésének b) pontja, valamint 66. cikke. Az EUMSz. 77. cikke (1) bekezdésének b) pontja, 77. cikke (2) bekezdésének b) pontja, 77. cikke (2) bekezdésének a) pontja, 78. cikke (2) bekezdésének e) pontja, 79. cikke (2) bekezdésének c) pontja, valamint 74. cikke nagyrészt e cikkek szövegére vezethető vissza. Az e jogalapokon alapuló intézkedések elfogadása esetén követendő jogalkotási eljárás nem változik, továbbra is az eddig alkalmazandó együttdöntési eljárást kell alkalmazni, csak ennek a neve ezentúl „rendes jogalkotási eljárás”. A módosított Szerződések által a javasolt rendelet jogalapjára és az annak elfogadása esetén alkalmazandó jogalkotási eljárásra gyakorolt hatás ezért korlátozottnak tűnik.

| 14. | A javasolt tanácsi határozat jelenleg az EU-Szerződés 30. cikke (1) bekezdésének a) pontján, 30. cikke (1) bekezdésének b) pontján, valamint 34. cikke (2) bekezdésének c) pontján alapul. Az új Szerződések hatályon kívül helyezték az EU-Szerződés 34. cikkét. A 30. cikk (1) bekezdése a) pontjának helyébe az EUMSz. 87. cikke (2) bekezdésének a) pontja lép, amely megteremti a releváns információk összegyűjtésére, tárolására, feldolgozására, elemzésére és cseréjére vonatkozó, rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadott intézkedések alapját. Az EU-Szerződés 30. cikke (1) bekezdése illetékes hatóságok közötti operatív együttműködéssel foglalkozó b) pontjának helyébe az EUMSz. 87. cikkének (3) bekezdése lép, amely különleges jogalkotási eljárást ír elő, amely azt jelenti, hogy a Tanács az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően egyhangúlag határoz. Mivel a két jogalkotási eljárás nem egyeztethető össze egymással, az EUMSz. 87. cikke (2) bekezdésének a) pontja és 87. cikkének (3) bekezdése a jövőben nem alkothatja a tanácsi határozat együttes jogalapját. Választani kell tehát közöttük. |
| --- | --- |

14.

A javasolt tanácsi határozat jelenleg az EU-Szerződés 30. cikke (1) bekezdésének a) pontján, 30. cikke (1) bekezdésének b) pontján, valamint 34. cikke (2) bekezdésének c) pontján alapul. Az új Szerződések hatályon kívül helyezték az EU-Szerződés 34. cikkét. A 30. cikk (1) bekezdése a) pontjának helyébe az EUMSz. 87. cikke (2) bekezdésének a) pontja lép, amely megteremti a releváns információk összegyűjtésére, tárolására, feldolgozására, elemzésére és cseréjére vonatkozó, rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadott intézkedések alapját. Az EU-Szerződés 30. cikke (1) bekezdése illetékes hatóságok közötti operatív együttműködéssel foglalkozó b) pontjának helyébe az EUMSz. 87. cikkének (3) bekezdése lép, amely különleges jogalkotási eljárást ír elő, amely azt jelenti, hogy a Tanács az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően egyhangúlag határoz. Mivel a két jogalkotási eljárás nem egyeztethető össze egymással, az EUMSz. 87. cikke (2) bekezdésének a) pontja és 87. cikkének (3) bekezdése a jövőben nem alkothatja a tanácsi határozat együttes jogalapját. Választani kell tehát közöttük.

| 15. | Az európai adatvédelmi biztos úgy véli, hogy az EUMSz. 87. cikke (2) bekezdésének a) pontja lehet a javasolt intézkedés egyedüli jogalapja. Ez lenne egyben a legmegfelelőbb megoldás is, mivel a rendes jogalkotási eljárás alkalmazása az Európai Parlament teljes körű részvételét vonja maga után, és biztosítja a javaslat demokratikus legitimitását (11). E tekintetben hangsúlyozni kell, hogy a javaslat célja egy, a személyes adatok védelméért felelős ügynökség létrehozása, a személyes adatok védelme pedig az EUMSz. 16. cikke, valamint a 2009. december 1-jétől kötelező erejű Alapjogi Charta 8. cikke által elismert alapvető jog. |
| --- | --- |

15.

Az európai adatvédelmi biztos úgy véli, hogy az EUMSz. 87. cikke (2) bekezdésének a) pontja lehet a javasolt intézkedés egyedüli jogalapja. Ez lenne egyben a legmegfelelőbb megoldás is, mivel a rendes jogalkotási eljárás alkalmazása az Európai Parlament teljes körű részvételét vonja maga után, és biztosítja a javaslat demokratikus legitimitását (11). E tekintetben hangsúlyozni kell, hogy a javaslat célja egy, a személyes adatok védelméért felelős ügynökség létrehozása, a személyes adatok védelme pedig az EUMSz. 16. cikke, valamint a 2009. december 1-jétől kötelező erejű Alapjogi Charta 8. cikke által elismert alapvető jog.

| 16. | Az EUMSz. 87. cikke (2) bekezdése a) pontjának az egyedüli jogalapként való kiválasztása lehetővé tenné továbbá a Bizottság számára, hogy a két szóban forgó javaslatot az ügynökség létrehozása tekintetében egyetlen jogi eszközzé olvassza össze, mégpedig egy, a rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadandó rendeletté. |
| --- | --- |

16.

Az EUMSz. 87. cikke (2) bekezdése a) pontjának az egyedüli jogalapként való kiválasztása lehetővé tenné továbbá a Bizottság számára, hogy a két szóban forgó javaslatot az ügynökség létrehozása tekintetében egyetlen jogi eszközzé olvassza össze, mégpedig egy, a rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadandó rendeletté.

| 17. | Az európai adatvédelmi biztos mindenesetre felkéri a Bizottságot a helyzet mihamarabbi tisztázására. |
| --- | --- |

17.

Az európai adatvédelmi biztos mindenesetre felkéri a Bizottságot a helyzet mihamarabbi tisztázására.

III.   AZ ÜGYNÖKSÉG LÉTREHOZÁSÁNAK ADATVÉDELMI SZEMPONTBÓL VALÓ VIZSGÁLATA

| 18. | Az Európai Parlament és a Tanács a fenti 3. pontban foglaltaknak megfelelően felkérte a Bizottságot, hogy elemezze az alternatívákat, és terjessze elő a szükséges jogalkotási javaslatokat valamely ügynökségnek a SIS II és a VIS hosszú távú üzemeltetési igazgatásával történő megbízása céljából. A Bizottság ezt kiegészítette az Eurodac-kal. A Bizottság a hatásvizsgálatban a három rendszer üzemeltetési igazgatását illetően öt lehetséges megoldást vizsgál meg:






  — | a jelenlegi rendszer, azaz a Bizottság általi igazgatás folytatása, amely a SIS II és a VIS tekintetében a feladatok két tagállamra (Ausztria és Franciaország) való átruházását foglalja magában, |
| --- | --- | --- |

18.

Az Európai Parlament és a Tanács a fenti 3. pontban foglaltaknak megfelelően felkérte a Bizottságot, hogy elemezze az alternatívákat, és terjessze elő a szükséges jogalkotási javaslatokat valamely ügynökségnek a SIS II és a VIS hosszú távú üzemeltetési igazgatásával történő megbízása céljából. A Bizottság ezt kiegészítette az Eurodac-kal. A Bizottság a hatásvizsgálatban a három rendszer üzemeltetési igazgatását illetően öt lehetséges megoldást vizsgál meg:

—

a jelenlegi rendszer, azaz a Bizottság általi igazgatás folytatása, amely a SIS II és a VIS tekintetében a feladatok két tagállamra (Ausztria és Franciaország) való átruházását foglalja magában,

| — | ugyanaz mint az első lehetőség, az Eurodac üzemeltetési igazgatásának a tagállamok hatóságaira való átruházásával kiegészítve, |
| --- | --- |

—

ugyanaz mint az első lehetőség, az Eurodac üzemeltetési igazgatásának a tagállamok hatóságaira való átruházásával kiegészítve,

| — | új szabályozó ügynökség létrehozása, |
| --- | --- |

—

új szabályozó ügynökség létrehozása,

| — | az üzemeltetési igazgatás átadása a Frontex számára, |
| --- | --- |

—

az üzemeltetési igazgatás átadása a Frontex számára,

| — | a SIS II üzemeltetési igazgatásának átadása az Europol számára, a VIS és az Eurodac igazgatását pedig továbbra is a Bizottság látja el. |
| --- | --- |

—

a SIS II üzemeltetési igazgatásának átadása az Europol számára, a VIS és az Eurodac igazgatását pedig továbbra is a Bizottság látja el.

A Bizottság e lehetőségeket négy különböző szempontból vizsgálta: üzemeltetési, szabályozási, pénzügyi és jogi.

| 19. | A jogi elemzés részeként a Bizottság összehasonlította, hogy e különböző struktúrák mennyiben tennék lehetővé az alapvető jogoknak és szabadságoknak, és különösen a személyes adatok védelmének az eredményes biztosítását. Arra a következtetésre jutott, hogy e tekintetben a 3. és a 4. megoldás a leginkább megfelelő (12). A Bizottság az első két megoldást illetően az európai adatvédelmi biztos általi felügyelet esetleges nehézségeire mutatott rá, amelyek a SIS II kifejlesztése során is szóba kerültek. A Bizottság az első két megoldással kapcsolatban utalt arra, hogy az EK-Szerződés 288. cikkéből (amely most az EUMSz. 340. cikke) eredő felelősség tekintetében milyen problematikus helyzet alakulna ki, ha a nemzeti alkalmazottak által végzett tevékenységekkel kapcsolatban merülnének fel kifogások. |
| --- | --- |

19.

A jogi elemzés részeként a Bizottság összehasonlította, hogy e különböző struktúrák mennyiben tennék lehetővé az alapvető jogoknak és szabadságoknak, és különösen a személyes adatok védelmének az eredményes biztosítását. Arra a következtetésre jutott, hogy e tekintetben a 3. és a 4. megoldás a leginkább megfelelő (12). A Bizottság az első két megoldást illetően az európai adatvédelmi biztos általi felügyelet esetleges nehézségeire mutatott rá, amelyek a SIS II kifejlesztése során is szóba kerültek. A Bizottság az első két megoldással kapcsolatban utalt arra, hogy az EK-Szerződés 288. cikkéből (amely most az EUMSz. 340. cikke) eredő felelősség tekintetében milyen problematikus helyzet alakulna ki, ha a nemzeti alkalmazottak által végzett tevékenységekkel kapcsolatban merülnének fel kifogások.

| 20. | Az európai adatvédelmi biztos egyetért a Bizottsággal abban, hogy az európai adatvédelmi biztos általi felügyeletet illetően kívánatosabb lenne, hogy egyetlen európai szerv legyen felelős az olyan nagyméretű IT-rendszerek üzemeltetési igazgatásáért, mint például a SIS II, a VIS és az Eurodac. Ha egyetlen szervet hoznának létre, az egyszersmind a felelősség és az alkalmazandó jog kérdését is tisztázná. Egy ilyen európai szerv valamennyi tevékenységére a 45/2001/EK rendeletet kellene alkalmazni. |
| --- | --- |

20.

Az európai adatvédelmi biztos egyetért a Bizottsággal abban, hogy az európai adatvédelmi biztos általi felügyeletet illetően kívánatosabb lenne, hogy egyetlen európai szerv legyen felelős az olyan nagyméretű IT-rendszerek üzemeltetési igazgatásáért, mint például a SIS II, a VIS és az Eurodac. Ha egyetlen szervet hoznának létre, az egyszersmind a felelősség és az alkalmazandó jog kérdését is tisztázná. Egy ilyen európai szerv valamennyi tevékenységére a 45/2001/EK rendeletet kellene alkalmazni.

| 21. | A következő kérdés azonban az, hogy az melyik vagy milyen európai szerv legyen. A Bizottság megvitatja egy új ügynökség létrehozását, illetve két már meglévő szerv, a Frontex és az Europol erre a célra történő igénybevételét. Van egy erős érv a nagyméretű IT-rendszerek Frontex vagy Europol általi üzemeltetési igazgatásával szemben, nevezetesen az, hogy a Frontexnek és az Europolnak a feladataik ellátása során érdekében áll a személyes adatok használata. Az Europol által a SIS II-höz és a VIS-hez való hozzáférés már szerepel a tervekben, míg az Europol által az Eurodachoz való hozzáférésre vonatkozó jogszabályokról jelenleg folyik a vita (13). Az európai adatvédelmi biztos úgy véli, hogy olyan megoldást kell előnyben részesíteni, amely az olyan nagyméretű IT-rendszerek, mint például a SIS II, a VIS és az Eurodac, együttes üzemeltetési igazgatását egy független szervre bízza, amelynek nincsenek az adatbázis használatával kapcsolatban saját érdekei. Ez csökkenti az adatokkal való visszaélés kockázatát. Az európai adatvédelmi biztos e tekintetben fel kívánja hívni a figyelmet a célkorlátozásra vonatkozó adatvédelmi alapelvre, amelynek értelmében a személyes adatok nem használhatók fel olyan célokra, amelyek összeférhetetlenek az adatok feldolgozásának eredeti céljával (14). |
| --- | --- |

21.

A következő kérdés azonban az, hogy az melyik vagy milyen európai szerv legyen. A Bizottság megvitatja egy új ügynökség létrehozását, illetve két már meglévő szerv, a Frontex és az Europol erre a célra történő igénybevételét. Van egy erős érv a nagyméretű IT-rendszerek Frontex vagy Europol általi üzemeltetési igazgatásával szemben, nevezetesen az, hogy a Frontexnek és az Europolnak a feladataik ellátása során érdekében áll a személyes adatok használata. Az Europol által a SIS II-höz és a VIS-hez való hozzáférés már szerepel a tervekben, míg az Europol által az Eurodachoz való hozzáférésre vonatkozó jogszabályokról jelenleg folyik a vita (13). Az európai adatvédelmi biztos úgy véli, hogy olyan megoldást kell előnyben részesíteni, amely az olyan nagyméretű IT-rendszerek, mint például a SIS II, a VIS és az Eurodac, együttes üzemeltetési igazgatását egy független szervre bízza, amelynek nincsenek az adatbázis használatával kapcsolatban saját érdekei. Ez csökkenti az adatokkal való visszaélés kockázatát. Az európai adatvédelmi biztos e tekintetben fel kívánja hívni a figyelmet a célkorlátozásra vonatkozó adatvédelmi alapelvre, amelynek értelmében a személyes adatok nem használhatók fel olyan célokra, amelyek összeférhetetlenek az adatok feldolgozásának eredeti céljával (14).

| 22. | A Bizottság által nem vizsgált egyik lehetőség a rendszereknek maga a Bizottság általi üzemeltetési igazgatása, anélkül, hogy bármely feladatot nemzeti szintre ruházna át. A másik hasonló lehetőség végrehajtó ügynökség létrehozása a szabályozó ügynökség helyett. Bár adatvédelmi szempontból nincs elvi akadálya annak, hogy a Bizottság maga lássa el a feladatot (maga a Bizottság nem felhasználója e rendszereknek), az európai adatvédelmi biztos a gyakorlatban a különálló ügynökséget tartja előnyösnek. A szabályozó helyett végrehajtó ügynökség választása is üdvözölhető, mivel ezáltal elkerülhető, hogy az ügynökség létrehozására és tevékenységi körének meghatározására csupán a Bizottság határozata alapján kerüljön sor. A szóban forgó ügynökség a rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadandó rendelet alapján kerül létrehozásra, és ebből következően a demokratikus döntéshozatal vonatkozik rá. |
| --- | --- |

22.

A Bizottság által nem vizsgált egyik lehetőség a rendszereknek maga a Bizottság általi üzemeltetési igazgatása, anélkül, hogy bármely feladatot nemzeti szintre ruházna át. A másik hasonló lehetőség végrehajtó ügynökség létrehozása a szabályozó ügynökség helyett. Bár adatvédelmi szempontból nincs elvi akadálya annak, hogy a Bizottság maga lássa el a feladatot (maga a Bizottság nem felhasználója e rendszereknek), az európai adatvédelmi biztos a gyakorlatban a különálló ügynökséget tartja előnyösnek. A szabályozó helyett végrehajtó ügynökség választása is üdvözölhető, mivel ezáltal elkerülhető, hogy az ügynökség létrehozására és tevékenységi körének meghatározására csupán a Bizottság határozata alapján kerüljön sor. A szóban forgó ügynökség a rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadandó rendelet alapján kerül létrehozásra, és ebből következően a demokratikus döntéshozatal vonatkozik rá.

| 23. | Az európai adatvédelmi biztos egy független szabályozó ügynökség létrehozását tartja előnyösnek. Hangsúlyozni kívánja azonban, hogy egy ilyen ügynökség létrehozására csak abban az esetben kerülhet sor, ha annak tevékenységi köre és feladatai egyértelműen meg lettek határozva. |
| --- | --- |

23.

Az európai adatvédelmi biztos egy független szabályozó ügynökség létrehozását tartja előnyösnek. Hangsúlyozni kívánja azonban, hogy egy ilyen ügynökség létrehozására csak abban az esetben kerülhet sor, ha annak tevékenységi köre és feladatai egyértelműen meg lettek határozva.

IV.   AZ ÜGYNÖKSÉG LÉTREHOZÁSÁVAL KAPCSOLATOS KÉT ÁLTALÁNOS AGGÁLY

| 24. | Az e javaslatra vonatkozó jelenlegi jogalkotási és nyilvános vita során azzal kapcsolatos aggodalmak merültek fel, miszerint fennáll annak a veszélye, hogy ezáltal egy „Nagy Testvér”-ügynökség jön létre. E vélekedés a funkciók lehetséges terjeszkedésére, de egyúttal a különböző IT-rendszerek kölcsönös átjárhatóságának a kérdésére is vonatkozik. A vélemény e része e két aggállyal foglalkozik. |
| --- | --- |

24.

Az e javaslatra vonatkozó jelenlegi jogalkotási és nyilvános vita során azzal kapcsolatos aggodalmak merültek fel, miszerint fennáll annak a veszélye, hogy ezáltal egy „Nagy Testvér”-ügynökség jön létre. E vélekedés a funkciók lehetséges terjeszkedésére, de egyúttal a különböző IT-rendszerek kölcsönös átjárhatóságának a kérdésére is vonatkozik. A vélemény e része e két aggállyal foglalkozik.

| 25. | Mielőtt ehhez hozzálátna, az európai adatvédelmi biztos – alapvetésként – le kívánja szögezni, hogy a személyes adatok használatával kapcsolatos hibáknak, vagy az adatok helytelen használatának a kockázata megnőhet, ha ugyanazon üzemeltetési igazgató felel több nagyméretű IT-rendszerért. Az egy és ugyanazon ügynökség által igazgatott nagyméretű IT-rendszerek teljes számát ezért olyan számban kell meghatározni, amennyi esetében az adatvédelmi biztosítékok még megfelelően biztosíthatók. Más szóval nem annak kellene a kiindulási pontnak lennie, hogy a lehető legtöbb nagyméretű IT-rendszert utaljuk egyetlen ügynökség üzemeltetési igazgatásának a hatálya alá. |
| --- | --- |

25.

Mielőtt ehhez hozzálátna, az európai adatvédelmi biztos – alapvetésként – le kívánja szögezni, hogy a személyes adatok használatával kapcsolatos hibáknak, vagy az adatok helytelen használatának a kockázata megnőhet, ha ugyanazon üzemeltetési igazgató felel több nagyméretű IT-rendszerért. Az egy és ugyanazon ügynökség által igazgatott nagyméretű IT-rendszerek teljes számát ezért olyan számban kell meghatározni, amennyi esetében az adatvédelmi biztosítékok még megfelelően biztosíthatók. Más szóval nem annak kellene a kiindulási pontnak lennie, hogy a lehető legtöbb nagyméretű IT-rendszert utaljuk egyetlen ügynökség üzemeltetési igazgatásának a hatálya alá.

IV.1.   A funkciók terjeszkedése

| 26. | Ezen összefüggésben a funkciók terjeszkedésétől való félelem arra az elképzelésre utal, mely szerint az új ügynökségnek lehetősége lesz a saját kezdeményezése alapján új IT-rendszereket létrehozni, vagy a már meglévő és az új, nagyméretű IT-rendszereket kombinálni, egyelőre előre nem látható mértékben. Az európai adatvédelmi biztos úgy véli, hogy az ügynökség funkcióinak terjeszkedése elkerülhető, ha először is a létrehozó jogi eszközben korlátozzák és pontosan meghatározzák az ügynökség (lehetséges) tevékenységeinek a körét, másodszor pedig gondoskodnak róla, hogy e hatáskör bármilyen kiterjesztésére csak demokratikus döntéshozatali eljárás – azaz alapesetben a rendes jogalkotási eljárás – alapján kerülhessen sor. |
| --- | --- |

26.

Ezen összefüggésben a funkciók terjeszkedésétől való félelem arra az elképzelésre utal, mely szerint az új ügynökségnek lehetősége lesz a saját kezdeményezése alapján új IT-rendszereket létrehozni, vagy a már meglévő és az új, nagyméretű IT-rendszereket kombinálni, egyelőre előre nem látható mértékben. Az európai adatvédelmi biztos úgy véli, hogy az ügynökség funkcióinak terjeszkedése elkerülhető, ha először is a létrehozó jogi eszközben korlátozzák és pontosan meghatározzák az ügynökség (lehetséges) tevékenységeinek a körét, másodszor pedig gondoskodnak róla, hogy e hatáskör bármilyen kiterjesztésére csak demokratikus döntéshozatali eljárás – azaz alapesetben a rendes jogalkotási eljárás – alapján kerülhessen sor.

| 27. | Az ügynökség (lehetséges) tevékenységei körének a korlátozását illetően a szóban forgó javaslat 1. cikke a SIS II, a VIS és az Eurodac üzemeltetési igazgatását, valamint a „más nagyméretű [IT]-rendszerek” EK-Szerződés IV. címe szerinti fejlesztését és irányítását említi. A hatáskör meghatározása tekintetében ezen utóbbi rész három kérdést vet fel: mi értendő „fejlesztés” alatt, mi értendő a „nagyméretű IT-rendszerek” alatt, és mit jelent az „EK-Szerződés IV. címe szerinti” szövegrész? A következőkben e három kérdés vizsgálatára kerül sor, fordított sorrendben. |
| --- | --- |

27.

Az ügynökség (lehetséges) tevékenységei körének a korlátozását illetően a szóban forgó javaslat 1. cikke a SIS II, a VIS és az Eurodac üzemeltetési igazgatását, valamint a „más nagyméretű [IT]-rendszerek” EK-Szerződés IV. címe szerinti fejlesztését és irányítását említi. A hatáskör meghatározása tekintetében ezen utóbbi rész három kérdést vet fel: mi értendő „fejlesztés” alatt, mi értendő a „nagyméretű IT-rendszerek” alatt, és mit jelent az „EK-Szerződés IV. címe szerinti” szövegrész? A következőkben e három kérdés vizsgálatára kerül sor, fordított sorrendben.

Mit jelent az „EK-Szerződés IV. címe szerinti” szövegrész?

| 28. | Az „EK-Szerződés IV. címe szerinti” szövegrész korlátozza az ügynökség hatáskörébe vonható nagyméretű IT-rendszerek körét. Az európai adatvédelmi biztos megállapítja azonban, hogy e szövegrész nagyobb mértékben korlátozza a lehetséges tevékenységeket, mint az a javasolt rendelet címéből, valamint (4) és (10) preambulumbekezdéséből levezethető. E szövegek annyiban térnek el az 1. cikktől, hogy azok hatálya szélesebb: „a szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség”-et említik az EK-Szerződés IV. címében foglalt korlátozottabb hatáskör (vízumok, menekültügy, bevándorlás és a személyek szabad mozgására vonatkozó egyéb politikák) helyett. |
| --- | --- |

28.

Az „EK-Szerződés IV. címe szerinti” szövegrész korlátozza az ügynökség hatáskörébe vonható nagyméretű IT-rendszerek körét. Az európai adatvédelmi biztos megállapítja azonban, hogy e szövegrész nagyobb mértékben korlátozza a lehetséges tevékenységeket, mint az a javasolt rendelet címéből, valamint (4) és (10) preambulumbekezdéséből levezethető. E szövegek annyiban térnek el az 1. cikktől, hogy azok hatálya szélesebb: „a szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség”-et említik az EK-Szerződés IV. címében foglalt korlátozottabb hatáskör (vízumok, menekültügy, bevándorlás és a személyek szabad mozgására vonatkozó egyéb politikák) helyett.

| 29. | Az EK-Szerződés IV. címe és a szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tágabb fogalma (amely az EU-Szerződés VI. címét is felöleli) közötti különbséget a javasolt rendelet 6. cikke is elismeri, amely cikk (1) bekezdése előírja, hogy az ügynökség a nagyméretű IT-rendszerek EK-Szerződés IV. címe szerinti fejlesztésére és/vagy üzemeltetési igazgatására irányuló kísérleti projekteket hajthat végre, míg (2) bekezdése azzal foglalkozik, hogy az ügynökség végrehajthat a szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségen belüli más nagyméretű IT-rendszerekkel kapcsolatos kísérleti projekteket. A 6. cikk (2) bekezdése a szó szoros értelmében nem felel meg a javasolt rendelet 1. cikkének. |
| --- | --- |

29.

Az EK-Szerződés IV. címe és a szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tágabb fogalma (amely az EU-Szerződés VI. címét is felöleli) közötti különbséget a javasolt rendelet 6. cikke is elismeri, amely cikk (1) bekezdése előírja, hogy az ügynökség a nagyméretű IT-rendszerek EK-Szerződés IV. címe szerinti fejlesztésére és/vagy üzemeltetési igazgatására irányuló kísérleti projekteket hajthat végre, míg (2) bekezdése azzal foglalkozik, hogy az ügynökség végrehajthat a szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségen belüli más nagyméretű IT-rendszerekkel kapcsolatos kísérleti projekteket. A 6. cikk (2) bekezdése a szó szoros értelmében nem felel meg a javasolt rendelet 1. cikkének.

| 30. | Fel kell oldani a javasolt rendelet címe és 1. cikke, valamint (4) és (10) preambulumbekezdése, továbbá a 6. cikkének (2) bekezdése közötti ellentmondást. Az európai adatvédelmi biztos, utalva a fenti 25. pontban foglalt alapvetésre, azon a véleményen van, hogy e szakaszban valóban helyénvaló lenne a hatáskörnek az EK-Szerződés IV. címe szerinti nagyméretű IT-rendszerekre való korlátozása. 2009. december 1-jét, a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően ez az EUMSz. V. címének 2. fejezetében említett szakpolitikai területekre való korlátozást vonná maga után. A megfelelő tapasztalatgyűjtést és az ügynökség működésének kedvező értékelését (lásd a javaslat 27. cikkét, valamint az alábbi 49. pontban tett észrevételeket) követően az 1. cikkre való hivatkozást esetleg szélesíteni lehetne oly módon, hogy az a szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló teljes térséget felölelje, amennyiben e döntés meghozatalára a rendes jogalkotási eljárás keretében kerül sor. |
| --- | --- |

30.

Fel kell oldani a javasolt rendelet címe és 1. cikke, valamint (4) és (10) preambulumbekezdése, továbbá a 6. cikkének (2) bekezdése közötti ellentmondást. Az európai adatvédelmi biztos, utalva a fenti 25. pontban foglalt alapvetésre, azon a véleményen van, hogy e szakaszban valóban helyénvaló lenne a hatáskörnek az EK-Szerződés IV. címe szerinti nagyméretű IT-rendszerekre való korlátozása. 2009. december 1-jét, a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően ez az EUMSz. V. címének 2. fejezetében említett szakpolitikai területekre való korlátozást vonná maga után. A megfelelő tapasztalatgyűjtést és az ügynökség működésének kedvező értékelését (lásd a javaslat 27. cikkét, valamint az alábbi 49. pontban tett észrevételeket) követően az 1. cikkre való hivatkozást esetleg szélesíteni lehetne oly módon, hogy az a szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló teljes térséget felölelje, amennyiben e döntés meghozatalára a rendes jogalkotási eljárás keretében kerül sor.

| 31. | Amennyiben azonban a jogalkotó a címből, valamint a (4) és (10) preambulumbekezdésből levezethető hatály alkalmazása mellett dönt, a 6. cikk (2) bekezdésével kapcsolatban egy másik kérdést kell tisztázni. A 6. cikk (1) bekezdésével szemben a (2) bekezdés nem említi, hogy a kísérleti projektek végrehajtása a nagyméretű IT-rendszerek fejlesztésére és/vagy üzemeltetési igazgatására irányul. A két bekezdés közötti szándékos eltérés és a kiegészítő szövegnek a (2) bekezdésből való elmaradása felveti a kérdést, hogy a Bizottság ezzel valójában mire akart utalni. Azt jelenti-e, hogy az (1) bekezdésben említett kísérleti projekteknek magukban kell foglalniuk az új ügynökség általi esetleges fejlesztés és üzemeltetési igazgatás értékelését, és hogy ezen értékelés nem képezi a (2) bekezdésben foglalt kísérleti projektek részét? Amennyiben így van, a szövegben ezt egyértelműbben kellene meghatározni, mivel a kitétel elhagyása nem zárja ki e rendszerek ügynökség általi végrehajtását és üzemeltetési igazgatását. Ha a Bizottságnak más célja volt ezzel, akkor azt is tisztázni kellene. |
| --- | --- |

31.

Amennyiben azonban a jogalkotó a címből, valamint a (4) és (10) preambulumbekezdésből levezethető hatály alkalmazása mellett dönt, a 6. cikk (2) bekezdésével kapcsolatban egy másik kérdést kell tisztázni. A 6. cikk (1) bekezdésével szemben a (2) bekezdés nem említi, hogy a kísérleti projektek végrehajtása a nagyméretű IT-rendszerek fejlesztésére és/vagy üzemeltetési igazgatására irányul. A két bekezdés közötti szándékos eltérés és a kiegészítő szövegnek a (2) bekezdésből való elmaradása felveti a kérdést, hogy a Bizottság ezzel valójában mire akart utalni. Azt jelenti-e, hogy az (1) bekezdésben említett kísérleti projekteknek magukban kell foglalniuk az új ügynökség általi esetleges fejlesztés és üzemeltetési igazgatás értékelését, és hogy ezen értékelés nem képezi a (2) bekezdésben foglalt kísérleti projektek részét? Amennyiben így van, a szövegben ezt egyértelműbben kellene meghatározni, mivel a kitétel elhagyása nem zárja ki e rendszerek ügynökség általi végrehajtását és üzemeltetési igazgatását. Ha a Bizottságnak más célja volt ezzel, akkor azt is tisztázni kellene.

Mi tekinthető nagyméretű IT-rendszernek?

| 32. | A „nagyméretű IT-rendszerek” fogalma elég vitatott. Nincs mindig egyetértés azt illetően, hogy mely rendszereket kell nagyméretű IT-rendszernek tekinteni, és melyeket nem. A fogalom értelmezése fontos hatással van az ügynökség lehetséges jövőbeli tevékenységeinek körére. A javaslatban kifejezetten említett három nagyméretű IT-rendszer közös jellemzője az adatoknak egy központi adatbázisban való tárolása, amelyért (jelenleg) a Bizottság felel. Nem tisztázott, hogy az ügynökség lehetséges jövőbeli tevékenységei az ilyen jellemzővel bíró nagyméretű IT-rendszerekre korlátozódnak-e, vagy azok olyan decentralizált rendszerekre is kiterjednek, mint például a prümi rendszer és az Európai Bűnügyi Nyilvántartási Információs Rendszer (ECRIS) (15), amelyek esetében a Bizottság felelőssége csupán a rendszer kifejlesztésére és karbantartására vonatkozik. A jövőbeli félreértések elkerülése érdekében az európai adatvédelmi biztos felkéri a jogalkotót, hogy az ügynökség létrehozása tekintetében tisztázza a nagyméretű IT-rendszerek fogalmát. |
| --- | --- |

32.

A „nagyméretű IT-rendszerek” fogalma elég vitatott. Nincs mindig egyetértés azt illetően, hogy mely rendszereket kell nagyméretű IT-rendszernek tekinteni, és melyeket nem. A fogalom értelmezése fontos hatással van az ügynökség lehetséges jövőbeli tevékenységeinek körére. A javaslatban kifejezetten említett három nagyméretű IT-rendszer közös jellemzője az adatoknak egy központi adatbázisban való tárolása, amelyért (jelenleg) a Bizottság felel. Nem tisztázott, hogy az ügynökség lehetséges jövőbeli tevékenységei az ilyen jellemzővel bíró nagyméretű IT-rendszerekre korlátozódnak-e, vagy azok olyan decentralizált rendszerekre is kiterjednek, mint például a prümi rendszer és az Európai Bűnügyi Nyilvántartási Információs Rendszer (ECRIS) (15), amelyek esetében a Bizottság felelőssége csupán a rendszer kifejlesztésére és karbantartására vonatkozik. A jövőbeli félreértések elkerülése érdekében az európai adatvédelmi biztos felkéri a jogalkotót, hogy az ügynökség létrehozása tekintetében tisztázza a nagyméretű IT-rendszerek fogalmát.

Mit jelent a nagyméretű IT-rendszerek „fejlesztése”?

| 33. | A nagyméretű IT-rendszerek üzemeltetési igazgatása mellett az ügynökség az 5. (a kutatás nyomon követése) és 6. (kísérleti projektek) cikkben meghatározott feladatokat is ellátja. Az előbbi a vonatkozó kutatások nyomon követését és a Bizottság arról való tájékoztatását foglalja magában. A kísérleti projektekkel kapcsolatos tevékenységek a nagyméretű IT-rendszerek fejlesztésére és/vagy üzemeltetési igazgatására irányuló kísérleti projektek végrehajtását jelentik (lásd azonban a fenti 31. pontban tett észrevételeket). A 6. cikk határozza meg, hogy a „fejlesztés” szó alatt mit kell érteni. A szó 1. cikkben való alkalmazásából arra lehet következtetni, hogy az ügynökség a saját kezdeményezése alapján is végezheti a nagyméretű IT-rendszerek fejlesztését. A 6. cikk (1) és (2) bekezdésének szövege azonban kizárja ezt az értelmezést. E bekezdések egyértelműen leszögezik, hogy erre csak „[a] Bizottság konkrét és jól körülhatárolt kérésére” kerülhet sor. Más szóval a Bizottság kezében van az új nagyméretű IT-rendszerek fejlesztésének kezdeményezésére vonatkozó jog. Az új nagyméretű IT-rendszerek tényleges létrehozására vonatkozó bármely döntésnek természetesen az EUMSz-ben előírt jogalkotási eljárásokon kell alapulnia. A javasolt rendelet 6. cikke szövegezésének még határozottabbá tétele céljából a jogalkotó a 6. cikk (1) és (2) bekezdésének elejére esetleg beilleszthetné a „kizárólag” szót. |
| --- | --- |

33.

A nagyméretű IT-rendszerek üzemeltetési igazgatása mellett az ügynökség az 5. (a kutatás nyomon követése) és 6. (kísérleti projektek) cikkben meghatározott feladatokat is ellátja. Az előbbi a vonatkozó kutatások nyomon követését és a Bizottság arról való tájékoztatását foglalja magában. A kísérleti projektekkel kapcsolatos tevékenységek a nagyméretű IT-rendszerek fejlesztésére és/vagy üzemeltetési igazgatására irányuló kísérleti projektek végrehajtását jelentik (lásd azonban a fenti 31. pontban tett észrevételeket). A 6. cikk határozza meg, hogy a „fejlesztés” szó alatt mit kell érteni. A szó 1. cikkben való alkalmazásából arra lehet következtetni, hogy az ügynökség a saját kezdeményezése alapján is végezheti a nagyméretű IT-rendszerek fejlesztését. A 6. cikk (1) és (2) bekezdésének szövege azonban kizárja ezt az értelmezést. E bekezdések egyértelműen leszögezik, hogy erre csak „[a] Bizottság konkrét és jól körülhatárolt kérésére” kerülhet sor. Más szóval a Bizottság kezében van az új nagyméretű IT-rendszerek fejlesztésének kezdeményezésére vonatkozó jog. Az új nagyméretű IT-rendszerek tényleges létrehozására vonatkozó bármely döntésnek természetesen az EUMSz-ben előírt jogalkotási eljárásokon kell alapulnia. A javasolt rendelet 6. cikke szövegezésének még határozottabbá tétele céljából a jogalkotó a 6. cikk (1) és (2) bekezdésének elejére esetleg beilleszthetné a „kizárólag” szót.

Összegzés

| 34. | A fentiekben foglaltak szerint a funkciók terjeszkedésének kockázata elkerülhető, ha először is a létrehozó jogi eszközben korlátozzák és pontosan meghatározzák az ügynökség (lehetséges) tevékenységeinek a körét, másodszor pedig gondoskodnak róla, hogy e hatáskör bármilyen kiterjesztésére csak demokratikus döntéshozatali eljárás – azaz alapesetben a rendes jogalkotási eljárás – alapján kerülhessen sor. A jelenlegi szöveg már tartalmaz konkrét meghatározásokat, ami csökkenti a funkciók terjeszkedésének kockázatát. |
| --- | --- |

34.

A fentiekben foglaltak szerint a funkciók terjeszkedésének kockázata elkerülhető, ha először is a létrehozó jogi eszközben korlátozzák és pontosan meghatározzák az ügynökség (lehetséges) tevékenységeinek a körét, másodszor pedig gondoskodnak róla, hogy e hatáskör bármilyen kiterjesztésére csak demokratikus döntéshozatali eljárás – azaz alapesetben a rendes jogalkotási eljárás – alapján kerülhessen sor. A jelenlegi szöveg már tartalmaz konkrét meghatározásokat, ami csökkenti a funkciók terjeszkedésének kockázatát.

| 35. | Továbbra is fennáll azonban néhány bizonytalanság az új ügynökség lehetséges tevékenységeinek pontos körét illetően. A jogalkotónak először is tudatosan el kell döntenie és tisztáznia kell, hogy a tevékenységek köre az EUMSz. V. címének 2. fejezetére korlátozódik-e, vagy esetleg az a szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség valamennyi nagyméretű IT-rendszerére kiterjed. A jogalkotónak másodszor tisztáznia kell e tekintetben a nagyméretű IT-rendszerek fogalmát, és egyértelművé kell tennie, hogy az az olyan nagyméretű IT-rendszerekre korlátozódik-e, amelyek jellemzője az adatoknak egy központi adatbázisban való tárolása, amelyért a Bizottság vagy az ügynökség felel. Harmadszor, amennyiben ez utóbbi mellett születik döntés – jóllehet a 6. cikk már megakadályozza az új IT-rendszereknek az ügynökség saját kezdeményezése alapján történő fejlesztését –, a 6. cikk szövegét még határozottabbá lehetne tenni az (1) és (2) bekezdésnek a „kizárólag” szóval való kiegészítése által. |
| --- | --- |

35.

Továbbra is fennáll azonban néhány bizonytalanság az új ügynökség lehetséges tevékenységeinek pontos körét illetően. A jogalkotónak először is tudatosan el kell döntenie és tisztáznia kell, hogy a tevékenységek köre az EUMSz. V. címének 2. fejezetére korlátozódik-e, vagy esetleg az a szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség valamennyi nagyméretű IT-rendszerére kiterjed. A jogalkotónak másodszor tisztáznia kell e tekintetben a nagyméretű IT-rendszerek fogalmát, és egyértelművé kell tennie, hogy az az olyan nagyméretű IT-rendszerekre korlátozódik-e, amelyek jellemzője az adatoknak egy központi adatbázisban való tárolása, amelyért a Bizottság vagy az ügynökség felel. Harmadszor, amennyiben ez utóbbi mellett születik döntés – jóllehet a 6. cikk már megakadályozza az új IT-rendszereknek az ügynökség saját kezdeményezése alapján történő fejlesztését –, a 6. cikk szövegét még határozottabbá lehetne tenni az (1) és (2) bekezdésnek a „kizárólag” szóval való kiegészítése által.

IV.2.   Kölcsönös átjárhatóság

| 36. | A „kölcsönös átjárhatóság” fogalma nem egyértelmű. Az európai adatvédelmi biztos az európai adatbázisok közötti kölcsönös átjárhatóságról szóló bizottsági közleményhez fűzött, 2006. március 10-i észrevételeiben (16) jutott erre a következtetésre. Az új ügynökség tekintetében a kölcsönös átjárhatóság fogalmát úgy kell értelmezni, mint amely magában foglalja annak a veszélyét, hogy több nagyméretű IT-rendszer egyetlen ügynökség üzemeltetési igazgatása alá vonása által valamennyi rendszer esetében hasonló technológia kerül alkalmazásra, e rendszerek így könnyen összekapcsolhatóvá válnak. Az európai adatvédelmi biztos összességében véve osztja ezt az aggodalmat. 2006. március 10-i észrevételeiben kifejtette, hogy a különböző nagyméretű IT-rendszerek összekapcsolásának technikai lehetővé tétele erős kísértést jelent annak a tényleges megvalósítására. Ez erősen indokolttá teszi az adatvédelmi szabályok fontosságának ismételt hangsúlyozását. Az európai adatvédelmi biztos ezért kiemelte, hogy a nagyméretű IT-rendszerek kölcsönös átjárhatósága kizárólag az adatvédelmi alapelvek, és különösen a célkorlátozásra vonatkozó, korábban említett alapelv (lásd a fenti 21. pontot) teljes tiszteletben tartása mellett valósítható meg. |
| --- | --- |

36.

A „kölcsönös átjárhatóság” fogalma nem egyértelmű. Az európai adatvédelmi biztos az európai adatbázisok közötti kölcsönös átjárhatóságról szóló bizottsági közleményhez fűzött, 2006. március 10-i észrevételeiben (16) jutott erre a következtetésre. Az új ügynökség tekintetében a kölcsönös átjárhatóság fogalmát úgy kell értelmezni, mint amely magában foglalja annak a veszélyét, hogy több nagyméretű IT-rendszer egyetlen ügynökség üzemeltetési igazgatása alá vonása által valamennyi rendszer esetében hasonló technológia kerül alkalmazásra, e rendszerek így könnyen összekapcsolhatóvá válnak. Az európai adatvédelmi biztos összességében véve osztja ezt az aggodalmat. 2006. március 10-i észrevételeiben kifejtette, hogy a különböző nagyméretű IT-rendszerek összekapcsolásának technikai lehetővé tétele erős kísértést jelent annak a tényleges megvalósítására. Ez erősen indokolttá teszi az adatvédelmi szabályok fontosságának ismételt hangsúlyozását. Az európai adatvédelmi biztos ezért kiemelte, hogy a nagyméretű IT-rendszerek kölcsönös átjárhatósága kizárólag az adatvédelmi alapelvek, és különösen a célkorlátozásra vonatkozó, korábban említett alapelv (lásd a fenti 21. pontot) teljes tiszteletben tartása mellett valósítható meg.

| 37. | A nagyméretű IT-rendszerek könnyű összekapcsolását lehetővé tevő technológia alkalmazása esetén az e rendszerek kölcsönösen átjárhatóvá tételére vonatkozó esetleges ösztönzés azonban nem feltétlenül kapcsolódik az új ügynökség létrehozásához. Ilyen ügynökség nélkül is előfordulhat, hogy egyes rendszerek hasonló módon kerülnek kifejlesztésre, ami maga után vonhatja a kölcsönös átjárhatóságot. |
| --- | --- |

37.

A nagyméretű IT-rendszerek könnyű összekapcsolását lehetővé tevő technológia alkalmazása esetén az e rendszerek kölcsönösen átjárhatóvá tételére vonatkozó esetleges ösztönzés azonban nem feltétlenül kapcsolódik az új ügynökség létrehozásához. Ilyen ügynökség nélkül is előfordulhat, hogy egyes rendszerek hasonló módon kerülnek kifejlesztésre, ami maga után vonhatja a kölcsönös átjárhatóságot.

| 38. | Bármilyen üzemeltetési igazgatási struktúra kerül is kiválasztásra, a kölcsönös átjárhatóság kizárólag abban az esetben tehető lehetővé, ha az megfelel az adatvédelmi szabályoknak, és az annak megvalósítására vonatkozó tényleges határozat meghozatalára rendes jogalkotási eljárás alapján kerül sor. A javasolt rendeletből egyértelműen kiderül, hogy a nagyméretű IT-rendszerek kölcsönösen átjárhatóvá tételére vonatkozó döntést az ügynökség nem hozhatja meg (lásd még a fenti 33. pontban szereplő elemzést). Hogy még világosabb legyen, és ahogyan az az európai ügynökségekről szóló, 2008. március 11-i bizottsági közleményből is következik, a Bizottság nem ruházhatja át az általános szabályozási intézkedések elfogadására vonatkozó hatáskört egy ügynökségre (17). Amíg ilyen döntés nem születik, az ügynökség köteles megfelelő biztonsági intézkedésekről gondoskodni az általa igazgatott nagyméretű IT-rendszerek bármilyen esetleges összekapcsolásának a megakadályozására (a biztonsági intézkedésekkel kapcsolatban lásd még a 46. és 47. pontot). |
| --- | --- |

38.

Bármilyen üzemeltetési igazgatási struktúra kerül is kiválasztásra, a kölcsönös átjárhatóság kizárólag abban az esetben tehető lehetővé, ha az megfelel az adatvédelmi szabályoknak, és az annak megvalósítására vonatkozó tényleges határozat meghozatalára rendes jogalkotási eljárás alapján kerül sor. A javasolt rendeletből egyértelműen kiderül, hogy a nagyméretű IT-rendszerek kölcsönösen átjárhatóvá tételére vonatkozó döntést az ügynökség nem hozhatja meg (lásd még a fenti 33. pontban szereplő elemzést). Hogy még világosabb legyen, és ahogyan az az európai ügynökségekről szóló, 2008. március 11-i bizottsági közleményből is következik, a Bizottság nem ruházhatja át az általános szabályozási intézkedések elfogadására vonatkozó hatáskört egy ügynökségre (17). Amíg ilyen döntés nem születik, az ügynökség köteles megfelelő biztonsági intézkedésekről gondoskodni az általa igazgatott nagyméretű IT-rendszerek bármilyen esetleges összekapcsolásának a megakadályozására (a biztonsági intézkedésekkel kapcsolatban lásd még a 46. és 47. pontot).

| 39. | A (tervbe vett vagy esetleg a jövőben tervezendő) kölcsönös átjárhatóság részét képezheti a Bizottság azon kérésének, hogy az ügynökség hajtson végre a nagyméretű IT-rendszerek fejlesztésére irányuló kísérleti projektet, a javasolt rendelet 6. cikkében foglaltak szerint. Ez felveti annak kérdését, hogy a Bizottság milyen eljárást fog követni, amikor felkéri az ügynökséget e kísérleti projekt végrehajtására. A Bizottság kérésének minden esetben legalább annak az előzetes felmérésén kell alapulnia, hogy a nagyméretű IT-rendszerek egésze, és különösen a kölcsönös átjárhatóság összhangban van-e az adatvédelmi előírásokkal, illetve általában az e rendszerek létrehozásának jogalapjával. A felkérésre irányuló eljárás részét képezheti továbbá az Európai Parlamenttel és az európai adatvédelmi biztossal való kötelező egyeztetés. A Bizottságnak az ügynökséghez intézett tényleges felkérését minden esetben az összes érdekelt fél számára rendelkezésre kell bocsátani, a Parlamentet és az európai adatvédelmi biztost is beleértve. Az európai adatvédelmi biztos a jogalkotót ezen eljárás tisztázására sürgeti. |
| --- | --- |

39.

A (tervbe vett vagy esetleg a jövőben tervezendő) kölcsönös átjárhatóság részét képezheti a Bizottság azon kérésének, hogy az ügynökség hajtson végre a nagyméretű IT-rendszerek fejlesztésére irányuló kísérleti projektet, a javasolt rendelet 6. cikkében foglaltak szerint. Ez felveti annak kérdését, hogy a Bizottság milyen eljárást fog követni, amikor felkéri az ügynökséget e kísérleti projekt végrehajtására. A Bizottság kérésének minden esetben legalább annak az előzetes felmérésén kell alapulnia, hogy a nagyméretű IT-rendszerek egésze, és különösen a kölcsönös átjárhatóság összhangban van-e az adatvédelmi előírásokkal, illetve általában az e rendszerek létrehozásának jogalapjával. A felkérésre irányuló eljárás részét képezheti továbbá az Európai Parlamenttel és az európai adatvédelmi biztossal való kötelező egyeztetés. A Bizottságnak az ügynökséghez intézett tényleges felkérését minden esetben az összes érdekelt fél számára rendelkezésre kell bocsátani, a Parlamentet és az európai adatvédelmi biztost is beleértve. Az európai adatvédelmi biztos a jogalkotót ezen eljárás tisztázására sürgeti.

V.   KONKRÉT ÉSZREVÉTELEK

A javasolt rendelet (16) preambulumbekezdése és 25. cikke: a 45/2001/EK rendeletre való hivatkozás

| 40. | A javasolt rendelet egy jogi személyiséggel rendelkező független szabályozó ügynökséget hoz létre. A javasolt rendelet (6) preambulumbekezdése kinyilvánítja, hogy ilyen ügynökséget kell létrehozni, mivel az igazgató hatóságnak jogi, igazgatási és pénzügyi önállósággal kell rendelkeznie. Ahogy az a fenti 20. pontban is szerepel, az egyetlen szerv létrehozása tisztázza a felelősség és az alkalmazandó jog kérdését. |
| --- | --- |

40.

A javasolt rendelet egy jogi személyiséggel rendelkező független szabályozó ügynökséget hoz létre. A javasolt rendelet (6) preambulumbekezdése kinyilvánítja, hogy ilyen ügynökséget kell létrehozni, mivel az igazgató hatóságnak jogi, igazgatási és pénzügyi önállósággal kell rendelkeznie. Ahogy az a fenti 20. pontban is szerepel, az egyetlen szerv létrehozása tisztázza a felelősség és az alkalmazandó jog kérdését.

| 41. | A javasolt rendelet 25. cikke megerősíti, hogy az új ügynökség általi adatfeldolgozás a 45/2001/EK rendelet hatálya alá tartozik. A (16) preambulumbekezdés kiemeli továbbá, hogy ez azt jelenti, hogy az európai adatvédelmi biztosnak joga van arra, hogy az ügynökségtől a vizsgálódásaihoz szükséges bármely információba betekintést nyerjen. |
| --- | --- |

41.

A javasolt rendelet 25. cikke megerősíti, hogy az új ügynökség általi adatfeldolgozás a 45/2001/EK rendelet hatálya alá tartozik. A (16) preambulumbekezdés kiemeli továbbá, hogy ez azt jelenti, hogy az európai adatvédelmi biztosnak joga van arra, hogy az ügynökségtől a vizsgálódásaihoz szükséges bármely információba betekintést nyerjen.

| 42. | Az európai adatvédelmi biztos megelégedéssel veszi tudomásul, hogy ilyen hangsúlyt kap a 45/2001/EK rendeletnek az új ügynökség tevékenységeire való alkalmazandósága. A 45/2001/EK rendeletre való hivatkozás nem szerepel a javasolt tanácsi határozatban, bár egyértelmű, hogy az ügynökségnek annak a rendeletnek a rendelkezéseit is be kell tartania, amikor az adatbázist a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés hatálya alá tartozó tevékenységek céljára alkalmazza. A Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően, és amennyiben a jogalkotó úgy dönt, hogy megőrzi a két jogi eszközre való bontást (lásd a fenti II. részben foglalt észrevételeket), semmi nem indokolja a 45/2001/EK rendeletre való hivatkozás elhagyását a tanácsi határozat preambulumbekezdéseiből és/vagy rendelkezéseiből. |
| --- | --- |

42.

Az európai adatvédelmi biztos megelégedéssel veszi tudomásul, hogy ilyen hangsúlyt kap a 45/2001/EK rendeletnek az új ügynökség tevékenységeire való alkalmazandósága. A 45/2001/EK rendeletre való hivatkozás nem szerepel a javasolt tanácsi határozatban, bár egyértelmű, hogy az ügynökségnek annak a rendeletnek a rendelkezéseit is be kell tartania, amikor az adatbázist a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés hatálya alá tartozó tevékenységek céljára alkalmazza. A Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően, és amennyiben a jogalkotó úgy dönt, hogy megőrzi a két jogi eszközre való bontást (lásd a fenti II. részben foglalt észrevételeket), semmi nem indokolja a 45/2001/EK rendeletre való hivatkozás elhagyását a tanácsi határozat preambulumbekezdéseiből és/vagy rendelkezéseiből.

A javasolt rendelet 9. cikke (1) bekezdésének o) pontja: adatvédelmi tisztviselő

| 43. | Az európai adatvédelmi biztos megelégedéssel veszi továbbá tudomásul, hogy a javasolt rendelet 9. cikke (1) bekezdésének o) pontja kifejezetten rendelkezik az adatvédelmi tisztviselő kinevezéséről. Az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozni kívánja az adatvédelmi tisztviselő korai szakaszban való kinevezésének fontosságát, figyelemmel az adatvédelmi tisztviselőkről szóló álláspontjára (18). |
| --- | --- |

43.

Az európai adatvédelmi biztos megelégedéssel veszi továbbá tudomásul, hogy a javasolt rendelet 9. cikke (1) bekezdésének o) pontja kifejezetten rendelkezik az adatvédelmi tisztviselő kinevezéséről. Az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozni kívánja az adatvédelmi tisztviselő korai szakaszban való kinevezésének fontosságát, figyelemmel az adatvédelmi tisztviselőkről szóló álláspontjára (18).

A javasolt rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i) és j) pontja: éves munkaprogram és tevékenységi jelentés

| 44. | A 45/2001/EK rendelet alapján, valamint az IT-rendszereket létrehozó jogi eszközök értelmében, az európai adatvédelmi biztosnak felügyeleti hatásköre van az ügynökség felett. A 45/2001/EK rendelet 47. cikkében felsorolt ezen hatáskörökkel az európai adatvédelmi biztos elsősorban akkor él, ha már sor került az adatvédelmi szabályok megsértésére. Rendszeres tájékoztatásra tart számot az ügynökség tevékenységeiről, nem csupán azok végrehajtását követően, hanem már azt megelőzően is. Az európai adatvédelmi biztos kialakított egy gyakorlatot a Bizottsággal, amely megfelel ezen elvárásának. Reményét fejezi ki, hogy az újonnan kialakított ügynökséggel is ilyen kielégítő együttműködésre kerül sor. Mindezekre tekintettel az európai adatvédelmi biztos azt javasolja a jogalkotónak, hogy vegye fel az európai adatvédelmi biztost az éves munkaprogram és az éves tevékenységi jelentés címzettjeinek a javasolt rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i) és j) pontjában meghatározott listájára. |
| --- | --- |

44.

A 45/2001/EK rendelet alapján, valamint az IT-rendszereket létrehozó jogi eszközök értelmében, az európai adatvédelmi biztosnak felügyeleti hatásköre van az ügynökség felett. A 45/2001/EK rendelet 47. cikkében felsorolt ezen hatáskörökkel az európai adatvédelmi biztos elsősorban akkor él, ha már sor került az adatvédelmi szabályok megsértésére. Rendszeres tájékoztatásra tart számot az ügynökség tevékenységeiről, nem csupán azok végrehajtását követően, hanem már azt megelőzően is. Az európai adatvédelmi biztos kialakított egy gyakorlatot a Bizottsággal, amely megfelel ezen elvárásának. Reményét fejezi ki, hogy az újonnan kialakított ügynökséggel is ilyen kielégítő együttműködésre kerül sor. Mindezekre tekintettel az európai adatvédelmi biztos azt javasolja a jogalkotónak, hogy vegye fel az európai adatvédelmi biztost az éves munkaprogram és az éves tevékenységi jelentés címzettjeinek a javasolt rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i) és j) pontjában meghatározott listájára.

A javasolt rendelet 9. cikke (1) bekezdésének r) pontja: az európai adatvédelmi biztos általi ellenőrzések

| 45. | A javasolt rendelet 9. cikke (1) bekezdésének r) pontja az európai adatvédelmi biztosnak a SIS II-ről szóló 1987/2006/EK rendelet 45. cikke és a VIS-ről szóló 767/2008/EK rendelet 42. cikkének (2) bekezdése szerinti ellenőrzéssel kapcsolatos jelentésével foglalkozik. A jelenlegi szövegezés azt a benyomást kelti, hogy az ügynökség teljes körű mérlegelési jogkörrel rendelkezik az ellenőrzés nyomon követését illetően, beleértve az ajánlások teljes figyelmen kívül hagyásának a lehetőségét is. Bár az ügynökség észrevételeket tehet a jelentésről, és szabadon dönthet az európai adatvédelmi biztos ajánlásai végrehajtásának a módjáról, az ajánlások teljes mértékű figyelmen kívül hagyása nem jöhet szóba. Az európai adatvédelmi biztos ezért javasolja e cikk elhagyását vagy azt, hogy a „valamint dönt az ellenőrzés nyomon követéséről” szöveg helyébe a „valamint az ellenőrzést szem előtt tartva dönt az ajánlások végrehajtásának a leginkább megfelelő módjáról” szöveg lépjen. |
| --- | --- |

45.

A javasolt rendelet 9. cikke (1) bekezdésének r) pontja az európai adatvédelmi biztosnak a SIS II-ről szóló 1987/2006/EK rendelet 45. cikke és a VIS-ről szóló 767/2008/EK rendelet 42. cikkének (2) bekezdése szerinti ellenőrzéssel kapcsolatos jelentésével foglalkozik. A jelenlegi szövegezés azt a benyomást kelti, hogy az ügynökség teljes körű mérlegelési jogkörrel rendelkezik az ellenőrzés nyomon követését illetően, beleértve az ajánlások teljes figyelmen kívül hagyásának a lehetőségét is. Bár az ügynökség észrevételeket tehet a jelentésről, és szabadon dönthet az európai adatvédelmi biztos ajánlásai végrehajtásának a módjáról, az ajánlások teljes mértékű figyelmen kívül hagyása nem jöhet szóba. Az európai adatvédelmi biztos ezért javasolja e cikk elhagyását vagy azt, hogy a „valamint dönt az ellenőrzés nyomon követéséről” szöveg helyébe a „valamint az ellenőrzést szem előtt tartva dönt az ajánlások végrehajtásának a leginkább megfelelő módjáról” szöveg lépjen.

A javasolt rendelet 9. cikke (1) bekezdésének n) pontja, 14. cikke (6) bekezdésének g) pontja és 26. cikke: biztonsági szabályok

| 46. | A javasolt rendelet előírja, hogy az ügyvezető igazgató a szükséges biztonsági intézkedések – beleértve biztonsági tervet is – tervezetét benyújtja elfogadásra az igazgatóságnak (lásd a 14. cikk (6) bekezdésének g) pontját és a 9. cikk (1) bekezdésének n) pontját). A biztonságot a 26. cikk is említi, amely a minősített és a nem minősített érzékeny információk védelmére vonatkozó biztonsági szabályokkal foglalkozik. A cikk hivatkozik a 2001. november 29-i 2001/844/EK, ESZAK, Euratom (19) bizottsági határozatra, (2) bekezdése pedig a nem minősített érzékeny információk feldolgozása tekintetében az Európai Bizottság által elfogadott és végrehajtott biztonsági elvekre. A következő pontban foglalt észrevételeken kívül az európai adatvédelmi biztos azt javasolja a jogalkotónak, hogy a (2) bekezdést is egészítse ki valamely konkrét dokumentumra való hivatkozással, mivel a bekezdés a jelenlegi állapotában meglehetősen homályos. |
| --- | --- |

46.

A javasolt rendelet előírja, hogy az ügyvezető igazgató a szükséges biztonsági intézkedések – beleértve biztonsági tervet is – tervezetét benyújtja elfogadásra az igazgatóságnak (lásd a 14. cikk (6) bekezdésének g) pontját és a 9. cikk (1) bekezdésének n) pontját). A biztonságot a 26. cikk is említi, amely a minősített és a nem minősített érzékeny információk védelmére vonatkozó biztonsági szabályokkal foglalkozik. A cikk hivatkozik a 2001. november 29-i 2001/844/EK, ESZAK, Euratom (19) bizottsági határozatra, (2) bekezdése pedig a nem minősített érzékeny információk feldolgozása tekintetében az Európai Bizottság által elfogadott és végrehajtott biztonsági elvekre. A következő pontban foglalt észrevételeken kívül az európai adatvédelmi biztos azt javasolja a jogalkotónak, hogy a (2) bekezdést is egészítse ki valamely konkrét dokumentumra való hivatkozással, mivel a bekezdés a jelenlegi állapotában meglehetősen homályos.

| 47. | Az európai adatvédelmi biztos rá kíván mutatni arra, hogy a SIS II-re, a VIS-re és az Eurodac-ra vonatkozó jogi eszközök a biztonság tekintetében részletes rendelkezéseket tartalmaznak. Nem magától értetődő, hogy e konkrét szabályok teljes mértékben hasonlítanak a 26. cikkben említett szabályokra, vagy teljes mértékben összeegyeztethetők azokkal. A biztonsági tervnek a legmagasabb szintű biztonságot kell nyújtania, ezért az európai adatvédelmi biztos azt javasolja a jogalkotónak, hogy a 26. cikket egy szélesebb körű rendelkezéssé alakítsa át, amely általánosabb módon kezeli a biztonsági szabályok kérdését, és egészítse ki azt a három nagyméretű IT-rendszerrel kapcsolatos jogi eszközök vonatkozó rendelkezéseire irányuló hivatkozásokkal. Ezt megelőzően el kell végezni annak a felmérését, hogy az említett szabályok mennyiben hasonlítanak egymásra és egyeztethetők össze egymással. Ezen túlmenően, meg kell teremteni a kapcsolatot e szélesebb körű rendelkezés, valamint a 14. cikk (6) bekezdésének g) pontja és a 9. cikk (1) bekezdésének n) pontja között, amelyek a biztonsági intézkedések és a biztonsági terv tervezetének elkészítésével és elfogadásával foglalkoznak. |
| --- | --- |

47.

Az európai adatvédelmi biztos rá kíván mutatni arra, hogy a SIS II-re, a VIS-re és az Eurodac-ra vonatkozó jogi eszközök a biztonság tekintetében részletes rendelkezéseket tartalmaznak. Nem magától értetődő, hogy e konkrét szabályok teljes mértékben hasonlítanak a 26. cikkben említett szabályokra, vagy teljes mértékben összeegyeztethetők azokkal. A biztonsági tervnek a legmagasabb szintű biztonságot kell nyújtania, ezért az európai adatvédelmi biztos azt javasolja a jogalkotónak, hogy a 26. cikket egy szélesebb körű rendelkezéssé alakítsa át, amely általánosabb módon kezeli a biztonsági szabályok kérdését, és egészítse ki azt a három nagyméretű IT-rendszerrel kapcsolatos jogi eszközök vonatkozó rendelkezéseire irányuló hivatkozásokkal. Ezt megelőzően el kell végezni annak a felmérését, hogy az említett szabályok mennyiben hasonlítanak egymásra és egyeztethetők össze egymással. Ezen túlmenően, meg kell teremteni a kapcsolatot e szélesebb körű rendelkezés, valamint a 14. cikk (6) bekezdésének g) pontja és a 9. cikk (1) bekezdésének n) pontja között, amelyek a biztonsági intézkedések és a biztonsági terv tervezetének elkészítésével és elfogadásával foglalkoznak.

A javasolt rendelet 7. cikkének (4) bekezdése és 19. cikke: az ügynökség elhelyezése

| 48. | Az európai adatvédelmi biztos tisztában van azzal, hogy az ügynökség székhelyéről a 7. cikk (4) bekezdése alapján való döntést nagy mértékben politikai szempontok vezérlik. Mégis azt javasolja, hogy a székhely-megállapodással foglalkozó 19. cikkre tekintettel a székhely kiválasztása olyan objektív kritériumokon alapuljon, mint például a rendelkezésre álló létesítmény – amelynek egyetlen, kizárólag az ügynökség számára fenntartott épületnek kell lennie – és az épület biztonságának garantálásával kapcsolatos lehetőségek. |
| --- | --- |

48.

Az európai adatvédelmi biztos tisztában van azzal, hogy az ügynökség székhelyéről a 7. cikk (4) bekezdése alapján való döntést nagy mértékben politikai szempontok vezérlik. Mégis azt javasolja, hogy a székhely-megállapodással foglalkozó 19. cikkre tekintettel a székhely kiválasztása olyan objektív kritériumokon alapuljon, mint például a rendelkezésre álló létesítmény – amelynek egyetlen, kizárólag az ügynökség számára fenntartott épületnek kell lennie – és az épület biztonságának garantálásával kapcsolatos lehetőségek.

A javasolt rendelet 27. cikke: értékelés

| 49. | A javasolt rendelet 27. cikke előírja, hogy az ügynökség tevékenységének megkezdését követő három éven belül, azt követően pedig ötévente az igazgatóság megbízást ad a független, külső értékelésre azon feltételek alapján, amelyeket a Bizottsággal való konzultációt követően az igazgatóság határoz meg. Annak biztosítása céljából, hogy az adatvédelem a feladatmeghatározás részét képezze, az európai adatvédelmi biztos azt javasolja a jogalkotónak, hogy az (1) bekezdést egészítse ki egy erre vonatkozó egyértelmű hivatkozással. Felkéri továbbá a jogalkotót a (2) bekezdésben említett érdekelt felek nem teljes körű felsorolására és az európai adatvédelmi biztos felvételére közéjük. Az európai adatvédelmi biztos ezen túlmenően azt is javasolja a jogalkotónak, hogy vegye fel őt azon intézmények listájára, amelyek kézhez kapják a (3) bekezdésben említett dokumentumokat. |
| --- | --- |

49.

A javasolt rendelet 27. cikke előírja, hogy az ügynökség tevékenységének megkezdését követő három éven belül, azt követően pedig ötévente az igazgatóság megbízást ad a független, külső értékelésre azon feltételek alapján, amelyeket a Bizottsággal való konzultációt követően az igazgatóság határoz meg. Annak biztosítása céljából, hogy az adatvédelem a feladatmeghatározás részét képezze, az európai adatvédelmi biztos azt javasolja a jogalkotónak, hogy az (1) bekezdést egészítse ki egy erre vonatkozó egyértelmű hivatkozással. Felkéri továbbá a jogalkotót a (2) bekezdésben említett érdekelt felek nem teljes körű felsorolására és az európai adatvédelmi biztos felvételére közéjük. Az európai adatvédelmi biztos ezen túlmenően azt is javasolja a jogalkotónak, hogy vegye fel őt azon intézmények listájára, amelyek kézhez kapják a (3) bekezdésben említett dokumentumokat.

VI.   KÖVETKEZTETÉS ÉS AJÁNLÁSOK

| 50. | Bevezetésként az európai adatvédelmi biztos rámutat arra, hogy a javasolt tanácsi határozat alapját nem képezheti az EUMSz. azon két cikke, amelyek az EU-Szerződés azon cikkeinek a helyébe léptek, amelyek jelenleg a javaslat alapját képezik. Felkéri a Bizottságot a helyzet tisztázására és annak mérlegelésére, hogy a jogalapot a hatáskörök nagy részét az Európai Parlamentre ruházó cikk képezze, valamint a két javaslat egyetlen rendeletbe olvasztása lehetőségeinek megvizsgálására. |
| --- | --- |

50.

Bevezetésként az európai adatvédelmi biztos rámutat arra, hogy a javasolt tanácsi határozat alapját nem képezheti az EUMSz. azon két cikke, amelyek az EU-Szerződés azon cikkeinek a helyébe léptek, amelyek jelenleg a javaslat alapját képezik. Felkéri a Bizottságot a helyzet tisztázására és annak mérlegelésére, hogy a jogalapot a hatáskörök nagy részét az Európai Parlamentre ruházó cikk képezze, valamint a két javaslat egyetlen rendeletbe olvasztása lehetőségeinek megvizsgálására.

| 51. | Az európai adatvédelmi biztos megvizsgálta a SIS II, a VIS és az Eurodac üzemeltetési igazgatására vonatkozó különböző lehetőségeket, és az egyes nagyméretű IT-rendszerek üzemeltetési igazgatása tekintetében egy szabályozó ügynökség létrehozását tartja előnyösnek. Hangsúlyozza azonban, hogy egy ilyen ügynökség létrehozására csak abban az esetben kerülhet sor, ha annak tevékenységi köre és feladatai egyértelműen meg lettek határozva. |
| --- | --- |

51.

Az európai adatvédelmi biztos megvizsgálta a SIS II, a VIS és az Eurodac üzemeltetési igazgatására vonatkozó különböző lehetőségeket, és az egyes nagyméretű IT-rendszerek üzemeltetési igazgatása tekintetében egy szabályozó ügynökség létrehozását tartja előnyösnek. Hangsúlyozza azonban, hogy egy ilyen ügynökség létrehozására csak abban az esetben kerülhet sor, ha annak tevékenységi köre és feladatai egyértelműen meg lettek határozva.

| 52. | Az európai adatvédelmi biztos megvitatott két, az ügynökség létrehozásával kapcsolatos, az adatvédelemre vonatkozó általános aggályt: a funkciók terjeszkedésének veszélyét és a rendszerek kölcsönös átjárhatóságának következményeit. |
| --- | --- |

52.

Az európai adatvédelmi biztos megvitatott két, az ügynökség létrehozásával kapcsolatos, az adatvédelemre vonatkozó általános aggályt: a funkciók terjeszkedésének veszélyét és a rendszerek kölcsönös átjárhatóságának következményeit.

| 53. | Az európai adatvédelmi biztos úgy véli, hogy a funkciók terjeszkedésének kockázata elkerülhető, ha először is a létrehozó jogi eszközben korlátozzák és pontosan meghatározzák az ügynökség (lehetséges) tevékenységeinek a körét, másodszor pedig gondoskodnak róla, hogy e hatáskör bármilyen kiterjesztésére csak demokratikus döntéshozatali eljárás alapján kerülhessen sor. Megállapítja, hogy a szóban forgó javaslatok már tartalmaznak konkrét meghatározásokat, de néhány bizonytalanság továbbra is fennáll. Az európai adatvédelmi biztos ezért az alábbiakat javasolja a jogalkotónak:






  — | tudatosan döntse el és tisztázza, hogy az ügynökség tevékenységeinek köre az EUMSz. V. címének 2. fejezetére korlátozódik-e, vagy esetleg az a szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség valamennyi nagyméretű IT-rendszerére kiterjed, |
| --- | --- | --- |

53.

Az európai adatvédelmi biztos úgy véli, hogy a funkciók terjeszkedésének kockázata elkerülhető, ha először is a létrehozó jogi eszközben korlátozzák és pontosan meghatározzák az ügynökség (lehetséges) tevékenységeinek a körét, másodszor pedig gondoskodnak róla, hogy e hatáskör bármilyen kiterjesztésére csak demokratikus döntéshozatali eljárás alapján kerülhessen sor. Megállapítja, hogy a szóban forgó javaslatok már tartalmaznak konkrét meghatározásokat, de néhány bizonytalanság továbbra is fennáll. Az európai adatvédelmi biztos ezért az alábbiakat javasolja a jogalkotónak:

—

tudatosan döntse el és tisztázza, hogy az ügynökség tevékenységeinek köre az EUMSz. V. címének 2. fejezetére korlátozódik-e, vagy esetleg az a szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség valamennyi nagyméretű IT-rendszerére kiterjed,

| — | tisztázza az ügynökség létrehozása tekintetében a nagyméretű IT-rendszerek fogalmát, és tegye egyértelművé, hogy az az olyan nagyméretű IT-rendszerekre korlátozódik-e, amelyek jellemzője az adatoknak egy központi adatbázisban való tárolása, amelyért a Bizottság vagy az ügynökség felel, |
| --- | --- |

—

tisztázza az ügynökség létrehozása tekintetében a nagyméretű IT-rendszerek fogalmát, és tegye egyértelművé, hogy az az olyan nagyméretű IT-rendszerekre korlátozódik-e, amelyek jellemzője az adatoknak egy központi adatbázisban való tárolása, amelyért a Bizottság vagy az ügynökség felel,

| — | amennyiben ez utóbbi mellett születik döntés, a 6. cikk szövegét tegye még határozottabbá az (1) és (2) bekezdésnek a „kizárólag” szóval való kiegészítése által. |
| --- | --- |

—

amennyiben ez utóbbi mellett születik döntés, a 6. cikk szövegét tegye még határozottabbá az (1) és (2) bekezdésnek a „kizárólag” szóval való kiegészítése által.

| 54. | Az európai adatvédelmi biztost általánosságban aggodalommal tölti el a nagyméretű IT-rendszerek esetleges kölcsönös átjárhatóságával kapcsolatos fejlemények homályossága. Mindazonáltal nem az ügynökség létrehozását tartja e tekintetben a legveszélyesebb tényezőnek. Megállapította, hogy az ügynökség a kölcsönös átjárhatóságról nem dönthet a saját kezdeményezése alapján. Az európai adatvédelmi biztos a javasolt kísérleti projektek tekintetében a jogalkotót azon eljárás tisztázására ösztönzi, amelyet a Bizottságnak kell követnie a kísérleti projektek végrehajtására vonatkozó kérést megelőzően. Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint ezen eljárásnak magában kell foglalnia az egy ilyen kérést követően kidolgozott kezdeményezés lehetséges adatvédelmi következményeinek a felmérését, amely elkészítéséhez szükség lehet az Európai Parlamenttel és az európai adatvédelmi biztossal való egyeztetésre. |
| --- | --- |

54.

Az európai adatvédelmi biztost általánosságban aggodalommal tölti el a nagyméretű IT-rendszerek esetleges kölcsönös átjárhatóságával kapcsolatos fejlemények homályossága. Mindazonáltal nem az ügynökség létrehozását tartja e tekintetben a legveszélyesebb tényezőnek. Megállapította, hogy az ügynökség a kölcsönös átjárhatóságról nem dönthet a saját kezdeményezése alapján. Az európai adatvédelmi biztos a javasolt kísérleti projektek tekintetében a jogalkotót azon eljárás tisztázására ösztönzi, amelyet a Bizottságnak kell követnie a kísérleti projektek végrehajtására vonatkozó kérést megelőzően. Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint ezen eljárásnak magában kell foglalnia az egy ilyen kérést követően kidolgozott kezdeményezés lehetséges adatvédelmi következményeinek a felmérését, amely elkészítéséhez szükség lehet az Európai Parlamenttel és az európai adatvédelmi biztossal való egyeztetésre.

| 55. | Az európai adatvédelmi biztos ezen túlmenően az alábbi konkrét ajánlásokat teszi:






  — | az európai adatvédelmi biztos felvétele az éves munkaprogram és az éves tevékenységi jelentés címzettjeinek a javasolt rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i) és j) pontjában meghatározott listájára, |
| --- | --- | --- |

55.

Az európai adatvédelmi biztos ezen túlmenően az alábbi konkrét ajánlásokat teszi:

—

az európai adatvédelmi biztos felvétele az éves munkaprogram és az éves tevékenységi jelentés címzettjeinek a javasolt rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i) és j) pontjában meghatározott listájára,

| — | a javasolt rendelet 9. cikke (1) bekezdése r) pontjának elhagyása vagy a „valamint dönt az ellenőrzés nyomon követéséről” szövegnek a „valamint az ellenőrzést szem előtt tartva dönt az ajánlások végrehajtásának a leginkább megfelelő módjáról” szöveggel való helyettesítése, |
| --- | --- |

—

a javasolt rendelet 9. cikke (1) bekezdése r) pontjának elhagyása vagy a „valamint dönt az ellenőrzés nyomon követéséről” szövegnek a „valamint az ellenőrzést szem előtt tartva dönt az ajánlások végrehajtásának a leginkább megfelelő módjáról” szöveggel való helyettesítése,

| — | a javasolt rendelet 26. cikkének olyan rendelkezéssé való átalakítása, amely általánosabb módon kezeli a biztonsági szabályok kérdését, és amely tartalmazza a három nagyméretű IT-rendszerrel kapcsolatos jogi eszközök vonatkozó rendelkezéseire irányuló hivatkozásokat, továbbá e szélesebb körű rendelkezés, valamint a javasolt rendelet 14. cikke (6) bekezdésének g) pontja és 9. cikke (1) bekezdésének n) pontja közötti kapcsolat megteremtése, |
| --- | --- |

—

a javasolt rendelet 26. cikkének olyan rendelkezéssé való átalakítása, amely általánosabb módon kezeli a biztonsági szabályok kérdését, és amely tartalmazza a három nagyméretű IT-rendszerrel kapcsolatos jogi eszközök vonatkozó rendelkezéseire irányuló hivatkozásokat, továbbá e szélesebb körű rendelkezés, valamint a javasolt rendelet 14. cikke (6) bekezdésének g) pontja és 9. cikke (1) bekezdésének n) pontja közötti kapcsolat megteremtése,

| — | az előző ponthoz kapcsolódóan, a javasolt rendelet 26. cikke (2) bekezdésének valamely konkrét dokumentumra való hivatkozással való kiegészítése, |
| --- | --- |

—

az előző ponthoz kapcsolódóan, a javasolt rendelet 26. cikke (2) bekezdésének valamely konkrét dokumentumra való hivatkozással való kiegészítése,

| — | objektív gyakorlati kritériumok alkalmazása az ügynökség székhelyének kiválasztásakor, |
| --- | --- |

—

objektív gyakorlati kritériumok alkalmazása az ügynökség székhelyének kiválasztásakor,

| — | az európai adatvédelmi biztos felvétele azon intézmények listájára, amelyek kézhez kapják a 27. cikk (3) bekezdésében említett dokumentumokat. |
| --- | --- |

—

az európai adatvédelmi biztos felvétele azon intézmények listájára, amelyek kézhez kapják a 27. cikk (3) bekezdésében említett dokumentumokat.

Kelt Brüsszelben, 2009. december 7-én.

Peter HUSTINX

európai adatvédelmi biztos

---

(1)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

1

(2)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

2

(3)  Lásd a COM(2009) 293 végleges és a COM(2009) 294 végleges dokumentumot.

3

(4)  Lásd a COM(2009) 292 végleges dokumentumot.

4

(5)  Lásd a SEC(2009) 836 végleges és a SEC(2009) 837 végleges dokumentumot.

5

(6)  Lásd a SIS II-ről szóló 1987/2006/EK rendelet (HL L 381., 2006.12.28., 4. o.) 15. cikkét, a VIS-ről szóló 767/2008/EK rendelet (HL L 218., 2008.8.13., 60. o.) 26. cikkét, valamint a 2725/2000/EK tanácsi rendelet (HL L 316., 2000.12.15., 1. o.) 13. cikkét.

6

(7)  Lásd a Parlamentnek a VIS-ről szóló rendeletjavaslatra vonatkozó 2007. június 7-i jogalkotási állásfoglalásához csatolt 2007. június 7-i közös nyilatkozatot.

7

(8)  Lásd a javasolt rendelet (5) preambulumbekezdését.

8

(9)  HL L 205., 2007.8.7., 63. o. és HL L 218., 2008.8.13., 129. o.

9

(10)  Amennyiben az Eurodac-adatokkal való összevetésre irányulóan a tagállamok bűnüldöző hatóságai és az Europol által bűnüldözés céljából benyújtott kérésekről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslat (COM(2009) 344 végleges) elfogadását követően az Europol számára biztosítják az Eurodachoz való hozzáférést, az Europol ugyanezen poszt betöltésére valószínűleg az Eurodac tekintetében is jogosulttá válik. Lásd azonban az európai adatvédelmi biztosnak a javasolt tanácsi határozatra vonatkozó 2009. október 7-i kritikus véleményét is, amely az alábbi címen érhető el: http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2009/09-10-07_Access_Eurodac_EN.pdf

10

(11)  Az Európai Bíróság az úgynevezett „Titán-dioxid” ítéletben különös fontosságot tulajdonított az Európai Parlament döntéshozatali folyamatban való részvételének; lásd a Bíróságnak a C-300/89. sz., Bizottság kontra Tanács ügyben hozott ítélete (EBHT 1991., I-2867. o.) 20. pontját.

11

Bizottság kontra Tanács

(12)  Lásd a hatásvizsgálat 32. oldalát.

12

(13)  Az utóbbit illetően lásd az európai adatvédelmi biztosnak a 10. lábjegyzetben említett, 2009. október 7-i véleményét.

13

(14)  Lásd a 45/2001/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének b) pontját.

14

(15)  A prümi rendszert illetően lásd a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló, 2008. június 23-i 2008/615/IB és 2008/616/IB tanácsi határozatot (HL L 210., 2008.8.6., 1. o. és HL L 210., 2008.8.6., 12. o.), valamint az európai adatvédelmi biztos 2007. április 4-i (HL C 169., 2007.7.21., 2. o.) és 2007. december 19-i (HL C 89., 2008.4.10., 1. o.) véleményét. Az ECRIS tekintetében pedig az Európai Bűnügyi Nyilvántartási Információs Rendszer (ECRIS) létrehozásáról szóló, 2009. április 6-i 2009/316/IB tanácsi határozatot (HL L 93., 2009.4.7., 33. o.), valamint az európai adatvédelmi biztos 2008. szeptember 16-i véleményét (HL C 42., 2009.2.20., 1. o.).

15

(16)  Az európai adatvédelmi biztos 2006. március 10-i észrevételei az alábbi címen találhatók: http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Comments/2006/06-03-10_Interoperability_EN.pdf

16

(17)  COM(2008) 135 végleges, 5. o.

17

(18)  Az európai adatvédelmi biztos 2005. november 28-i álláspontja, amely az alábbi címen érhető el: http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/EDPS/Publications/Papers/PositionP/05-11-28_DPO_paper_EN.pdf

18

(19)  HL L 317., 2001.12.3., 1. o.

19

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 19.3.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 70/21 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 70/21

---

Állami támogatások engedélyezése az EUMSz. 107. és 108. cikke értelmében

Olyan esetek, amelyek kapcsán a Bizottság nem emel kifogást

(EGT-vonatkozású szöveg)

2010/C 70/03

| A határozat elfogadásának időpontja | 2010.1.27. |
| --- | --- |
| Állami támogatás hivatkozási száma | N 672/08 |
| Tagállam | Görögország |
| Régió | Attiki |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Restructuring aid to Kalofolias S.A. |
| Jogalap | Νόμος 3299/2004, όπως τροποποιήθηκε και ισχύει. Ο νόμος έχει ήδη καταχωρηθεί, με βάση τον κανονισμό 1828/2006, ως καθεστώς περιφερειακών ενισχύσεων με στοιχεία XR 86/2007 «Κίνητρα για ιδιωτικές επενδύσεις με σκοπό την προώθηση της οικονομικής ανάπτυξης και της περιφερειακής σύγκλισης». |
| Az intézkedés típusa | Egyedi támogatás |
| Célkitűzés | Nehéz helyzetben lévő vállalkozások szerkezetátalakítása |
| Támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatás |
| Költségvetés | Tervezett támogatás teljes összege 7,1 millió EUR |
| Támogatás intenzitása | — |
| Időtartam | 2009.1.1–2012.12.31. |
| Gazdasági ágazat | Média, Feldolgozóipar, Posta és telekommunikáció |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Υπουργείο Οικονομίας & Οικονομικών, Γενική Γραμματεία Επενδύσεων και Ανάπτυξης |
| Γενική Διεύθυνση Ιδιωτικών Επενδύσεων |
| Νίκης 5-7 |
| 101 80 Αθήνα/Athens |
| ΕΛΛΑΔΑ/GREECE |

A határozat elfogadásának időpontja

2010.1.27.

Állami támogatás hivatkozási száma

N 672/08

Tagállam

Görögország

Régió

Attiki

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Restructuring aid to Kalofolias S.A.

Jogalap

Νόμος 3299/2004, όπως τροποποιήθηκε και ισχύει. Ο νόμος έχει ήδη καταχωρηθεί, με βάση τον κανονισμό 1828/2006, ως καθεστώς περιφερειακών ενισχύσεων με στοιχεία XR 86/2007 «Κίνητρα για ιδιωτικές επενδύσεις με σκοπό την προώθηση της οικονομικής ανάπτυξης και της περιφερειακής σύγκλισης».

Az intézkedés típusa

Egyedi támogatás

Célkitűzés

Nehéz helyzetben lévő vállalkozások szerkezetátalakítása

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás

Költségvetés

Tervezett támogatás teljes összege 7,1 millió EUR

Támogatás intenzitása

—

Időtartam

2009.1.1–2012.12.31.

Gazdasági ágazat

Média, Feldolgozóipar, Posta és telekommunikáció

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Υπουργείο Οικονομίας & Οικονομικών, Γενική Γραμματεία Επενδύσεων και Ανάπτυξης

Γενική Διεύθυνση Ιδιωτικών Επενδύσεων

Νίκης 5-7

101 80 Αθήνα/Athens

ΕΛΛΑΔΑ/GREECE

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_hu.htm

| A határozat elfogadásának időpontja | 2009.12.15. |
| --- | --- |
| Állami támogatás hivatkozási száma | N 296/09 |
| Tagállam | Németország |
| Régió | Biberach |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Staatliche Beihilfe N 296/09 — F2F; FuE-Einzelbeihilfe im Bereich der Luftfahrt zugunsten der Diehl Aircabin GmbH |
| Jogalap | Haushaltsgesetz des Bundes, Bundeshaushalt 2009: Kapitel 0902; Titel 66292 — 634: Ausgaben zur Absicherung des Ausfallrisikos im Zusammenhang mit Darlehen zur Finanzierung der anteiligen Entwicklungskosten ziviler Luftfahrzeuge; Gesetz über die Kreditanstalt für Wiederaufbau in der Fassung der Bekanntmachung vom 23. Juni 1969 (BGBl. I S. 573), zuletzt geändert durch Artikel 173 der Verordnung vom 31. Oktober 2006 (BGBl. I S. 2407); Bekanntmachung über die Möglichkeit einer anteiligen Finanzierung der Entwicklungskosten von Projekten beteiligter Unternehmen der Ausrüstungsindustrie am Programm A350XWB und an anderen künftigen zivilen Flugzeugprogrammen |
| Az intézkedés típusa | Egyedi támogatás |
| Célkitűzés | Kutatás és fejlesztés |
| Támogatás formája | Visszatérítendő támogatás |
| Költségvetés | Tervezett támogatás teljes összege 14,69 millió EUR |
| Támogatás intenzitása | 25 % |
| Időtartam | 2009–2013 |
| Gazdasági ágazat | Feldolgozóipar |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie |
| 10119 Berlin |
| DEUTSCHLAND |

A határozat elfogadásának időpontja

2009.12.15.

Állami támogatás hivatkozási száma

N 296/09

Tagállam

Németország

Régió

Biberach

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Staatliche Beihilfe N 296/09 — F2F; FuE-Einzelbeihilfe im Bereich der Luftfahrt zugunsten der Diehl Aircabin GmbH

Jogalap

Haushaltsgesetz des Bundes, Bundeshaushalt 2009: Kapitel 0902; Titel 66292 — 634: Ausgaben zur Absicherung des Ausfallrisikos im Zusammenhang mit Darlehen zur Finanzierung der anteiligen Entwicklungskosten ziviler Luftfahrzeuge; Gesetz über die Kreditanstalt für Wiederaufbau in der Fassung der Bekanntmachung vom 23. Juni 1969 (BGBl. I S. 573), zuletzt geändert durch Artikel 173 der Verordnung vom 31. Oktober 2006 (BGBl. I S. 2407); Bekanntmachung über die Möglichkeit einer anteiligen Finanzierung der Entwicklungskosten von Projekten beteiligter Unternehmen der Ausrüstungsindustrie am Programm A350XWB und an anderen künftigen zivilen Flugzeugprogrammen

Az intézkedés típusa

Egyedi támogatás

Célkitűzés

Kutatás és fejlesztés

Támogatás formája

Visszatérítendő támogatás

Költségvetés

Tervezett támogatás teljes összege 14,69 millió EUR

Támogatás intenzitása

25 %

Időtartam

2009–2013

Gazdasági ágazat

Feldolgozóipar

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie

10119 Berlin

DEUTSCHLAND

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_hu.htm

| A határozat elfogadásának időpontja | 2009.12.15. |
| --- | --- |
| Állami támogatás hivatkozási száma | N 297/09 |
| Tagállam | Németország |
| Régió | Biberach |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Staatliche Beihilfe N 297/09 — Airducts; FuE-Einzelbeihilfe im Bereich der Luftfahrt zugunsten der Diehl Aircabin GmbH |
| Jogalap | Haushaltsgesetz des Bundes, Bundeshaushalt 2009: Kapitel 0902; Titel 66292 — 634: Ausgaben zur Absicherung des Ausfallrisikos im Zusammenhang mit Darlehen zur Finanzierung der anteiligen Entwicklungskosten ziviler Luftfahrzeuge; Gesetz über die Kreditanstalt für Wiederaufbau in der Fassung der Bekanntmachung vom 23. Juni 1969 (BGBl. I S. 573), zuletzt geändert durch Artikel 173 der Verordnung vom 31. Oktober 2006 (BGBl. I S. 2407); Bekanntmachung über die Möglichkeit einer anteiligen Finanzierung der Entwicklungskosten von Projekten beteiligter Unternehmen der Ausrüstungsindustrie am Programm A350XWB und an anderen künftigen zivilen Flugzeugprogrammen |
| Az intézkedés típusa | Egyedi támogatás |
| Célkitűzés | Kutatás és fejlesztés |
| Támogatás formája | Visszatérítendő támogatás |
| Költségvetés | Tervezett támogatás teljes összege 10,93 millió EUR |
| Támogatás intenzitása | 25 % |
| Időtartam | 2009–2013 |
| Gazdasági ágazat | Feldolgozóipar |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie |
| 10119 Berlin |
| DEUTSCHLAND |

A határozat elfogadásának időpontja

2009.12.15.

Állami támogatás hivatkozási száma

N 297/09

Tagállam

Németország

Régió

Biberach

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Staatliche Beihilfe N 297/09 — Airducts; FuE-Einzelbeihilfe im Bereich der Luftfahrt zugunsten der Diehl Aircabin GmbH

Jogalap

Haushaltsgesetz des Bundes, Bundeshaushalt 2009: Kapitel 0902; Titel 66292 — 634: Ausgaben zur Absicherung des Ausfallrisikos im Zusammenhang mit Darlehen zur Finanzierung der anteiligen Entwicklungskosten ziviler Luftfahrzeuge; Gesetz über die Kreditanstalt für Wiederaufbau in der Fassung der Bekanntmachung vom 23. Juni 1969 (BGBl. I S. 573), zuletzt geändert durch Artikel 173 der Verordnung vom 31. Oktober 2006 (BGBl. I S. 2407); Bekanntmachung über die Möglichkeit einer anteiligen Finanzierung der Entwicklungskosten von Projekten beteiligter Unternehmen der Ausrüstungsindustrie am Programm A350XWB und an anderen künftigen zivilen Flugzeugprogrammen

Az intézkedés típusa

Egyedi támogatás

Célkitűzés

Kutatás és fejlesztés

Támogatás formája

Visszatérítendő támogatás

Költségvetés

Tervezett támogatás teljes összege 10,93 millió EUR

Támogatás intenzitása

25 %

Időtartam

2009–2013

Gazdasági ágazat

Feldolgozóipar

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie

10119 Berlin

DEUTSCHLAND

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_hu.htm

| A határozat elfogadásának időpontja | 2009.12.22. |
| --- | --- |
| Állami támogatás hivatkozási száma | N 608/09 |
| Tagállam | Németország |
| Régió | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | State aid N 608/09 — Germany — Prolongation of Deutscher Filmförderfonds (N 695/06) |
| Jogalap | Richtlinie des Deutschen Filmförderungsfonds, Bundeshaushaltsgesetz und Bundeshaushaltsordnung |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | A kultúrát előmozdító támogatás |
| Támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatás |
| Költségvetés | Tervezett éves kiadás 60 millió EUR |
| Támogatás intenzitása | 20 % |
| Időtartam | 2010.1.1–2010.12.31. |
| Gazdasági ágazat | Média |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Filmförderungsanstalt, Bundesanstalt des öffentlichen Rechts |
| Große Präsidentenstraße 9 |
| 10178 Berlin |
| DEUTSCHLAND |

A határozat elfogadásának időpontja

2009.12.22.

Állami támogatás hivatkozási száma

N 608/09

Tagállam

Németország

Régió

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

State aid N 608/09 — Germany — Prolongation of Deutscher Filmförderfonds (N 695/06)

Jogalap

Richtlinie des Deutschen Filmförderungsfonds, Bundeshaushaltsgesetz und Bundeshaushaltsordnung

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

A kultúrát előmozdító támogatás

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás

Költségvetés

Tervezett éves kiadás 60 millió EUR

Támogatás intenzitása

20 %

Időtartam

2010.1.1–2010.12.31.

Gazdasági ágazat

Média

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Filmförderungsanstalt, Bundesanstalt des öffentlichen Rechts

Große Präsidentenstraße 9

10178 Berlin

DEUTSCHLAND

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_hu.htm

| A határozat elfogadásának időpontja | 2010.2.2. |
| --- | --- |
| Állami támogatás hivatkozási száma | N 683/09 |
| Tagállam | Spanyolország |
| Régió | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Programa Emprendedores en red |
| Jogalap | Borrador de la Orden Modificada que modifica el ORDEN ITC/2544/2009, de 11 de septiembre 2009 por la que se aprueba la normativa reguladora de los créditos para la puesta en marcha del programa «Emprendedores en red» – BOE, 24.9.2009, núm. 231
  Convenio entre la Secretaría de Estado de Telecomunicaciones y para la Sociedad de la Información y Red.es para la puesta en marcha del Programa Emprendedores en red |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | Kockázati tőkebefektetés |
| Támogatás formája | Tőkejuttatás |
| Költségvetés | Tervezett éves kiadás 35 millió EUR
  Tervezett támogatás teljes összege 35 millió EUR |
| Támogatás intenzitása | — |
| Időtartam | 2010.12.31-ig |
| Gazdasági ágazat | Számítástechnika és ehhez kapcsolódó tevékenységek |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Red.es |
| Plaza Manuel Gomez Moreno s/n |
| 28020 Madrid |
| ESPAÑA |

A határozat elfogadásának időpontja

2010.2.2.

Állami támogatás hivatkozási száma

N 683/09

Tagállam

Spanyolország

Régió

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Programa Emprendedores en red

Jogalap

Borrador de la Orden Modificada que modifica el ORDEN ITC/2544/2009, de 11 de septiembre 2009 por la que se aprueba la normativa reguladora de los créditos para la puesta en marcha del programa «Emprendedores en red» – BOE, 24.9.2009, núm. 231

Convenio entre la Secretaría de Estado de Telecomunicaciones y para la Sociedad de la Información y Red.es para la puesta en marcha del Programa Emprendedores en red

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Kockázati tőkebefektetés

Támogatás formája

Tőkejuttatás

Költségvetés

Tervezett éves kiadás 35 millió EUR

Tervezett támogatás teljes összege 35 millió EUR

Támogatás intenzitása

—

Időtartam

2010.12.31-ig

Gazdasági ágazat

Számítástechnika és ehhez kapcsolódó tevékenységek

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Red.es

Plaza Manuel Gomez Moreno s/n

28020 Madrid

ESPAÑA

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_hu.htm

---

| 19.3.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 70/26 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 70/26

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.5732 – Hewlett-Packard/3COM)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2010/C 70/04

2010. február 12-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angolul nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz:

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32010M5732 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32010M5732 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 19.3.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 70/27 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 70/27

---

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2010. március 18.

2010/C 70/05

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,3660 |
| JPY | Japán yen | 123,33 |
| DKK | Dán korona | 7,4407 |
| GBP | Angol font | 0,89400 |
| SEK | Svéd korona | 9,7243 |
| CHF | Svájci frank | 1,4474 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 7,9990 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 25,284 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 261,92 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,7081 |
| PLN | Lengyel zloty | 3,8730 |
| RON | Román lej | 4,0776 |
| TRY | Török líra | 2,0815 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,4821 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,3801 |
| HKD | Hongkongi dollár | 10,6010 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,9066 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,9040 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 548,87 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 9,9820 |
| CNY | Kínai renminbi | 9,3245 |
| HRK | Horvát kuna | 7,2580 |
| IDR | Indonéz rúpia | 12 483,42 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,5141 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 62,416 |
| RUB | Orosz rubel | 39,9500 |
| THB | Thaiföldi baht | 44,108 |
| BRL | Brazil real | 2,4278 |
| MXN | Mexikói peso | 17,0286 |
| INR | Indiai rúpia | 62,0920 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,3660

JPY

Japán yen

123,33

DKK

Dán korona

7,4407

GBP

Angol font

0,89400

SEK

Svéd korona

9,7243

CHF

Svájci frank

1,4474

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

7,9990

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

25,284

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

261,92

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,7081

PLN

Lengyel zloty

3,8730

RON

Román lej

4,0776

TRY

Török líra

2,0815

AUD

Ausztrál dollár

1,4821

CAD

Kanadai dollár

1,3801

HKD

Hongkongi dollár

10,6010

NZD

Új-zélandi dollár

1,9066

SGD

Szingapúri dollár

1,9040

KRW

Dél-Koreai won

1 548,87

ZAR

Dél-Afrikai rand

9,9820

CNY

Kínai renminbi

9,3245

HRK

Horvát kuna

7,2580

IDR

Indonéz rúpia

12 483,42

MYR

Maláj ringgit

4,5141

PHP

Fülöp-szigeteki peso

62,416

RUB

Orosz rubel

39,9500

THB

Thaiföldi baht

44,108

BRL

Brazil real

2,4278

MXN

Mexikói peso

17,0286

INR

Indiai rúpia

62,0920

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

V Vélemények

A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 19.3.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 70/28 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 70/28

---

Értesítés egyes dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről

2010/C 70/06

1.   Az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendelet (1) 11. cikke (2) bekezdésének értelmében az Európai Bizottság értesítést tesz közzé arról, hogy amennyiben a következő eljárásnak megfelelően nem indul felülvizsgálat, az alábbiakban említett dömpingellenes intézkedések a lenti táblázatban szereplő napon hatályukat vesztik.

2.   Eljárás

Az európai uniós gyártók írásban kérhetnek felülvizsgálatot. A kérelemnek elegendő bizonyítékot kell tartalmaznia arra vonatkozóan, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és a kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné.

Amennyiben a Bizottság úgy határoz, hogy felülvizsgálja az érintett intézkedéseket, az importőrök, az exportőrök, az exportáló ország képviselői és az európai uniós gyártók lehetőséget kapnak arra, hogy a felülvizsgálati kérelemben foglaltakat kiegészítsék, megcáfolják vagy véleményezzék.

3.   Határidő

Az európai uniós gyártók a fentiek alapján felülvizsgálati kérelmet nyújthatnak be írásban az Európai Bizottság Kereskedelmi Főigazgatóságához – European Commission, Directorate-General for Trade (Unit H-1), N-105 4/92, 1049 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË (2) – legkorábban az értesítés közzétételének napjától, legkésőbb pedig a lenti táblázatban megjelölt időpont előtt három hónappal.

4.   Az értesítés közzétételére a 1225/2009/EK rendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően kerül sor.

| Termék | Származási vagy exportáló ország(ok) | Intézkedések | Hivatkozás | A hatályvesztés időpontja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kerékpárok és egyes kerékpáralkatrészek | Kínai Népköztársaság
  Vietnam | Dömpingellenes vám | A legutóbb az 1095/2005/EK tanácsi rendelettel (HL L 183., 2005.7.14., 1. o.) módosított és a kerékpáralkatrészekre a 71/97/EK tanácsi rendelettel (HL L 16., 1997.1.18., 55. o.) kiterjesztett 1524/2000/EK tanácsi rendelet (HL L 175., 2000.7.14., 39. o.) | 2010.7.15. |

Termék

Származási vagy exportáló ország(ok)

Intézkedések

Hivatkozás

A hatályvesztés időpontja

Kerékpárok és egyes kerékpáralkatrészek

Kínai Népköztársaság

Vietnam

Dömpingellenes vám

A legutóbb az 1095/2005/EK tanácsi rendelettel (HL L 183., 2005.7.14., 1. o.) módosított és a kerékpáralkatrészekre a 71/97/EK tanácsi rendelettel (HL L 16., 1997.1.18., 55. o.) kiterjesztett 1524/2000/EK tanácsi rendelet (HL L 175., 2000.7.14., 39. o.)

2010.7.15.

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

(2)  Fax +32 22956505.

---

| 19.3.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 70/29 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 70/29

---

Értesítés egyes dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről

2010/C 70/07

1.   Az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendelet (1) 11. cikke (2) bekezdésének értelmében az Európai Bizottság értesítést tesz közzé arról, hogy amennyiben a következő eljárásnak megfelelően nem indul felülvizsgálat, az alábbiakban említett dömpingellenes intézkedések a lenti táblázatban szereplő napon hatályukat vesztik.

2.   Eljárás

Az európai uniós gyártók írásban kérhetnek felülvizsgálatot. A kérelemnek elegendő bizonyítékot kell tartalmaznia arra vonatkozóan, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és a kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné.

Amennyiben a Bizottság úgy határoz, hogy felülvizsgálja az érintett intézkedéseket, az importőrök, az exportőrök, az exportáló ország képviselői és az európai uniós gyártók lehetőséget kapnak arra, hogy a felülvizsgálati kérelemben foglaltakat kiegészítsék, megcáfolják vagy véleményezzék.

3.   Határidő

Az európai uniós gyártók a fentiek alapján felülvizsgálati kérelmet nyújthatnak be írásban az Európai Bizottság Kereskedelmi Főigazgatóságához – European Commission, Directorate-General for Trade (Unit H-1), N-105 4/92, 1049 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË (2) – legkorábban az értesítés közzétételének napjától, legkésőbb pedig a lenti táblázatban megjelölt időpont előtt három hónappal.

4.   Az értesítés közzétételére a 2009/1225/EK rendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően kerül sor.

| Termék | Származási vagy exportáló ország(ok) | Intézkedések | Hivatkozás | A hatályvesztés időpontja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik | Kínai Népköztársaság
  Thaiföld | Dömpingellenes vám | A 499/2009/EK tanácsi rendelettel (HL L 151., 2009.6.16., 1. o.) a Thaiföldön feladott behozatalokra kiterjesztett 1174/2005/EK tanácsi rendelet (HL L 189., 2005.7.21., 1. o.) | 2010.7.22. |

Termék

Származási vagy exportáló ország(ok)

Intézkedések

Hivatkozás

A hatályvesztés időpontja

Kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik

Kínai Népköztársaság

Thaiföld

Dömpingellenes vám

A 499/2009/EK tanácsi rendelettel (HL L 151., 2009.6.16., 1. o.) a Thaiföldön feladott behozatalokra kiterjesztett 1174/2005/EK tanácsi rendelet (HL L 189., 2005.7.21., 1. o.)

2010.7.22.

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

(2)  Fax +32 22956505.

---

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 19.3.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 70/30 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 70/30

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.5835 – Cucina/Brakes/Menigo)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

2010/C 70/08

| 1. | 2010. március 12-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a (Bain Capital Investors irányítása alá tartozó) Brakes Group (Egyesült Királyság) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján teljes irányítást szerez az EK összefonódás-ellenőrzési rendelete 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Menigo Food services AB (Svédország) felett. |
| --- | --- |

1.

2010. március 12-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a (Bain Capital Investors irányítása alá tartozó) Brakes Group (Egyesült Királyság) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján teljes irányítást szerez az EK összefonódás-ellenőrzési rendelete 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Menigo Food services AB (Svédország) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | a Bain Capital Investors esetében: világszerte tevékenykedő magántőke-befektetési társaság, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

a Bain Capital Investors esetében: világszerte tevékenykedő magántőke-befektetési társaság,

| — | a Brakes group esetében: élelmiszerek forgalmazása éttermek számára az Egyesült Királyságban, Írországban és Franciaországban, |
| --- | --- |

—

a Brakes group esetében: élelmiszerek forgalmazása éttermek számára az Egyesült Királyságban, Írországban és Franciaországban,

| — | a Menigo Foodservice AB esetében: élelmiszerek forgalmazása éttermek számára Svédországban és Dániában. |
| --- | --- |

—

a Menigo Foodservice AB esetében: élelmiszerek forgalmazása éttermek számára Svédországban és Dániában.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet (2) szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet (2) szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5835 – Cucina/Brakes/Menigo hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5835 – Cucina/Brakes/Menigo hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (EK összefonódás-ellenőrzési rendelet).

(2)  HL C 56., 2005.3.5., 32. o. (egyszerűsített eljárásról szóló közlemény).

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 19.3.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 70/31 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 70/31

---

Módosítás iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

2010/C 70/09

Ezzel a közzététellel az 510/2006/EK (1) tanácsi rendelet 7. cikke alapján létrejön a módosítás iránti kérelem elleni kifogás joga. A kifogást tartalmazó nyilatkozatnak e közzététel napjától számított hat hónapon belül kell beérkeznie a Bizottsághoz.

MÓDOSÍTÁS IRÁNTI KÉRELEM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

Módosítás iránti kérelem a 9. cikk alapján

„AGNELLO DI SARDEGNA”

EK-sz.: IT-PGI-0105-0097-08.04.2008

OFJ ( X ) OEM ( )

1.   A módosítással érintett termékleírás szakaszcíme:

| — |  | A termék elnevezése |
| --- | --- | --- |
| — | | A termék leírása |
| — |  | Földrajzi terület |
| — | | A származás igazolása |
| — | | Az előállítás módja |
| — |  | Kapcsolat |
| — | | Címkézés |
| — |  | Nemzeti előírások |
| — | | Egyéb – Új hivatkozások az ellenőrző szervre |

—



A termék elnevezése

—

Image

A termék leírása

—



Földrajzi terület

—

Image

A származás igazolása

—

Image

Az előállítás módja

—



Kapcsolat

—

Image

Címkézés

—



Nemzeti előírások

—

Image

Egyéb – Új hivatkozások az ellenőrző szervre

2.   Módosítás típusa:

| — | | Az egységes dokumentum vagy az összefoglaló lap módosítása |
| --- | --- | --- |
| — |  | Azon bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának módosítása, amely esetében sem az egységes dokumentumot, sem az összefoglalót nem tették közzé |
| — |  | A termékleírás oly módon történő módosítása, amely nem teszi szükségessé a közzétett egységes dokumentum módosítását (az 510/2006/EK rendelet 9. cikkének (3) bekezdése) |
| — |  | A termékleírás hatóságilag elrendelt, kötelező egészségügyi vagy növény-egészségügyi intézkedések miatti átmeneti módosítása (az 510/2006/EK rendelet 9. cikkének (4) bekezdése) |

—

Image

Az egységes dokumentum vagy az összefoglaló lap módosítása

—



Azon bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának módosítása, amely esetében sem az egységes dokumentumot, sem az összefoglalót nem tették közzé

—



A termékleírás oly módon történő módosítása, amely nem teszi szükségessé a közzétett egységes dokumentum módosítását (az 510/2006/EK rendelet 9. cikkének (3) bekezdése)

—



A termékleírás hatóságilag elrendelt, kötelező egészségügyi vagy növény-egészségügyi intézkedések miatti átmeneti módosítása (az 510/2006/EK rendelet 9. cikkének (4) bekezdése)

3.   Módosítás(ok):

3.1.   A termék leírása:

| — | A termékleírás 4. cikkéből törölték az „Agnello di Sardegna” hús fizikai-kémiai jellemzőire vonatkozó, jelenleg érvényes táblázatot, és 3 fő paramétert határoztak meg. A jelenleg érvényes táblázatban szereplő értékek ugyanis más hústípusokra (pl. a sertés- és a marhahúsra) is vonatkozhatnak, ahogyan ezt az Università di Sassari (Sassari Egyetem) egyik tanulmánya is alátámasztja, tehát nem meghatározóak az „Agnello di Sardegna” OFJ termékre nézve, míg az új szövegben meghatározott paraméterek kifejezetten az „Agnello di Sardegna” sajátos jellemzőit írják le. A módosítás célja egyrészről az, hogy a pH-értékek mérése révén lehetőséget biztosítson a hús minőségi paramétereinek ellenőrzésére, másrészről, hogy elkerülhetők legyenek a termékre nézve „nem meghatározó” jellemzőkre vonatkozó felesleges elemzések, azonban megmaradjon a termékre jellemző két minőségi adat, a fehérje- és a zsírtartalom. |
| --- | --- |

—

A termékleírás 4. cikkéből törölték az „Agnello di Sardegna” hús fizikai-kémiai jellemzőire vonatkozó, jelenleg érvényes táblázatot, és 3 fő paramétert határoztak meg. A jelenleg érvényes táblázatban szereplő értékek ugyanis más hústípusokra (pl. a sertés- és a marhahúsra) is vonatkozhatnak, ahogyan ezt az Università di Sassari (Sassari Egyetem) egyik tanulmánya is alátámasztja, tehát nem meghatározóak az „Agnello di Sardegna” OFJ termékre nézve, míg az új szövegben meghatározott paraméterek kifejezetten az „Agnello di Sardegna” sajátos jellemzőit írják le. A módosítás célja egyrészről az, hogy a pH-értékek mérése révén lehetőséget biztosítson a hús minőségi paramétereinek ellenőrzésére, másrészről, hogy elkerülhetők legyenek a termékre nézve „nem meghatározó” jellemzőkre vonatkozó felesleges elemzések, azonban megmaradjon a termékre jellemző két minőségi adat, a fehérje- és a zsírtartalom.

3.2.   Az előállítás módja:

| — | A hatályos termékleírás 3. cikkének a juhok elhelyezéséről szóló (2) bekezdésében a „beterelik” kifejezést a „beterelhetik” szóval váltották fel, ily módon pontosításra került, hogy a juhokat nem kötelező a téli időszakban éjszakára akolban elhelyezni. Szardínián ugyanis gyakori az olyan enyhe tél, amikor az állatokat nem szükséges éjszakára akolba terelni. |
| --- | --- |

—

A hatályos termékleírás 3. cikkének a juhok elhelyezéséről szóló (2) bekezdésében a „beterelik” kifejezést a „beterelhetik” szóval váltották fel, ily módon pontosításra került, hogy a juhokat nem kötelező a téli időszakban éjszakára akolban elhelyezni. Szardínián ugyanis gyakori az olyan enyhe tél, amikor az állatokat nem szükséges éjszakára akolba terelni.

| — | A 3. cikk (5) bekezdésében módosították a juhok azonosítási rendszerére vonatkozó részt, amelybe a hatályos termékleírásban szereplő kézi rendszer mellett az optikai vagy elektronikus rendszerekkel végzett azonosítás is bekerült annak érdekében, hogy a termékleírás megfeleljen az állatok azonosítására vonatkozó, módosított uniós és nemzeti jogszabályoknak. A Tanács 2003. december 17-i 21/2004/EK rendelete, amelyet Olaszország 2005-ben iktatott be jogrendjébe, a 92/102/EGK irányelv módosításával a juh- és kecskefélék azonosítási és nyilvántartási rendszerében részletesebb és szigorúbb szabályokat ír elő. |
| --- | --- |

—

A 3. cikk (5) bekezdésében módosították a juhok azonosítási rendszerére vonatkozó részt, amelybe a hatályos termékleírásban szereplő kézi rendszer mellett az optikai vagy elektronikus rendszerekkel végzett azonosítás is bekerült annak érdekében, hogy a termékleírás megfeleljen az állatok azonosítására vonatkozó, módosított uniós és nemzeti jogszabályoknak. A Tanács 2003. december 17-i 21/2004/EK rendelete, amelyet Olaszország 2005-ben iktatott be jogrendjébe, a 92/102/EGK irányelv módosításával a juh- és kecskefélék azonosítási és nyilvántartási rendszerében részletesebb és szigorúbb szabályokat ír elő.

| — | A 3. cikk a) alpontjában a szardíniai „tejesbárány” esetében meghatározták a minimális tömeget (5 kg), mivel a hatályos termékleírásban csupán a maximális tömeg szerepelt. A minimális tömeg bevezetésére azért volt szükség, hogy ne kerüljenek levágásra túl fiatal és nem teljesen fejlett állatok, amelyek húsa nem rendelkezik a termékleírásban előírt jellemzőkkel. Az 5 kg-os minimális tömeg előírásával biztosítható, hogy a bárányok elérjenek egy adott (30 napos) kort, azaz olyan fizikai fejlettséget, amely lehetővé teszi, hogy a termék rendelkezzen az „Agnello di Sardegna” OFJ előállításához szükséges, az izomzatra, a zsírtartalomra és a hús színére vonatkozó jellemzőkkel. |
| --- | --- |

—

A 3. cikk a) alpontjában a szardíniai „tejesbárány” esetében meghatározták a minimális tömeget (5 kg), mivel a hatályos termékleírásban csupán a maximális tömeg szerepelt. A minimális tömeg bevezetésére azért volt szükség, hogy ne kerüljenek levágásra túl fiatal és nem teljesen fejlett állatok, amelyek húsa nem rendelkezik a termékleírásban előírt jellemzőkkel. Az 5 kg-os minimális tömeg előírásával biztosítható, hogy a bárányok elérjenek egy adott (30 napos) kort, azaz olyan fizikai fejlettséget, amely lehetővé teszi, hogy a termék rendelkezzen az „Agnello di Sardegna” OFJ előállításához szükséges, az izomzatra, a zsírtartalomra és a hús színére vonatkozó jellemzőkkel.

| — | Szintén a 3. cikkben mindhárom kategóriában, azaz a „tejesbárány”, a „könnyű bárány” és a „vágóbárány” esetében is meghatározták a „hideg, bőr nélküli, fejjel és belsőséggel rendelkező” hasított test tömegét, amely a hatályos termékleírásban nem szerepelt. |
| --- | --- |

—

Szintén a 3. cikkben mindhárom kategóriában, azaz a „tejesbárány”, a „könnyű bárány” és a „vágóbárány” esetében is meghatározták a „hideg, bőr nélküli, fejjel és belsőséggel rendelkező” hasított test tömegét, amely a hatályos termékleírásban nem szerepelt.

| — | A 3. cikkből törölték továbbá az első bekezdés a), b) és c) alpontjaiban szereplő „fajtatisztán nevelt/fajtatisztán létrejött” szövegrészeket. Jelenleg az 1999. augusztus 3-i 280. számú törvény adja meg ennek a „meghatározásnak” az értelmezését, amely a juhfélék esetében a fajtatiszta tenyészkost az alábbiak szerint határozza meg: „olyan törzskönyvezett vagy törzskönyvezésre alkalmas állat, amelynek első vagy másodfokú felmenői ugyanannak a fajtának a törzskönyvébe vannak bejegyezve”. A valóságban ez nem következhet be, mivel nem felel meg a szárd tenyésztési rendszernek: Szardínia több mint hárommillió állatból álló juhállománya kizárólag a szárd fajtához tartozó egyedekből áll. Szardíniában viszont – ahogy általában Olaszország többi részén is – a juhfélék törzskönyvébe való bejegyzés az állatok igen csekély százalékára korlátozódik (a legelterjedtebb fajták esetén 3–5 % között), mivel a törzskönyv célja a fajta genetikai fejlesztése, tehát a törzskönyvbe általában a fedeztetésre, nem pedig a levágásra szánt állatokat – mint amilyen a szárd fajtához tartozó juh – jegyzik be. |
| --- | --- |

—

A 3. cikkből törölték továbbá az első bekezdés a), b) és c) alpontjaiban szereplő „fajtatisztán nevelt/fajtatisztán létrejött” szövegrészeket. Jelenleg az 1999. augusztus 3-i 280. számú törvény adja meg ennek a „meghatározásnak” az értelmezését, amely a juhfélék esetében a fajtatiszta tenyészkost az alábbiak szerint határozza meg: „olyan törzskönyvezett vagy törzskönyvezésre alkalmas állat, amelynek első vagy másodfokú felmenői ugyanannak a fajtának a törzskönyvébe vannak bejegyezve”. A valóságban ez nem következhet be, mivel nem felel meg a szárd tenyésztési rendszernek: Szardínia több mint hárommillió állatból álló juhállománya kizárólag a szárd fajtához tartozó egyedekből áll. Szardíniában viszont – ahogy általában Olaszország többi részén is – a juhfélék törzskönyvébe való bejegyzés az állatok igen csekély százalékára korlátozódik (a legelterjedtebb fajták esetén 3–5 % között), mivel a törzskönyv célja a fajta genetikai fejlesztése, tehát a törzskönyvbe általában a fedeztetésre, nem pedig a levágásra szánt állatokat – mint amilyen a szárd fajtához tartozó juh – jegyzik be.

| — | Végül a 3. cikkben a juhok táplálásáról szóló a), b) és c) alpontokba beillesztették az „anyatej, [...] kiegészítéssel” szöveget az anyatej juhok táplálásában játszott szerepének pontosítása érdekében. A hatályos termékleírás szövegéből valóban úgy értelmezhető, hogy a „könnyű bárány” (7–10 kg-os) és a „vágóbárány” (10–13 kg-os) nem anyatejjel, hanem kizárólag természetes friss és/vagy szárított táplálékkal táplálkozik. Ezzel szemben nyilvánvaló, hogy a bárány táplálása az első szakaszban (30–35 nap) elsősorban anyatejjel történik, majd ehhez a második szakaszban természetes táplálékot, friss vagy szárított takarmányt és gabonát adnak, eleinte csak alkalomszerűen és kiegészítésként, majd később nagyobb mennyiségben. Ezért az „anyatejjel, [...] kiegészítéssel” szavak beillesztésének célja a szóban forgó elv pontosítása volt, a téves értelmezés elkerülése érdekében. |
| --- | --- |

—

Végül a 3. cikkben a juhok táplálásáról szóló a), b) és c) alpontokba beillesztették az „anyatej, [...] kiegészítéssel” szöveget az anyatej juhok táplálásában játszott szerepének pontosítása érdekében. A hatályos termékleírás szövegéből valóban úgy értelmezhető, hogy a „könnyű bárány” (7–10 kg-os) és a „vágóbárány” (10–13 kg-os) nem anyatejjel, hanem kizárólag természetes friss és/vagy szárított táplálékkal táplálkozik. Ezzel szemben nyilvánvaló, hogy a bárány táplálása az első szakaszban (30–35 nap) elsősorban anyatejjel történik, majd ehhez a második szakaszban természetes táplálékot, friss vagy szárított takarmányt és gabonát adnak, eleinte csak alkalomszerűen és kiegészítésként, majd később nagyobb mennyiségben. Ezért az „anyatejjel, [...] kiegészítéssel” szavak beillesztésének célja a szóban forgó elv pontosítása volt, a téves értelmezés elkerülése érdekében.

3.3.   Címkézés:

| — | A 6. cikkben a 3. pont a) és b) alpontjában meghatározott darabolást pontosították a „teljes vagy szeletelt” szavak hozzáadásával. |
| --- | --- |

—

A 6. cikkben a 3. pont a) és b) alpontjában meghatározott darabolást pontosították a „teljes vagy szeletelt” szavak hozzáadásával.

| — | Szintén a 6. cikkbe beillesztettek két új darabolástípust: a „lapocka, comb, karaj” húsrészeket és a „vegyes csomagolást”. Ezek a szárd hagyomány legjellemzőbb darabolási módjait jelentik, és kiegészítik a termékleírásban szereplő ipari jellegű darabolási módokat. Egyes darabolási típusok (mint a lapocka/comb/karaj) különösen jellemzők a bárányra, amelyet a fogyasztók jellemzően „kisbáránynak” tekintenek, a többi, piacon lévő, jóval nagyobb súlyú húsbáránytól eltérően. |
| --- | --- |

—

Szintén a 6. cikkbe beillesztettek két új darabolástípust: a „lapocka, comb, karaj” húsrészeket és a „vegyes csomagolást”. Ezek a szárd hagyomány legjellemzőbb darabolási módjait jelentik, és kiegészítik a termékleírásban szereplő ipari jellegű darabolási módokat. Egyes darabolási típusok (mint a lapocka/comb/karaj) különösen jellemzők a bárányra, amelyet a fogyasztók jellemzően „kisbáránynak” tekintenek, a többi, piacon lévő, jóval nagyobb súlyú húsbáránytól eltérően.

| — | A 8. cikkbe beillesztették a logó részletes leírását, valamint a korábbi termékleírás mellékletében szereplő logó leírását is. |
| --- | --- |

—

A 8. cikkbe beillesztették a logó részletes leírását, valamint a korábbi termékleírás mellékletében szereplő logó leírását is.

A logó beillesztésével tehát a 8. cikk (3) bekezdésében szereplő „esetleges” szót felváltja az „a” névelő.

3.4.   A származás igazolása:

| — | Mivel a termékleírás nem tartalmazott a származás igazolására vonatkozó utalásokat, ezért szükségessé vált a hatályos termékleírás kiegészítése a „származás igazolásáról” szóló 9. cikkel. |
| --- | --- |

—

Mivel a termékleírás nem tartalmazott a származás igazolására vonatkozó utalásokat, ezért szükségessé vált a hatályos termékleírás kiegészítése a „származás igazolásáról” szóló 9. cikkel.

| — | Aktualizálták továbbá a jogszabályi hivatkozásokat, módosítva az „Ellenőrzésekről” szóló 7. cikket az 510/2006/EK rendeletre történő hivatkozással. |
| --- | --- |

—

Aktualizálták továbbá a jogszabályi hivatkozásokat, módosítva az „Ellenőrzésekről” szóló 7. cikket az 510/2006/EK rendeletre történő hivatkozással.

Ennek megfelelően aktualizálták a 4. cikk első bekezdését.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

„AGNELLO DI SARDEGNA”

EK-sz.: IT-PGI-0105-0097-08.04.2008

OFJ ( X ) OEM ( )

1.   Elnevezés:

„Agnello di Sardegna”

2.   Tagállam vagy harmadik ország:

Olaszország

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása:

3.1.   A termék típusa (III. melléklet):

| 1.1. osztály: | Friss hús (és belsőség) |
| --- | --- |

1.1. osztály:

Friss hús (és belsőség)

3.2.   A termék leírása, amelyre az 1. pontban található elnevezés vonatkozik:

Forgalomba hozatalakor az „Agnello di Sardegna” OFJ terméknek az alábbi vizuális jellemzőkkel kell rendelkeznie: fehér, finom szövetszerkezetű, tömör, ám főzéskor puha, zsírral enyhén átszőtt, nem túlságosan hangsúlyos izomtömegű hús, amelyben a csont és az izom aránya megfelelő.

Az érzékszervi vizsgálatnál olyan jellegzetességeket kell észlelni, mint a puhaság, a zamatosság, a finom aroma, valamint a fiatal és friss húsra jellemző sajátos illat.

A húsnak továbbá az alábbi fizikai-kémiai jellemzőkkel kell rendelkeznie:

| pH-érték: | 6-nál nagyobb |
| --- | --- |
| Fehérje (a termék össztömegéhez viszonyítva): | 13–20 % között |
| Illózsírsav-tartalom (a termék össztömegéhez viszonyítva): | 3 % alatt |

pH-érték:

6-nál nagyobb

Fehérje (a termék össztömegéhez viszonyítva):

13–20 % között

Illózsírsav-tartalom (a termék össztömegéhez viszonyítva):

3 % alatt

Az „Agnello di Sardegna” OFJ hús kizárólag Szardínián született és nevelt, szárd fajtájú vagy Ile De France és Berrichon Du Cher fajtájú, vagy más, kitenyésztett és kikísérletezett fajták első generációs keresztezéséből származó bárányok húsa lehet.

3.3.   Nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetén):

—

3.4.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetén):

A bárányok közül a „tejesbárány” (5–7 kg-os) kizárólag anyatejjel táplálható (természetes szoptatás), míg a „könnyű bárány” (7–10 kg-os) és a „vágóbárány” (10–13 kg-os) tápláléka kiegészíthető friss és/vagy szárított természetes tápanyagokkal (takarmányok és gabonafélék), valamint Szardínia szigetén őshonos, jellegzetes, vadon növő növényekkel.

3.5.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni:

Az „Agnello di Sardegna” oltalom alatt álló földrajzi jelzést kizárólag Szardínián született, nevelt és levágott bárányok számára tartják fenn.

3.6.   A szeletelésre, aprításra, csomagolásra stb. vonatkozó egyedi szabályok:

Az „Agnello di Sardegna” darabolását és csomagolását a tartomány területén kell elvégezni.

Amennyiben a levágott egészbárányokat elsősorban az előállítás területén hozzák forgalomba, nincs semmilyen különleges csomagolási előírás. A levágott bárányok forgalomba hozhatók egészben, a hatályos egészségügyi-higiéniai előírások betartásával, valamint megfelelő hűtőjárművek igénybevételével.

Az „Agnello di Sardegna” OFJ egészben és/vagy a következő húsrészekre darabolva kerülhet emberi fogyasztásra:

| a) | Agnello di Sardegna „tejesbárány” (5–7 kg):






  1. | egész bárány; |
| --- | --- | --- |

a)

Agnello di Sardegna „tejesbárány” (5–7 kg):

1.

egész bárány;

| 2. | fél bárány: egyenes vágással szimmetrikusan félbevágva; |
| --- | --- |

2.

fél bárány: egyenes vágással szimmetrikusan félbevágva;

| 3. | első és hátsó negyed (egész vagy szeletelt) bárány; |
| --- | --- |

3.

első és hátsó negyed (egész vagy szeletelt) bárány;

| 4. | fej és belsőség; |
| --- | --- |

4.

fej és belsőség;

| 5. | lapocka, comb, karaj (teljes testrészek vagy szeletek); |
| --- | --- |

5.

lapocka, comb, karaj (teljes testrészek vagy szeletek);

| 6. | vegyes csomagolás (a vegyes összetétel a fenti testrészekből áll). |
| --- | --- |

6.

vegyes csomagolás (a vegyes összetétel a fenti testrészekből áll).

| b) | Agnello di Sardegna „könnyű bárány” (7–10 kg) és Agnello di Sardegna „vágóbárány” (10–13 kg):






  1. | egész bárány; |
| --- | --- | --- |

b)

Agnello di Sardegna „könnyű bárány” (7–10 kg) és Agnello di Sardegna „vágóbárány” (10–13 kg):

1.

egész bárány;

| 2. | fél bárány: egyenes vágással szimmetrikusan félbevágva; |
| --- | --- |

2.

fél bárány: egyenes vágással szimmetrikusan félbevágva;

| 3. | első és hátsó negyed (egész vagy szeletelt) bárány; |
| --- | --- |

3.

első és hátsó negyed (egész vagy szeletelt) bárány;

| 4. | fej és belsőség; |
| --- | --- |

4.

fej és belsőség;

| 5. | far: a két teljes combot tartalmazza a (jobb és bal) hátrésszel együtt; |
| --- | --- |

5.

far: a két teljes combot tartalmazza a (jobb és bal) hátrésszel együtt;

| 6. | angol gerinc: a felső hátrészből áll, amely magában foglalja a két utolsó bordát és a hasfalakat; |
| --- | --- |

6.

angol gerinc: a felső hátrészből áll, amely magában foglalja a két utolsó bordát és a hasfalakat;

| 7. | karaj: a felső-alsó hátrészt tartalmazza; |
| --- | --- |

7.

karaj: a felső-alsó hátrészt tartalmazza;

| 8. | gerinc: a két fél hátszínt tartalmazza; |
| --- | --- |

8.

gerinc: a két fél hátszínt tartalmazza;

| 9. | sisak: a lapockákat, az alsó bordákat, a nyakat és az első rész felső bordákat foglalja magában; |
| --- | --- |

9.

sisak: a lapockákat, az alsó bordákat, a nyakat és az első rész felső bordákat foglalja magában;

| 10. | pillangó: a nyaknál találkozó két lapockát tartalmazza; |
| --- | --- |

10.

pillangó: a nyaknál találkozó két lapockát tartalmazza;

| 11. | combtő: a lábat, a combot, a csípőcsonti-keresztcsonti részt és az ágyék hátsó részét tartalmazza; |
| --- | --- |

11.

combtő: a lábat, a combot, a csípőcsonti-keresztcsonti részt és az ágyék hátsó részét tartalmazza;

| 12. | rövid combtő: a csípőcsonti-keresztcsonti rész hátsó tagjait és az ágyék hátsó részét tartalmazza; |
| --- | --- |

12.

rövid combtő: a csípőcsonti-keresztcsonti rész hátsó tagjait és az ágyék hátsó részét tartalmazza;

Egyéb darabok:

| 13. | hátrész: a csípőcsonti-keresztcsonti részt tartalmazza, az utolsó ágyéki csigolyával együtt vagy anélkül; |
| --- | --- |

13.

hátrész: a csípőcsonti-keresztcsonti részt tartalmazza, az utolsó ágyéki csigolyával együtt vagy anélkül;

| 14. | bélszín: az ágyéki részt tartalmazza; |
| --- | --- |

14.

bélszín: az ágyéki részt tartalmazza;

| 15. | fedett karaj: felső háti rész, amely az első és a második bordát tartalmazza; |
| --- | --- |

15.

fedett karaj: felső háti rész, amely az első és a második bordát tartalmazza;

| 16. | fedetlen karaj: az első rész, amely az első 5 háti bordából áll; |
| --- | --- |

16.

fedetlen karaj: az első rész, amely az első 5 háti bordából áll;

| 17. | lapocka: egész; |
| --- | --- |

17.

lapocka: egész;

| 18. | felsál; a nyaki részt tartalmazza; |
| --- | --- |

18.

felsál; a nyaki részt tartalmazza;

| 19. | kotlett; az alsó mellkasi részt tartalmazza; |
| --- | --- |

19.

kotlett; az alsó mellkasi részt tartalmazza;

| 20. | lapocka, comb, karaj (teljes testrészek vagy szeletek); |
| --- | --- |

20.

lapocka, comb, karaj (teljes testrészek vagy szeletek);

| 21. | vegyes csomagolás (a vegyes összetétel a fenti testrészekből áll). |
| --- | --- |

21.

vegyes csomagolás (a vegyes összetétel a fenti testrészekből áll).

3.7.   A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok:

Az „Agnello di Sardegna” OFJ terméket egészben és/vagy darabolva kell forgalomba hozni, az egész és/vagy darabolt állatok csomagolásán OFJ megjelöléssel, vagy rajtuk elhelyezett címkével, amelyen világos és eltávolíthatatlan betűkkel kell feltüntetni a vonatkozó jogszabályokban előírt megjelöléseket.

A vákuumcsomagoláson vagy más, a törvény által megengedett eljárásokkal készült csomagoláson fel kell tüntetni az alábbi adatokat:

| a) | az „Agnello di Sardegna” I.G.P. (OFJ) elnevezést és a logót; |
| --- | --- |

a)

az „Agnello di Sardegna” I.G.P. (OFJ) elnevezést és a logót;

| b) | a hús típusát; |
| --- | --- |

b)

a hús típusát;

| c) | a darabolás elnevezését. |
| --- | --- |

c)

a darabolás elnevezését.

A jelzés logója egy stilizált báránykát ábrázol, amelyből a fej és egy láb látszik. A külső körvonal Szardínia formáját ábrázolja. Az „Agnello di Sardegna” logóhoz alkalmazott nyomdai betűtípus a Block.

A védjegy és a bárányka kerete Pantone 350 (cyan 63 % – yellow 90 % – black 63 %); a védjegy háttere Pantone 5763 (cyan 14 % – yellow 54 % – black 50 %) színű.

Image

Az oltalom alatt álló földrajzi jelzés mellett bármely más, kifejezetten elő nem írt minősítés feltüntetése tilos, ideértve a következő jelzőket is: finom, válogatott, kiválasztott, legjobb, eredeti.

Megengedett továbbá valósághű földrajzi utalások említése, mint történelmi-földrajzi nevek, települések, gazdaságok, tanyák, üzemek neveinek használata a tenyésztésre, vágásra és a termék csomagolására történő utalással, azzal a kikötéssel, hogy ez utóbbiaknak ne legyen dicsérő jelentése, vagy ne legyenek alkalmasak a fogyasztó megtévesztésére. A szóban forgó utalásoknak az I.G.P. (OFJ) jelzéshez használt betűnél háromszor kisebb betűnagysággal kell szerepelniük a címkén.

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása:

Az Agnello di Sardegna tenyésztésére szánt terület Szardínia tartomány egész területét magában foglalja.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel:

5.1.   A földrajzi terület sajátosságai:

Szardínia tartomány lényegében mediterrán éghajlatú sziget, amelyet enyhe és meglehetősen esős tél, valamint meleg és száraz nyár jellemez.

A tenger jótékony hatása szinte a sziget bármely részén érezhető, ezért a tengernek köszönhetően az átlaghőmérséklet mérsékelt: az éves átlaghőmérséklet 14 °C és 18 °C között mozog. A csapadék november és december között a leggyakoribb, míg júliusban és augusztusban gyakorlatilag nincs; az év többi részében a csapadék eloszlása nagyon szabálytalan. A csapadék összes mennyisége nem túlzottan csekély (az átlagérték évi 500–800 mm).

Szardínia sajátos éghajlati jellemzői között mindenképpen meg kell említeni a szelességet: leggyakrabban télen, de időnként más évszakokban is igen hevesen fúj az északnyugatról érkező hideg misztrál szél. Míg ősz végén az Atlanti-óceán felől fújó, mérsékelt és nedves, addig tavasz elején az Afrika felől, azaz délről érkező meleg és száraz szél dominál.

Csekély népességének és a környező területektől történő elszakadást elősegítő sziget jellegének köszönhetően Szardínia mindmáig érintetlenül megőrizte számos eredeti természeti jellegzetességét, amelyek közül több egészen sajátos: a táj gyakran vadnak, szigorúnak tűnik, és az ember jelenléte nem érezhető; bizonyos pontjain a Földközi-tenger térségében is ritka szépségű és szuggesztív. Ezért a szárd növényvilág nagyrészt érintetlenül megőrzött igen ősi növényfajokat, amelyek máshol már átalakultak vagy kipusztultak. A sziget felszínének nagy részét helyenként pázsitfüves sztyeppből vagy bokros területekből álló legelő foglalja el, itt a szilaj, vándorló pásztorkodás mindig is hagyományosan jellemző tevékenység volt. A leggazdagabb, legkiterjedtebb és legerőteljesebb növényzet kétségtelenül a Szardínia tájképét egészen 800 m tengerszint feletti magasságig jellemző mediterrán bozótos, amely helyenként festői szépségű, elszigetelt ligeteket képez a part menti csupasz sziklaszirteken. A macchia örökzöldek jellemző együttese, amelyben magas cserjék is megtalálhatók – ez az ún. „magas macchia”, ahol a fák mélyebb és nedvesebb talajra találva elérik a 4–5 m magasságot is – túlnyomórészt olajfélék, azaz vadolajfa, pisztácia, szentjánoskenyérfa, mirtusz, babér, boróka, szuhar, a hegyi patakok kavicsos ártereit pedig gyakran leánderek borítják be. Megtalálható továbbá a köznyelvben garrigának nevezett, elszegényedett macchia, ami 50 cm magas cserjékből, zsályából, rozmaringból, hangából, kakukkfűből, rekettyéből stb. áll, és meg kell említeni a törpepálmákat is.

5.2.   A termék sajátosságai:

Az „Agnello di Sardegna” OFJ terméket elsősorban kis méretei jellemzik: egyértelmű az eltérés az „Agnello di Sardegna” OFJ termékhez használt hús és a nagyobb súlyú, különféle célokra felhasználható juhok húsa között, amelyre gyakran markáns, a fogyasztók által nem mindig kedvelt íz jellemző. Ezzel ellentétben az „Agnello di Sardegna” OFJ terméket a többi terméktől kellemes íze különbözteti meg, amely arra vezethető vissza, hogy a zsíros részekben a telített zsírsavak mennyisége csekély, míg túlsúlyban vannak a könnyebben emészthető és ízletesebb, telítetlen zsírsavak (a természetes legelőn élő állatok tej alapú táplálkozásának köszönhetően).

A levágott állatokban található zsír a húsos rész természetes kiegészítője. A zsír nagy része a főzés során elvész, így a hús megfelelően zsíros és ízletes, de elsősorban puhább és zamatosabb marad. Az „Agnello di Sardegna” OFJ termék jellemzői a ténylegesen puha és fehér hús, az intenzív illat és a hús igen jó emészthetősége és soványsága.

Az „Agnello di Sardegna” OFJ ideális étel nemcsak ízének köszönhetően, hanem tápanyagprofilja miatt is, mivel értékes fehérjékben gazdag. Fenti jellemzőinek köszönhetően a termék különösen alkalmas olyan étrendekhez, amikor könnyű, de magas energiaértékű táplálékot kell fogyasztani.

Az „Agnello di Sardegna” OFJ biológiailag egészséges, vegyi vagy biotikus szennyezőanyagoktól teljesen mentes. Mivel fiatal, nincs kitéve kényszertáplálásnak, környezeti stressznek vagy hormonkészítmények hatásának, tekintettel arra, hogy „szabad levegőn”, teljesen természetes környezetben nevelkedik.

5.3.   A földrajzi terület és (OEM esetében) a termék minősége vagy jellemzői közötti vagy (OFJ esetében) a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti okozati kapcsolat:

Az „Agnello di Sardegna” jellemzői teljes mértékben tükrözik a származási területtel való kapcsolatot.

A határozott és vad íz azokra a tenyészetekre jellemző, ahol a bárányt anyatejjel és természetes táplálékkal, teljes szabadságban táplálják. Az „Agnello di Sardegna” extenzív tartással, szabad istállózással, tehát teljesen olyan természetes környezetben nevelkedik, amelyet kezdettől fogva erős napsütésnek, szélnek és a szárd éghajlatnak kitett nyílt terek jellemeznek.

A „szabad levegőn” tartás az „Agnello di Sardegna” táplálékforrását gyakorlatilag kizárólagossá teszi: a „tejesbárányt” csak anyatejjel táplálják, majd ahogy növekszik, és szabadon követi az anyját a legelőn, táplálkozása kiegészül természetes táplálékokkal, termesztett fűfélékkel, vadon növő növényekkel, a sziget élővilágára jellemző fűszernövényekkel. A szárd juh az évek hosszú során biológiai és szaporodási ciklusát környezetének feltételeihez igazította, ezért az ellésekre elsősorban késő ősszel kerül sor, amely egybeesik az első esőzésekkel és a növényvilág ezt követő újjáéledésével. A fenti okok teszik húsát érzékszervi szempontból különösen értékessé. Másrészről az anyatejes táplálás nemcsak a zsír mennyiségét befolyásolja, hanem annak minőségét is meghatározza. Az anyatejjel bevitt zsírok meghatározzák a szervezet zsírösszetételét a teljes növekedési szakaszban.

A „szabad levegőn” tartás továbbá biztosítja az egészséget és a megfelelő mozgást különösen olyan természetes környezetben, mint amilyen a szárd, amelynek jellemzői a tág terek, a környezetre ható ipari létesítmények hiánya és a természetes környezetet módosító emberi beavatkozás alacsony szintje. Szardínia területének az a közös vonása, amely hihetetlen egységességet kölcsönöz a szigetnek, az ültetett fák hiányának köszönhető, nyílt horizontok, amely folyamatosan a pásztorkodás túlsúlyára emlékeztet. Ez a látszat nem csalóka: Szardínia valóban a pásztorok szigete, a pásztorkodáson alapuló gazdálkodás messze a legfontosabb a „szigeten”. Szigetünk valójában a teljes olasz juhállomány 40 %-át adja, a sziget teljes területén található 16 410 vállalkozás 3 294 044 állatot tart.

Szardínia még ma is a pásztorok szigete úgy, ahogy hosszú századok során. A szárd pásztorkodás a nurági kor előtti időre nyúlik vissza: a nurágokban megtalálták a tejfeldolgozásra szolgáló első tárgyak maradványait. Számos említés származik a római időkből. A „szárd” juhfajta hosszú alkalmazkodás során vert gyökeret a szárd területen: a tenyésztők évszázados kísérletezésének gyümölcse, lényegében hosszú alkalmazkodási folyamat eredménye az emberek és a terület, illetve az emberek, a terület és az állatfajták között.

Napjainkban éppúgy, ahogy évszázadokkal ezelőtt, a pásztorok gondoskodása és figyelme változatlan maradt. Így tehát az ókori szokások megörökítésével az „Agnello di Sardegna” tisztasága és finomsága tökéletesen épen és utánozhatatlanul megmarad napjainkban épp úgy, ahogy egykor.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére:

Ez a közigazgatási szerv, azzal, hogy az „Agnello di Sardegna” oltalom alatt álló földrajzi jelzés módosítására irányuló javaslatát a Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana (Az Olasz Köztársaság Hivatalos Közlönye) 2008. január 3-i, 2. számában közzétette, elindította a belföldi kifogásolási eljárást.

A termékleírás egységes szerkezetbe foglalt szövege az alábbi internetes honlapon:

| | http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg
  vagy |
| --- | --- |

http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

vagy

| | közvetlenül a minisztérium honlapjának kezdőlapjára (www.politicheagricole.it) belépve, és a (képernyő bal oldalán található) „Prodotti di Qualità” [Minőségi termékek], majd a „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE [regolamento (CE) n. 510/2006]” (az 510/2006/EK rendelet szerint uniós vizsgálatnak alávetett termelési szabályok) menüpontra kattintva tekinthető meg. |
| --- | --- |

közvetlenül a minisztérium honlapjának kezdőlapjára (www.politicheagricole.it) belépve, és a (képernyő bal oldalán található) „Prodotti di Qualità” [Minőségi termékek], majd a „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE [regolamento (CE) n. 510/2006]” (az 510/2006/EK rendelet szerint uniós vizsgálatnak alávetett termelési szabályok) menüpontra kattintva tekinthető meg.

---

(1)  HL L 93., 2006.3.31., 12 o.

---

Helyesbítések

| 19.3.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 70/39 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 70/39

---

Helyesbítés az állami támogatáshoz – Lett Köztársaság – C 39/09 (korábbi N 385/09) számú állami támogatás – A kikötői infrastruktúra állami finanszírozása a ventspilsi kikötőben – Felhívás az EUMSz. 108. cikkének (2) bekezdése szerinti észrevételek megtételére

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 62., 2010. március 13.
  )

2010/C 70/10

A 7. oldalon, a harmadik bekezdésben, a címben:

a következő szövegrész:

| „European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Transport and Energy |
| Directorate A |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22964104” |

„European Commission

Directorate-General for Transport and Energy

Directorate A

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22964104”

helyesen:

| „European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State Aid Greffe |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242”. |

„European Commission

Directorate-General for Competition

State Aid Greffe

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242”.

---