# Europeiska unionens C 70/2010

| | ISSN 1725-2504
  doi:10.3000/17252504.C_2010.070.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 70 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 53 årgången19 mars 2010 |

ISSN 1725-2504

doi:10.3000/17252504.C_2010.070.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 70

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

53 årgången19 mars 2010

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | RESOLUTIONER |
| | Rådet |
| 2010/C 070/01 | Utkast till rådets resolution av den 26 februari 2010 om en modell för överenskommelse om inrättande av en gemensam utredningsgrupp | 1 |
| | YTTRANDEN |
| | Europeiska datatillsynsmannen |
| 2010/C 070/02 | Yttrande från Europeiska datatillsynsmannenom förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en byrå för den operativa förvaltningen av stora it system inom området med frihet, säkerhet och rättvisa, ochom förslaget till rådets beslut om överförande av uppgifter som rör den operativa förvaltningen av SIS II och VIS till den byrå som inrättas genom förordning XX med tillämpning av avdelning VI i EU fördraget | 13 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Rådet

2010/C 070/01

Utkast till rådets resolution av den 26 februari 2010 om en modell för överenskommelse om inrättande av en gemensam utredningsgrupp

1

YTTRANDEN

Europeiska datatillsynsmannen

2010/C 070/02

Yttrande från Europeiska datatillsynsmannenom förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en byrå för den operativa förvaltningen av stora it system inom området med frihet, säkerhet och rättvisa, ochom förslaget till rådets beslut om överförande av uppgifter som rör den operativa förvaltningen av SIS II och VIS till den byrå som inrättas genom förordning XX med tillämpning av avdelning VI i EU fördraget

13

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2010/C 070/03 | Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 107 och 108 i EUF-fördraget – Fall där kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  ) | 21 |
| 2010/C 070/04 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5732 – Hewlett-Packard/3COM) (
  1
  ) | 26 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2010/C 070/03

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 107 och 108 i EUF-fördraget – Fall där kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  )

1

21

2010/C 070/04

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5732 – Hewlett-Packard/3COM) (
  1
  )

1

26

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2010/C 070/05 | Eurons växelkurs | 27 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2010/C 070/05

Eurons växelkurs

27

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2010/C 070/06 | Tillkännagivande om att giltighetstiden för vissa antidumpningsåtgärder snart kommer att löpa ut | 28 |
| 2010/C 070/07 | Tillkännagivande om att giltighetstiden för vissa antidumpningsåtgärder snart kommer att löpa ut | 29 |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2010/C 070/08 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5835 – Cucina/Brakes/Menigo) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 30 |
| | ÖVRIGA RÄTTSAKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2010/C 070/09 | Offentliggörande av en ansökan om ändring i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 31 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2010/C 070/06

Tillkännagivande om att giltighetstiden för vissa antidumpningsåtgärder snart kommer att löpa ut

28

2010/C 070/07

Tillkännagivande om att giltighetstiden för vissa antidumpningsåtgärder snart kommer att löpa ut

29

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2010/C 070/08

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5835 – Cucina/Brakes/Menigo) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

30

ÖVRIGA RÄTTSAKTER

Europeiska kommissionen

2010/C 070/09

Offentliggörande av en ansökan om ändring i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

31

| | Rättelser |
| --- | --- |
| 2010/C 070/10 | Rättelse till statligt stöd – Republiken Lettland – Statligt stöd C 39/09 (f.d. N 385/09) – Offentlig finansiering av hamninfrastruktur i Ventspils hamn – Uppmaning enligt artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt att inkomma med synpunkter (EUT C 62 av den 13.3.2010) | 39 |

Rättelser

2010/C 070/10

Rättelse till statligt stöd – Republiken Lettland – Statligt stöd C 39/09 (f.d. N 385/09) – Offentlig finansiering av hamninfrastruktur i Ventspils hamn – Uppmaning enligt artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt att inkomma med synpunkter (EUT C 62 av den 13.3.2010)

(EUT C 62 av den 13.3.2010)

39

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Rådet

| 19.3.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 70/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 70/1

---

UTKAST TILL RÅDETS RESOLUTION

av den 26 februari 2010

om en modell för överenskommelse om inrättande av en gemensam utredningsgrupp

2010/C 70/01

EUROPEISKA UNIONENS RÅD

SOM BEAKTAR artikel 13 i konventionen om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål mellan Europeiska unionens medlemsstater av den 29 maj 2000 (1) (nedan kallad konventionen) och rådets rambeslut av den 13 juni 2002 (2) om gemensamma utredningsgrupper (nedan kallat rambeslutet),

SOM BEAKTAR rådets rekommendation om en modell för överenskommelse om inrättande av en gemensam utredningsgrupp (3), som godkändes 2003 i syfte att stödja det inledande genomförandet av gemensamma utredningsgrupper,

SOM TAR HÄNSYN TILL att man då inte kunde basera modellen om överenskommelse på bästa praxis grundad på praktisk erfarenhet eftersom relativt få gemensamma utredningsgrupper var aktiva då, även om den utgjorde en grund för senare överenskommelser om gemensamma utredningsgrupper,

SOM ÄR MEDVETET om att många gemensamma utredningsgrupper har inrättats sedan 2003 och att beredskapen att inrätta dem är mycket större nu än för några år sedan,

SOM TAR HÄNSYN TILL att en sådan modell för överenskommelse bör vara mångsidig men också flexibel för att kunna säkerställa att de behöriga myndigheterna kan anpassa den till de särskilda omständigheterna i varje enskilt fall,

SOM ÄR ÖVERTYGAT om att rättstillämparna behöver en uppdaterad modell som grundar sig på bästa praxis när de inrättar gemensamma utredningsgrupper,

SOM TAR HÄNSYN TILL de slutsatser som dragits av det nätverk med experter på gemensamma utredningsgrupper som inrättades 2005 (4), särskilt slutsatserna från nätverkets tredje, fjärde respektive femte möte som hölls i november 2007 (5), december 2008 (6) och december 2009 (7), liksom Eurojusts och Europols bästa praxis och erfarenhet,

SOM TAR HÄNSYN TILL att efter det att en praxis utvecklats för inrättandet av gemensamma utredningsgrupper och deras verksamhet och med vederbörlig hänsyn tagen till de problem och svårigheter som uppkommit hittills, ansågs det nödvändigt att ersätta modellen för överenskommelse enligt rådets rekommendation från 2003 med en uppdaterad version,

SOM BEAKTAR att detta behov även erkänns i Stockholmsprogrammet punkt 4.3.1, där det konstateras att modellen för överenskommelse om inrättande av gemensamma utredningsgrupper bör uppdateras,

SOM BEAKTAR att en gemensam utredningsgrupps huvuduppgift är att ta fram uppgifter om och bevis rörande om brott för den utredning för vilken den har inrättats,

UPPMUNTRAR de behöriga myndigheter i medlemsstaterna som önskar inrätta en gemensam utredningsgrupp i enlighet med rambeslutets bestämmelser och konventionen med de behöriga myndigheterna från andra medlemsstater, att i förekommande fall använda den modell för överenskommelse som återfinns i bilagan till denna resolution för att kunna enas om den gemensamma utredningsgruppens arbetsmetoder.

Utfärdat i Bryssel den 26 februari 2010.

På rådets vägnar

F. CAAMAÑO

Ordförande

---

(1)  EGT C 197, 12.7.2000, s. 3.

1

(2)  EGT L 162, 20.6.2002, s. 1.

2

(3)  EUT C 121, 23.5.2003, s. 1.

3

(4)  Dok. 11037/05 Crimorg 67 Enfopol 88.

4

(5)  Dok. 5526/08 Crimorg 14 Enfopol 13 Eurojust 7 Copen 10.

5

(6)  Dok. 17512/08 Crimorg 217 Enfopol 265 Eurojust 118 Copen 262.

6

(7)  Dok. 17161/09 Crimorg 180 Eurojust 73 Enfopol 310 EJN 39 Copen 243 Enfocustom 137.

7

---

BILAGAN

MODELL FÖR ÖVERENSKOMMELSE OM INRÄTTANDE AV EN GEMENSAM UTREDNINGSGRUPP

I enlighet med artikel 13 i konventionen om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål mellan Europeiska unionens medlemsstater av den 29 maj 2000
   (1)
  (nedan kallad konventionen) och rådets rambeslut av den 13 juni 2002 om gemensamma utredningsgrupper
   (2)
  (nedan kallat rambeslutet)

1.   Parter i överenskommelsen

Följande parter har slutit en överenskommelse om att inrätta en gemensam utredningsgrupp:

| 1. | (Namn på den första behöriga myndigheten eller det första organet i en medlemsstat som är part i överenskommelsen) |
| --- | --- |

1.

(Namn på den första behöriga myndigheten eller det första organet i en medlemsstat som är part i överenskommelsen)

och

| 2. | (Namn på den andra behöriga myndigheten eller det andra organet i en medlemsstat som är part i överenskommelsen) |
| --- | --- |

2.

(Namn på den andra behöriga myndigheten eller det andra organet i en medlemsstat som är part i överenskommelsen)

| 3. | (Namn på den sista behöriga myndigheten eller det sista organet i en medlemsstat som är part i överenskommelsen) |
| --- | --- |

3.

(Namn på den sista behöriga myndigheten eller det sista organet i en medlemsstat som är part i överenskommelsen)

Parterna i denna överenskommelse kan i samförstånd besluta om att inbjuda andra medlemsstaters myndigheter eller organ att bli part i denna överenskommelse. För eventuella arrangemang med tredjeländer, av organ som är behöriga enligt bestämmelser som antagits inom ramen för fördragen samt av internationella organ som är engagerade i de gemensamma utredningsgruppernas verksamhet, se tillägg I.

2.   Syftet med den gemensamma utredningsgruppen:

Överenskommelsen ska omfatta inrättandet av en gemensam utredningsgrupp med följande syfte:

Beskrivning av den gemensamma utredningsgruppens särskilda syfte. Här bör om möjligt anges omständigheterna kring de(t) brott som utreds (datum, plats och art).

Parterna kan i samförstånd omdefiniera den gemensamma utredningsgruppens syfte.

3.   Tillvägagångssätt

Parterna i denna överenskommelse kan enas om en operativ handlingsplan som anger de riktlinjer som ska följas för att uppnå den gemensamma utredningsgruppens syfte (3).

4.   Period som omfattas av överenskommelsen

I enlighet med artikel 13.1 i konventionen och artikel 1.1 i rambeslutet ska gemensamma utredningsgrupper inrättas för en begränsad tidsperiod. I enlighet med denna överenskommelse kan denna gemensamma utredningsgrupp bedriva verksamhet under följande period:

från och med

[för in datum]

till och med

[för in datum]

Den sista dagen i den period som anges i överenskommelsen kan senareläggas i samförstånd mellan parterna i den form som anges i tillägg II till denna modell för överenskommelse.

5.   Medlemsstat/er i vilken/vilka den gemensamma utredningsgruppen kommer att vara verksam

Den gemensamma utredningsgruppen kommer att vara verksam i den eller de medlemsstater som anges nedan.

[Ange medlemsstat eller medlemsstater där utredningsgruppen ska vara verksam]

I enlighet med artikel 13.3 b i konventionen och artikel 1.3 b i rambeslutet ska gruppen vara bunden av lagstiftningen i den medlemsstat där den är verksam vid en given tidpunkt. Om den gemensamma utredningsgruppen flyttar basen för sin verksamhet till en annan medlemsstat ska lagstiftningen i den medlemsstaten gälla.

6.   Utredningsgruppens ledare
   (4)

Parterna har utsett nedanstående person, som ska vara företrädare för de behöriga myndigheterna i den/de medlemsstat(er) där utredningsgruppen är verksam, till ledare för den gemensamma utredningsgruppen, vars medlemmar ska utföra sina uppgifter i den medlemsstat där ledaren är hemmahörande, under dennes ledning:

| Medlemsstat | Utstationerad från (organets namn) | Namn | Tjänsteställning och tillhörighet (rättslig, polisiär eller annan behörig myndighet) |
| --- | --- | --- | --- |
| — | — | — | — |
| — | — | — | — |

Medlemsstat

Utstationerad från (organets namn)

Namn

Tjänsteställning och tillhörighet (rättslig, polisiär eller annan behörig myndighet)

—

—

—

—

—

—

—

—

Om någon av ovannämnda personer är förhindrad att utföra sina uppgifter ska en ersättare utan dröjsmål och genom samförstånd mellan partnerna utses i ett tillägg till överenskommelsen. I brådskande fall räcker det om parterna i den gemensamma utredningsgruppen informerar om ersättaren genom en skrivelse. Denna information ska därefter bekräftas i ett tillägg till överenskommelsen.

7.   Utredningsgruppens medlemmar

Utöver de personer som anges i artikel 6 ska följande personer (5) vara medlemmar i den gemensamma utredningsgruppen:

| Medlemsstat | Utstationerad från (organets namn) | Namn/id-nummer (6) | Tjänste-ställning och tillhörighet (rättslig, polisiär eller annan behörig myndighet) | Roll |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | — | — | — | — |
| — | — | — | — | — |

Medlemsstat

Utstationerad från (organets namn)

Namn/id-nummer (6)

Tjänste-ställning och tillhörighet (rättslig, polisiär eller annan behörig myndighet)

Roll

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Om någon av ovannämnda personer är förhindrad att utföra sina uppgifter ska en ersättare utses utan dröjsmål i ett tillägg till denna överenskommelse eller genom skriftligt meddelande till behörig ledare för den gemensamma utredningsgruppen.

8.   Deltagare i den gemensamma utredningsgruppen

Bestämmelserna om den gemensamma utredningsgruppens deltagare (7) behandlas i det relevanta tillägget till denna överenskommelse.

9.   Bevisinhämtning

Parterna ska anförtro ledaren eller en eller flera medlemmar av den gemensamma utredningsgruppen till rådgivare vid bevisinhämtning. I rådgivarens roll ingår att ge vägledning till den gemensamma utredningsgruppens medlemmar om aspekter och förfaranden som ska beaktas vid bevisinhämtning. Den eller de personer som utför denna uppgift bör anges här.

I den operativa handlingsplanen kan parterna informera varandra om att avge utsaga när det gäller medlemmarna i den gemensamma utredningsgruppen.

10.   Allmänna villkor i överenskommelsen

I allmänhet ska de villkor som fastställs i artikel 13 i konventionen och i rambeslutet gälla, såsom de har genomförts i den medlemsstat där den gemensamma utredningsgruppen är verksam.

11.   Ändringar av överenskommelsen

Ändringar av denna överenskommelse, inklusive men inte begränsat till

| a) | upptagande av nya medlemmar i den gemensamma utredningsgruppen, |
| --- | --- |

a)

upptagande av nya medlemmar i den gemensamma utredningsgruppen,

| b) | ändringar av syfte eller varaktighet enligt artikel 2 i denna överenskommelse, |
| --- | --- |

b)

ändringar av syfte eller varaktighet enligt artikel 2 i denna överenskommelse,

| c) | tillägg till eller ändringar av nuvarande artiklar, |
| --- | --- |

c)

tillägg till eller ändringar av nuvarande artiklar,

ska göras i den form som anges i tillägg III till denna modell för överenskommelse, undertecknas av parterna och fogas till ursprungsversionen.

12.   Intern utvärdering

Minst var sjätte månad ska den gemensamma utredningsgruppens ledare utvärdera de framsteg som gjorts med att nå utredningsgruppens allmänna syfte, samtidigt som de problem som sålunda identifierats fastställs och åtgärdas.

När den gemensamma utredningsgruppens verksamhet upphör kan parterna, i lämpliga fall, anordna ett möte för att utvärdera dess arbetsinsatser.

Den gemensamma utvärderingsgruppen kan upprätta en rapport över verksamheten som kan visa hur den operativa handlingsplanen genomfördes och vilka resultat som uppnåddes.

13.   Särskilda arrangemang i överenskommelsen (för att inte överenskommelsen ska bli alltför ohanterlig kan några eller alla punkter som anges under 13.1–13.11 överföras till den operativa handlingsplanen).

Följande särskilda arrangemang får tillämpas för överenskommelsen (observera att ett antal av dessa frågor också regleras i konventionen och i rambeslutet):

(Ska införas i erforderliga fall. Följande underrubriker är avsedda att framhäva eventuella områden som kräver en särskild beskrivning):

| 13.1 | Villkor enligt vilka utstationerade medlemmar i den gemensamma utredningsgruppen kan uteslutas när utredningsåtgärder vidtas. |
| --- | --- |

13.1

Villkor enligt vilka utstationerade medlemmar i den gemensamma utredningsgruppen kan uteslutas när utredningsåtgärder vidtas.

| 13.2 | Särskilda villkor enligt vilka utstationerade medlemmar kan genomföra utredningar i den medlemsstat där verksamheten äger rum. |
| --- | --- |

13.2

Särskilda villkor enligt vilka utstationerade medlemmar kan genomföra utredningar i den medlemsstat där verksamheten äger rum.

| 13.3 | Särskilda villkor enligt vilka en utstationerad medlem i en gemensam utredningsgrupp kan anmoda sina nationella myndigheter att vidta åtgärder som gruppen begär utan att översända en skriftlig begäran. |
| --- | --- |

13.3

Särskilda villkor enligt vilka en utstationerad medlem i en gemensam utredningsgrupp kan anmoda sina nationella myndigheter att vidta åtgärder som gruppen begär utan att översända en skriftlig begäran.

| 13.4 | Villkor enligt vilka utstationerade medlemmar kan utbyta information som härrör från utstationerande myndigheter. |
| --- | --- |

13.4

Villkor enligt vilka utstationerade medlemmar kan utbyta information som härrör från utstationerande myndigheter.

| 13.5 | Bestämmelser som rör medierna, särskilt behovet av samråd före offentliggörande av pressmeddelanden och officiella informationsgenomgångar. |
| --- | --- |

13.5

Bestämmelser som rör medierna, särskilt behovet av samråd före offentliggörande av pressmeddelanden och officiella informationsgenomgångar.

| 13.6 | Bestämmelser om denna överenskommelses konfidentialitet. |
| --- | --- |

13.6

Bestämmelser om denna överenskommelses konfidentialitet.

| 13.7 | Kommunikationsspråket måste fastställas. |
| --- | --- |

13.7

Kommunikationsspråket måste fastställas.

| 13.8 | Särskilda bestämmelser om utgifter:






  13.8.1 | Bestämmelser om försäkring för utstationerade medlemmar i den gemensamma utredningsgruppen. |
| --- | --- | --- |

13.8

Särskilda bestämmelser om utgifter:

13.8.1

Bestämmelser om försäkring för utstationerade medlemmar i den gemensamma utredningsgruppen.

| 13.8.2 | Bestämmelser om utgifter för översättning, tolkning, telefonavlyssning osv. |
| --- | --- |

13.8.2

Bestämmelser om utgifter för översättning, tolkning, telefonavlyssning osv.

| 13.8.3 | Bestämmelser om översättning till exempel av erhållna handlingar till det språk som talas av andra medlemmar i den gemensamma utredningsgruppen och till det officiella kommunikationsspråket (om det inte är samma språk), då detta kan medföra betydande (onödiga) utgifter. |
| --- | --- |

13.8.3

Bestämmelser om översättning till exempel av erhållna handlingar till det språk som talas av andra medlemmar i den gemensamma utredningsgruppen och till det officiella kommunikationsspråket (om det inte är samma språk), då detta kan medföra betydande (onödiga) utgifter.

| 13.8.4 | Bestämmelser om utgifter eller inkomster från tillgångar som tagits i beslag. |
| --- | --- |

13.8.4

Bestämmelser om utgifter eller inkomster från tillgångar som tagits i beslag.

| 13.9 | Villkor för när hjälp kan begäras och ges i enlighet med konventionen och andra arrangemang. |
| --- | --- |

13.9

Villkor för när hjälp kan begäras och ges i enlighet med konventionen och andra arrangemang.

| 13.10 | Särskilda dataskyddsregler.






  13.10a | Sekretess och användning av redan tillgänglig information och/eller erhållen under den gemensamma utredningsgruppens verksamhet. |
| --- | --- | --- |

13.10

Särskilda dataskyddsregler.

13.10a

Sekretess och användning av redan tillgänglig information och/eller erhållen under den gemensamma utredningsgruppens verksamhet.

| 13.11 | Villkor för när utstationerade medlemmar får bära/använda vapen. |
| --- | --- |

13.11

Villkor för när utstationerade medlemmar får bära/använda vapen.

Utfärdad i (plats för undertecknandet) (datum).

(Alla parters underskrifter)

---

(1)  EGT C 197, 12.7.2000, s. 3.

1

(2)  EGT L 162, 20.6.2002, s. 1.

2

(3)  Mot bakgrund av relevant nationell lagstiftning och öppenhetskrav i den skulle den operativa handlingsplanen kunna inkluderas i denna överenskommelse som ett tillägg eller behandlas som ett separat konfidentiellt dokument. De behöriga myndigheter som undertecknar överenskommelsen måste alltid känna till innehållet i den operativa handlingsplanen. Den operativa handlingsplanen måste vara ett flexibelt dokument som innehåller praktiska överenskommelser om en gemensam strategi och om hur den gemensamma utredningsgruppens särskilda syfte enligt artikel 2 ska kunna uppnås, inklusive praktiska arrangemang som inte omfattas av denna överenskommelse.

3

En kontrollista över de punkter som avser det möjliga innehållet i den operativa handlingsplanen återfinns i tillägg IV till denna modell för överenskommelse.

(4)  Artikel 1.3 a i rambeslutet ska tillämpas, dvs. gruppens ledare ska företräda den behöriga myndighet som deltar i brottsutredningar från den medlemsstat där gruppen är verksam.

4

(5)  Den gemensamma utredningsgruppen kan inbegripa företrädare för rättsliga myndigheter, polismyndigheter eller andra behöriga myndigheter med utredande funktioner.

5

Under denna rubrik kan även återfinnas medlemmar av Eurojust när de fungerar som behöriga nationella myndigheter enligt artikel 9f i rådets beslut 2002/187/RIF av den 28 februari 2002 om inrättande av Eurojust, deras suppleanter och medhjälpare – samt andra personer som enlig deras nationella lagstiftning även är medlemmar i det nationella kontoret, t.ex. utstationerade nationella experter.

Polismyndigheterna kan bestå av medlemmar från Europols nationella enheter i medlemsstaterna. Dessa nationella enheter är förlagda i medlemsstaterna och är nationella polismyndigheter. Även medlemsstaternas kontaktmän vid Europol behåller sin behörighet att agera som nationella polismyndigheter.

(6)  Om det finns goda skäl att skydda identiteten för en eller flera av den gemensamma utredningsgruppens medlemmar, exempelvis när det gäller hemliga utredningar eller terroristutredningar som kräver maximal säkerhet, så ska dessa personer tilldelas ett ID-nummer om detta är förenligt med den nationella lagstiftningen i en medlemsstat som är part i överenskommelsen. De tilldelade numren måste anges i ett konfidentiellt dokument. Om det inte går att tilldela ett ID-nummer, kan man enas om att medlemmarnas identitet införs i ett konfidentiellt dokument som bifogas denna överenskommelse och som görs tillgänglig för alla parter i denna.

6

(7)  Den gemensamma utredningsgruppens deltagare utses av tredjeländer, Eurojust, Europol, kommissionen (Olaf), organ som är behöriga enligt bestämmelser som antagits inom ramen för fördragen och internationella organisationer som deltar i den gemensamma utredningsgruppens verksamhet såsom parter i överenskommelsen enligt tillägg I till denna modell för överenskommelse.

7

Tillägg I

TILL MODELLEN FÖR ÖVERENSKOMMELSE OM INRÄTTANDE AV EN GEMENSAM UTREDNINGSGRUPP

Deltagare i en gemensam utredningsgrupp

Arrangemang med Europol/Eurojust/kommissionen (Olaf), organ som är behöriga enligt bestämmelser som antagits inom ramen för fördragen, andra internationella organ eller tredjeländer

1.   Parter i arrangemanget

och

och

(...och...)

har enats om att följande personer från (namn på de parter i överenskommelsen som inte är medlemsstater) ska delta i den gemensamma utredningsgruppen, som inrättats genom en överenskommelse av den...(datum och plats för överenskommelsen, till vilken detta tillägg fogas).

2.   Deltagare i den gemensamma utredningsgruppen

Följande personer ska delta i den gemensamma utredningsgruppen:

| Stat/Organisation | Utstationerad från (myndighetens/organets namn) | Namn | Tjänsteställning/Tillhörighet | Roll |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | — | — | — | — |
| — | — | — | — | — |

Stat/Organisation

Utstationerad från (myndighetens/organets namn)

Namn

Tjänsteställning/Tillhörighet

Roll

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Medlemsstaten...har beslutat att dess nationella medlemmar i Eurojust ska delta i den gemensamma utredningsgruppen som en behörig nationell myndighet (1).

Om någon av ovannämnda personer är förhindrad att utföra sina uppgifter ska en ersättare utses i ett tillägg till denna överenskommelse. I brådskande fall räcker det om parten informerar om ersättaren genom en skrivelse. Sådan skrivelse ska därefter bekräftas i ett tillägg till överenskommelsen.

3.   Särskilda arrangemang

Ovannämnda personer kommer att delta på följande villkor och enbart i följande syfte:

3.1   Den första part i överenskommelsen som inte är en medlemsstat

3.1.1   Syftet med deltagandet

3.1.2   Tilldelade rättigheter (i förekommande fall)

3.1.3   Bestämmelser om kostnader

3.1.4   Särskilda bestämmelser om deltagandets syfte eller bestämmelser som gör det möjligt att nå detta syfte

3.1.5   Andra särskilda bestämmelser eller villkor (2)

3.1.6   Särskilda dataskyddsregler.

3.2   Den andra part i överenskommelsen som inte är en medlemsstat (i förekommande fall)

3.2.1   ...

4.   Särskilda arrangemang i samband med Europols medverkan
   (3)

4.1   Principer för deltagande

4.1.1   Europolpersonal som deltar i en gemensam utredningsgrupp ska bistå medlemmarna i gruppen i enlighet med Europolbeslutet och i enlighet med nationell lag i den medlemsstat där gruppen är verksam.

4.1.2   Europolpersonal som deltar i en gemensam utredningsgrupp ska arbeta under gruppledarens vägledning enligt punkt [...] i överenskommelsen och ska lämna all hjälp som är nödvändig för att nå den gemensamma utredningsgruppens mål och syften såsom dessa fastställts av gruppledaren.

4.1.3   Europolpersonal har rätt att avstå från att utföra uppgifter som de anser bryter mot deras skyldigheter enligt Europolbeslutet. I så fall ska Europolpersonalen informera direktören eller dennes ställföreträdare om detta. Europol ska samråda med gruppledaren för att finna en lösning som är ömsesidigt tillfredsställande.

4.1.4   Europolpersonal som deltar i en gemensam utredningsgrupp ska inte medverka när det gäller att vidta tvångsåtgärder. Emellertid kan deltagande Europolpersonal under gruppledarens vägledning närvara under den gemensamma utredningsgruppens operativa verksamhet för att lämna råd och bistånd på plats till de gruppmedlemmar som verkställer tvångsåtgärder, förutsatt att det inte föreligger några rättsliga hinder på nationell nivå i den medlemsstat där gruppen är verksam.

4.1.5   Artikel 11 a i Europeiska unionens protokoll om immunitet och privilegier ska inte gälla Europolpersonal som deltar i en gemensam utredningsgrupp (4).

4.1.6   Under den gemensamma utredningsgruppens verksamhet ska Europolpersonal när det gäller förbrytelser som begås emot dem eller av dem underställas nationell lag i den medlemsstat där verksamheten äger rum som är tillämplig på personer med motsvarande funktioner.

4.2   Typ av bistånd

4.2.1   Deltagande Europolpersonal ska tillhandahålla Europols samtliga stödtjänster i enlighet med Europolbeslutet i den mån detta krävs eller begärs. Dessa kan bl.a. bestå av operativt och strategiskt analysstöd, särskilt analysregister [registrets beteckning och tillhörande projekt]. När så krävs eller begärs av gruppledaren kan Europol stödja den gemensamma utredningsgruppen genom att sätta in ett ”mobilt Europolkontor” eller annan teknisk utrustning, om sådan finns tillgänglig, i enlighet med Europols säkerhetsnormer.

4.2.2   Europolpersonal som deltar i en gemensam utredningsgrupp får delta i all verksamhet, särskilt genom att tillhandahålla en kommunikationsplattform, strategiskt, tekniskt och kriminaltekniskt stöd samt taktiska och operativa sakkunskaper och råd till medlemmarna i den gemensamma utredningsgruppen, om gruppledaren kräver detta.

4.2.3   Inom ramen för sina befogenheter ska Europol underlätta ett säkert informationsutbyte mellan parterna i den gemensamma utredningsgruppen och icke-deltagande stater och/eller EU-organ och internationella organisationer, om gruppledaren begär detta.

4.3   Tillgång till Europols system för informationsbehandling

4.3.1   Europolpersonal som deltar i en gemensam utredningsgrupp ska ha tillgång till Europols system för informationsbehandling som avses i artikel 10 i Europolbeslutet. Denna tillgång ska vara förenlig med bestämmelserna i Europolbeslutet och i linje med tillämpliga säkerhets- och dataskyddsnormer så länge som personalen deltar i den gemensamma utredningsgruppen.

4.3.2   Europolpersonal kan direkt sätta sig i förbindelse med medlemmarna i en gemensam utredningsgrupp och tillhandahålla såväl medlemmar som utstationerade medlemmar i en gemensam utredningsgrupp information från alla delar av de system för informationsbehandling som avses i artikel 10 i Europolbeslutet. Villkoren för och inskränkningarna i användandet av denna information måste respekteras.

4.3.3   Den information som Europolpersonal erhåller genom att delta i en gemensam utredningsgrupp kan med medgivande av den medlemsstat som lämnat informationen och på dess ansvar, införas i någon del av de system för informationsbehandling som avses i artikel 10 i Europolbeslutet på de villkor som anges i detta.

4.4   Kostnader och utrustning

4.4.1   Den medlemsstat i vilken utredningsåtgärderna vidtas ska ansvara för att tillhandahålla den tekniska utrustning (kontorslokaler, telekommunikationer, osv.) som är nödvändig och ska stå för de kostnader som uppstår. Respektive medlemsstat ska även tillhandahålla kontorskommunikationsutrustning och annan teknisk utrustning som är nödvändig för (krypterat) informationsutbyte. Kostnaderna för detta ska betalas av denna medlemsstat.

4.4.2   Europol ska betala kostnaderna för Europolpersonalens deltagande i en gemensam utredningsgrupp, särskilt för försäkringar och löner för personalen samt deras inkvarterings- och resekostnader. Europol ska även bära kostnaderna för den särskilda utrustning som anges i punkterna 4.1 och 4.2 ovan.

Datum/underskrift (5)

---

(1)  Stryk detta stycke om ej tillämpligt.

(2)  Till exempel hänvisningar till grundläggande eller tillämpliga rättsliga ramar osv.

(3)  Detta avsnitt ska införas endast om Europol deltar i en gemensam utredningsgrupp. Dessa bestämmelser antogs av Europols styrelse den 9 juli 2009 (ärende nr. 3710-426r6) och ett modellarrangemang för gemensamma utredningsgrupper antogs av Europols styrelse den 18 november 2009 (ärende nr. 2610-74r2), i enlighet med vad som krävs i artikel 6.2 i Europolbeslutet. För uppdaterad information hänvisas till Europols webbplats: http://www.europol.europa.eu

(4)  Protokoll om Europeiska unionens immunitet och privilegier (konsoliderad version), (EUT C 115, 9.5.2008, s. 266).

(5)  Underskrifter av parterna i detta arrangemang.

Tillägg II

TILL MODELLEN FÖR ÖVERENSKOMMELSE OM INRÄTTANDE AV EN GEMENSAM UTREDNINGSGRUPP

Överenskommelse om förlängning av en gemensam utredningsgrupp

I enlighet med artikel 13.1 i konventionen om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål mellan Europeiska unionens medlemsstater av den 29 maj 2000 (1) och artikel 1.1 i rådets rambeslut av den 13 juni 2002 om gemensamma utredningsgrupper (2).

har parterna enats om att förlänga den gemensamma utredningsgrupp som inrättats genom en överenskommelse av den [ange datum], utfärdad i [ange plats för undertecknandet], som bifogas som kopia.

Parterna anser att den period för vilken den gemensamma utredningsgruppen inrättades bör förlängas [ange periodens slutdatum], då dess syfte enligt artikel [ange artikel om utredningsgruppens syfte] ännu inte har nåtts.

Alla parter har noggrant övervägt de omständigheter som kräver att den gemensamma utredningsgruppen förlängs. Förlängningen av den gemensamma utredningsgruppen anses viktig för att nå utredningsgruppens syfte.

Den gemensamma utredningsgruppens verksamhet kommer därför att fortsätta till och med [ange den nya periodens slutdatum]. Parterna kan i samråd förlänga ovanstående period ytterligare.

Datum/underskrift

---

(1)  EGT C 197, 12.7.2000, s. 3.

(2)  EGT L 162, 20.6.2002, s. 1.

Tillägg III

TILL MODELLEN FÖR ÖVERENSKOMMELSE OM INRÄTTANDE AV EN GEMENSAM UTREDNINGSGRUPP

Förslag till formulering rörande andra ändringar än den gemensamma utredningsgruppens verksamhetsperiod

I enlighet med artikel 13.1 i konventionen om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål mellan Europeiska unionens medlemsstater av den 29 maj 2000 (1) och artikel 1.1 i rådets rambeslut av den 13 juni 2002 om gemensamma utredningsgrupper (2), enligt vilka den gemensamma utredningsgruppen inrättades,

har parterna enats om att ändra den skriftliga överenskommelsen om inrättande av en gemensam utredningsgrupp av den [ange datum], utfärdad i [ange plats för undertecknandet], som bifogas som kopia.

Undertecknarna har enats om att ovanstående överenskommelse bör ändras enligt följande:

| 1. | (Ändring ...) |
| --- | --- |

1.

(Ändring ...)

| 2. | (Ändring ...) |
| --- | --- |

2.

(Ändring ...)

Alla parter har noggrant övervägt de omständigheter som kräver att överenskommelsen om den gemensamma utredningsgruppen ändras. Ändringen/ändringarna av överenskommelsen om den gemensamma utredningsgruppen är/bedöms viktig(a) för att nå utredningsgruppens syfte.

Datum/underskrift

---

(1)  EGT C 197, 12.7.2000, s. 3.

(2)  EGT L 162, 20.6.2002, s. 1.

Tillägg IV

Förslag till kontrollista för den operativa handlingsplanen (1)

Parterna kan behandla följande punkter:

Inledning– Beskriv syftet med den gemensamma utredningsgruppen. Det räcker normalt med att citera artikeln om utredningsgruppens syfte.

Operativt förfarande– Ange plats(-erna) där den gemensamma utredningsgruppen sannolikt kommer att vara verksam, beskriv hur den kommer att administreras och hur utredningen kommer att genomföras med noteringar om nationell lagstiftning, riktlinjer och förfarande.

Gruppmedlemmarnas och/eller gruppdeltagarnas roll– Identifiera och beskriv de operativa rollerna och uppgifterna för varje medlem och/eller deltagare i den gemensamma utredningsgruppen (EU, medlemsstaterna, Europol, Eurojust, Olaf) om detta inte beskrivits i överenskommelsen.

Särskilda eller specifika åtgärder som ska genomföras– Identifiera och beskriv den utredningsverksamhet som kräver särskilda åtgärder eller förfarande, t.ex. barn som är misstänkta, offer, farlig/hotfull arbetsmiljö.

Verksamhet och utredningsbefogenheter– Identifiera och beskriv särskild verksamhet/särskilda utredningsmetoder som kommer att utnyttjas under utredningen, t.ex. inkräktande (intrusive) övervakning, uppgiftslämnare, avlyssning, osv., och tillhörande lagstiftning/förfarande.

Informationsutbyte och kommunikation– Beskriv hur information kommer att utbytas samt kommunikationsförfaranden och identifiera behörig partner eller organ, t.ex. Europol, Eurojust, Olaf, Seci, Interpol. Det kan bli nödvändigt att enas om ett kommunikationsspråk, överväga användningen av Europols säkra kommunikationsmedel (Siena) och analysregister som ett medel för en säker lagring av känslig information.

Underrättelseutvärdering och uppgiftsfördelning– Beskriv processen för insamling och utveckling av underrättelser och tillhörande riktlinjer.

Finansiella utredningar– Överväg behovet av att följa upp var pengarna kommer ifrån.

Insamling av bevismaterial– I enlighet med jurisdiktionen: identifiera lagstiftning, riktlinjer, förfarande, osv., som måste beaktas, inklusive ansvarigt organ/ansvarig person, krav på översättning av bevismaterial.

Lagföring– Identifiera behörig myndighet i varje land/jurisdiktion och de riktlinjer som avser beslut om lagföring, inklusive Eurojusts roll i detta avseende.

Vittnesmål– Identifiera sannolikheten för och införda förfaranden för varje jurisdiktion när det uppstår krav på att medlemmar i en gemensam utredningsgrupp ska lämna vittnesmål.

Offentlighet– Beskriv regler och förfaranden för alla jurisdiktioner där en gemensam utredningsgrupp sannolikt kommer att vara verksam.

Operativa och strategiska möten– Identifiera och beskriv möten som ska äga rum, deras frekvens och deltagare.

Administration och logistik– Alla frågor som rör administration, utrustning (t.ex. kontorslokaler, fordon, IT-utrustning eller annan teknisk utrustning), resurser, personal, medier, sekretessfrågor, osv., bör behandlas här:

Översättning

Kontorslokaler

Fordon

Annan teknisk utrustning

---

(1)  Innehållet i den operativa handlingsplanen är ett dynamiskt dokument som avspeglar praktiska spörsmål för en gemensam utredningsgrupp. Handlingsplanen bör överensstämma med avsnitt 13 om särskilda arrangemang i överenskommelsen om gemensamma utredningsgrupper. Några delar av avsnitt 13 kan överföras till den operativa handlingsplanen.

---

YTTRANDEN

Europeiska datatillsynsmannen

| 19.3.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 70/13 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 70/13

---

Yttrande från Europeiska datatillsynsmannenom förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en byrå för den operativa förvaltningen av stora it system inom området med frihet, säkerhet och rättvisa, ochom förslaget till rådets beslut om överförande av uppgifter som rör den operativa förvaltningen av SIS II och VIS till den byrå som inrättas genom förordning XX med tillämpning av avdelning VI i EU fördraget

2010/C 70/02

EUROPEISKA DATATILLSYNSMANNEN HAR ANTAGIT DETTA YTTRANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 16,

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 8,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (1), och

med beaktande av begäran om ett yttrande i enlighet med artikel 28.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter, som översändes till datatillsynsmannen den 11 augusti 2009 (2).

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

I.   INLEDNING – BAKGRUND TILL YTTRANDET

Beskrivning av förslagen

| 1. | Den 24 juni 2009 antog kommissionen ett lagstiftningspaket om inrättande av en byrå för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området med frihet, säkerhet och rättvisa. Paketet består av ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av byrån och ett förslag till rådets beslut om att till den byrån överföra uppgifter som rör den operativa förvaltningen av SIS II och VIS med tillämpning av avdelning VI i EU-fördraget (3). De två förslagen redovisas mer utförligt i ett meddelande som antogs samma dag (4). Den 11 augusti 2009 översändes förslagen och meddelandet till datatillsynsmannen för samråd tillsammans med konsekvensbedömningen och sammanfattningen av konsekvensbedömningen (5). |
| --- | --- |

1.

Den 24 juni 2009 antog kommissionen ett lagstiftningspaket om inrättande av en byrå för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området med frihet, säkerhet och rättvisa. Paketet består av ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av byrån och ett förslag till rådets beslut om att till den byrån överföra uppgifter som rör den operativa förvaltningen av SIS II och VIS med tillämpning av avdelning VI i EU-fördraget (3). De två förslagen redovisas mer utförligt i ett meddelande som antogs samma dag (4). Den 11 augusti 2009 översändes förslagen och meddelandet till datatillsynsmannen för samråd tillsammans med konsekvensbedömningen och sammanfattningen av konsekvensbedömningen (5).

| 2. | Den rättsliga grunden för den föreslagna förordningen återfinns i avdelning IV i EG-fördraget. Eftersom användningen av SIS II och VIS för polissamarbete och straffrättsligt samarbete för närvarande grundas på avdelning VI i EU-fördraget kompletteras den föreslagna förordningen av ett förslag till rådets beslut, som grundas på avdelning VI i EU-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Den rättsliga grunden för den föreslagna förordningen återfinns i avdelning IV i EG-fördraget. Eftersom användningen av SIS II och VIS för polissamarbete och straffrättsligt samarbete för närvarande grundas på avdelning VI i EU-fördraget kompletteras den föreslagna förordningen av ett förslag till rådets beslut, som grundas på avdelning VI i EU-fördraget.

| 3. | I rättsakterna om inrättande av SIS II, VIS och Eurodac fastställs att kommissionen ska ansvara för den operativa förvaltningen av dessa tre system (6). När det gäller SIS II och VIS är detta enbart avsett för en övergångsperiod, och därefter ska en förvaltningsmyndighet överta den operativa förvaltningen. I ett gemensamt uttalande av den 7 juni 2007 uppmanade Europaparlamentet och rådet kommissionen att, utifrån en konsekvensbedömning där olika alternativ analyserades, lägga fram de lagförslag som krävs för att överföra den långsiktiga operativa förvaltningen av SIS II och VIS till en byrå (7). Denna uppmaning har lett till de föreliggande förslagen. |
| --- | --- |

3.

I rättsakterna om inrättande av SIS II, VIS och Eurodac fastställs att kommissionen ska ansvara för den operativa förvaltningen av dessa tre system (6). När det gäller SIS II och VIS är detta enbart avsett för en övergångsperiod, och därefter ska en förvaltningsmyndighet överta den operativa förvaltningen. I ett gemensamt uttalande av den 7 juni 2007 uppmanade Europaparlamentet och rådet kommissionen att, utifrån en konsekvensbedömning där olika alternativ analyserades, lägga fram de lagförslag som krävs för att överföra den långsiktiga operativa förvaltningen av SIS II och VIS till en byrå (7). Denna uppmaning har lett till de föreliggande förslagen.

| 4. | Den byrå som inrättas genom den föreslagna förordningen kommer att ansvara för den operativa förvaltningen av SIS II och VIS, men även för Eurodac och eventuella andra stora it-system. Hänvisningen till ”andra stora it-system” kommer att diskuteras i punkterna 28–31 i detta yttrande. Enligt ingressen till den föreslagna förordningen är skälen till att föra in de tre stora it-systemen, och eventuella andra system, under ledningen av en byrå att skapa synergier och stordriftsfördelar, att uppnå en kritisk massa samt att garantera högsta möjliga utnyttjandegrad av kapital och personalresurser (8). |
| --- | --- |

4.

Den byrå som inrättas genom den föreslagna förordningen kommer att ansvara för den operativa förvaltningen av SIS II och VIS, men även för Eurodac och eventuella andra stora it-system. Hänvisningen till ”andra stora it-system” kommer att diskuteras i punkterna 28–31 i detta yttrande. Enligt ingressen till den föreslagna förordningen är skälen till att föra in de tre stora it-systemen, och eventuella andra system, under ledningen av en byrå att skapa synergier och stordriftsfördelar, att uppnå en kritisk massa samt att garantera högsta möjliga utnyttjandegrad av kapital och personalresurser (8).

| 5. | Genom den föreslagna förordningen inrättas en byrå med ställning som juridisk person som är självbestämmande i rättsligt, administrativt och finansiellt hänseende. Byrån kommer att utföra de uppgifter som åligger förvaltningsmyndigheten (eller kommissionen) enligt beskrivningen i rättsakterna om inrättande av SIS II, VIS och Eurodac. Byrån ska dessutom följa upp forskningen och, efter särskild begäran av kommissionen, genomföra pilotprojekt för utveckling eller operativ förvaltning av stora it-system med tillämpning av avdelning IV i EG-fördraget och eventuellt även det bredare området för frihet, säkerhet och rättvisa (se punkterna 28–31 nedan). |
| --- | --- |

5.

Genom den föreslagna förordningen inrättas en byrå med ställning som juridisk person som är självbestämmande i rättsligt, administrativt och finansiellt hänseende. Byrån kommer att utföra de uppgifter som åligger förvaltningsmyndigheten (eller kommissionen) enligt beskrivningen i rättsakterna om inrättande av SIS II, VIS och Eurodac. Byrån ska dessutom följa upp forskningen och, efter särskild begäran av kommissionen, genomföra pilotprojekt för utveckling eller operativ förvaltning av stora it-system med tillämpning av avdelning IV i EG-fördraget och eventuellt även det bredare området för frihet, säkerhet och rättvisa (se punkterna 28–31 nedan).

| 6. | Byråns förvaltnings- och ledningsstruktur ska bestå av en styrelse, med en företrädare för varje medlemsstat och två företrädare för kommissionen, en verkställande direktör som utses av styrelsen och rådgivande grupper, som bistår styrelsen med sakkunskap om respektive it-system. I nuläget förutses i förslaget tre rådgivande grupper för SIS II, VIS och Eurodac. |
| --- | --- |

6.

Byråns förvaltnings- och ledningsstruktur ska bestå av en styrelse, med en företrädare för varje medlemsstat och två företrädare för kommissionen, en verkställande direktör som utses av styrelsen och rådgivande grupper, som bistår styrelsen med sakkunskap om respektive it-system. I nuläget förutses i förslaget tre rådgivande grupper för SIS II, VIS och Eurodac.

| 7. | Genom det föreslagna rådsbeslutet överförs till byrån de uppgifter som genom rådets beslut 2007/533/RIF om SIS II och rådets beslut 2008/633/RIF om VIS ålades förvaltningsmyndigheten (9). Enligt det föreslagna beslutet beviljas dessutom Europol observatörsställning vid byråns styrelsemöten då en fråga rörande SIS II eller VIS står på dagordningen. Europol får också utse en företrädare till de rådgivande grupperna för SIS II och VIS (10). Även Eurojust har observatörsställning och får utse en företrädare, men bara i rådgivande grupper för SIS II. |
| --- | --- |

7.

Genom det föreslagna rådsbeslutet överförs till byrån de uppgifter som genom rådets beslut 2007/533/RIF om SIS II och rådets beslut 2008/633/RIF om VIS ålades förvaltningsmyndigheten (9). Enligt det föreslagna beslutet beviljas dessutom Europol observatörsställning vid byråns styrelsemöten då en fråga rörande SIS II eller VIS står på dagordningen. Europol får också utse en företrädare till de rådgivande grupperna för SIS II och VIS (10). Även Eurojust har observatörsställning och får utse en företrädare, men bara i rådgivande grupper för SIS II.

Samråd med datatillsynsmannen

| 8. | Datatillsynsmannen välkomnar att samråd hålls i denna fråga och rekommenderar att det hänvisas till detta samråd i skälen till förslaget, på samma sätt är brukligt för rättsakter om vilka samråd har hållits med datatillsynsmannen i enlighet med förordning (EG) nr 45/2001. |
| --- | --- |

8.

Datatillsynsmannen välkomnar att samråd hålls i denna fråga och rekommenderar att det hänvisas till detta samråd i skälen till förslaget, på samma sätt är brukligt för rättsakter om vilka samråd har hållits med datatillsynsmannen i enlighet med förordning (EG) nr 45/2001.

| 9. | Informella samråd har hållits med datatillsynsmannen innan förslaget antogs. Datatillsynsmannen välkomnade detta informella samråd och hälsar med tillfredsställelse att de flesta av datatillsynsmannens anmärkningar har beaktats i det slutliga förslaget. |
| --- | --- |

9.

Informella samråd har hållits med datatillsynsmannen innan förslaget antogs. Datatillsynsmannen välkomnade detta informella samråd och hälsar med tillfredsställelse att de flesta av datatillsynsmannens anmärkningar har beaktats i det slutliga förslaget.

| 10. | Självfallet följer datatillsynsmannen noga utvecklingen beträffande inrättandet av byrån som förväntas få ansvaret för att databaser som SIS II, VIS och Eurodac, som innehåller stora mängder personuppgifter, hanteras på ett riktigt och säkert sätt. Datatillsynsmannen motsätter sig inte att en sådan byrå inrättas, vilket kommer att redovisas mer utförligt i detta yttrande, så länge vissa eventuella risker som skulle kunna få omfattande konsekvenser för enskilda individers integritet behandlas tillräckligt ingående i de(n) grundläggande rättsakten/rättsakterna. |
| --- | --- |

10.

Självfallet följer datatillsynsmannen noga utvecklingen beträffande inrättandet av byrån som förväntas få ansvaret för att databaser som SIS II, VIS och Eurodac, som innehåller stora mängder personuppgifter, hanteras på ett riktigt och säkert sätt. Datatillsynsmannen motsätter sig inte att en sådan byrå inrättas, vilket kommer att redovisas mer utförligt i detta yttrande, så länge vissa eventuella risker som skulle kunna få omfattande konsekvenser för enskilda individers integritet behandlas tillräckligt ingående i de(n) grundläggande rättsakten/rättsakterna.

| 11. | Denna uppfattning utvecklas mer utförligt i del III och del IV i datatillsynsmannens yttrande, men dessförinnan görs en analys i del II av konsekvenserna för de föreliggande förslagen av Lissabonfördraget, som trädde i kraft den 1 december 2009. I del V återfinns datatillsynsmannens anmärkningar när det gäller en rad specifika bestämmelser i båda förslagen. |
| --- | --- |

11.

Denna uppfattning utvecklas mer utförligt i del III och del IV i datatillsynsmannens yttrande, men dessförinnan görs en analys i del II av konsekvenserna för de föreliggande förslagen av Lissabonfördraget, som trädde i kraft den 1 december 2009. I del V återfinns datatillsynsmannens anmärkningar när det gäller en rad specifika bestämmelser i båda förslagen.

II.   KONSEKVENSERNA AV LISSABONFÖRDRAGET

| 12. | Europeiska unionens juridiska form har förändrats radikalt i och med ikraftträdandet av Lissabonfördraget den 1 december 2009. EU:s behörighet har vidgats och lagstiftningsförfarandena har anpassats, särskilt när det gäller området med frihet, säkerhet och rättvisa. Datatillsynsmannen har analyserat konsekvenserna av förändringarna i fördragen för de föreliggande förslagen. |
| --- | --- |

12.

Europeiska unionens juridiska form har förändrats radikalt i och med ikraftträdandet av Lissabonfördraget den 1 december 2009. EU:s behörighet har vidgats och lagstiftningsförfarandena har anpassats, särskilt när det gäller området med frihet, säkerhet och rättvisa. Datatillsynsmannen har analyserat konsekvenserna av förändringarna i fördragen för de föreliggande förslagen.

| 13. | De rättsliga grunder som nämns i den föreslagna förordningen är artiklarna 62.2 a, 62.2 b ii, 63.1 a, 63.3 b och 66 i EG-fördraget. Texten i dessa artiklar kan i stor utsträckning spåras i artiklarna 77.1 b, 77.2 b, 77.2 a, 78.2 e, 79.2 c och 74 i EUF-fördraget. Lagstiftningsförfarandet för antagande av åtgärder på dessa rättsliga grunder kommer inte att ändras – medbeslutandeförfarandet har varit och kommer fortfarande att vara tillämpligt men kallas numera det ”ordinarie lagstiftningsförfarandet”. Konsekvenserna av de ändrade fördragen för den rättsliga grunden och lagstiftningsförfarandet för den föreslagna förordningen förefaller därför bli begränsade. |
| --- | --- |

13.

De rättsliga grunder som nämns i den föreslagna förordningen är artiklarna 62.2 a, 62.2 b ii, 63.1 a, 63.3 b och 66 i EG-fördraget. Texten i dessa artiklar kan i stor utsträckning spåras i artiklarna 77.1 b, 77.2 b, 77.2 a, 78.2 e, 79.2 c och 74 i EUF-fördraget. Lagstiftningsförfarandet för antagande av åtgärder på dessa rättsliga grunder kommer inte att ändras – medbeslutandeförfarandet har varit och kommer fortfarande att vara tillämpligt men kallas numera det ”ordinarie lagstiftningsförfarandet”. Konsekvenserna av de ändrade fördragen för den rättsliga grunden och lagstiftningsförfarandet för den föreslagna förordningen förefaller därför bli begränsade.

| 14. | Det föreslagna rådsbeslutet grundas för närvarande på artiklarna 30.1 a, 30.1 b och 34.2 c i EU-fördraget. I de nya fördragen har artikel 34 i EU-fördraget upphävts. Artikel 30.1 a ersätts med artikel 87.2 a i EUF-fördraget, där en grund inrättas för åtgärder avseende insamling, lagring, behandling, analys och utbyte av relevant information, som antagits i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet. Artikel 30.1 b i EU-fördraget, som berör operativt samarbete mellan de behöriga myndigheterna, ersätts med artikel 87.3 i EUF-fördraget, där ett särskilt lagstiftningsförfarande föreskrivs som innebär att rådet ska besluta med enhällighet efter att ha hört Europaparlamentet. Eftersom de två lagstiftningsförfarandena inte är förenliga med varandra kan artiklarna 87.2 a och 87.3 i EUF-fördraget inte längre utgöra en kombinerad rättslig grund för rådets beslut. Därför måste ett val göras. |
| --- | --- |

14.

Det föreslagna rådsbeslutet grundas för närvarande på artiklarna 30.1 a, 30.1 b och 34.2 c i EU-fördraget. I de nya fördragen har artikel 34 i EU-fördraget upphävts. Artikel 30.1 a ersätts med artikel 87.2 a i EUF-fördraget, där en grund inrättas för åtgärder avseende insamling, lagring, behandling, analys och utbyte av relevant information, som antagits i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet. Artikel 30.1 b i EU-fördraget, som berör operativt samarbete mellan de behöriga myndigheterna, ersätts med artikel 87.3 i EUF-fördraget, där ett särskilt lagstiftningsförfarande föreskrivs som innebär att rådet ska besluta med enhällighet efter att ha hört Europaparlamentet. Eftersom de två lagstiftningsförfarandena inte är förenliga med varandra kan artiklarna 87.2 a och 87.3 i EUF-fördraget inte längre utgöra en kombinerad rättslig grund för rådets beslut. Därför måste ett val göras.

| 15. | Datatillsynsmannen anser att artikel 87.2 a i EUF-fördraget kan vara den enda rättsliga grunden för den föreslagna åtgärden. Det skulle också vara det bästa alternativet eftersom användningen av det ordinarie lagstiftningsförfarandet innebär att Europaparlamentet är helt och hållet delaktigt och säkerställer förslagets demokratiska legitimitet (11). Därvidlag måste betonas att förslaget gäller inrättandet av en byrå som kommer att ansvara för skyddet av personuppgifter, som härrör från en grundläggande rättighet som erkänns i artikel 16 i EUF-fördraget och artikel 8 i stadgan om de grundläggande rättigheterna, som är bindande sedan den 1 december 2009. |
| --- | --- |

15.

Datatillsynsmannen anser att artikel 87.2 a i EUF-fördraget kan vara den enda rättsliga grunden för den föreslagna åtgärden. Det skulle också vara det bästa alternativet eftersom användningen av det ordinarie lagstiftningsförfarandet innebär att Europaparlamentet är helt och hållet delaktigt och säkerställer förslagets demokratiska legitimitet (11). Därvidlag måste betonas att förslaget gäller inrättandet av en byrå som kommer att ansvara för skyddet av personuppgifter, som härrör från en grundläggande rättighet som erkänns i artikel 16 i EUF-fördraget och artikel 8 i stadgan om de grundläggande rättigheterna, som är bindande sedan den 1 december 2009.

| 16. | Genom att artikel 87.2 a i EUF-fördraget blir den enda rättsliga grunden blir det dessutom möjligt för kommissionen att sammanföra de två föreliggande förslagen till en enda rättsakt för inrättandet av byrån, en förordning som antas i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet. |
| --- | --- |

16.

Genom att artikel 87.2 a i EUF-fördraget blir den enda rättsliga grunden blir det dessutom möjligt för kommissionen att sammanföra de två föreliggande förslagen till en enda rättsakt för inrättandet av byrån, en förordning som antas i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet.

| 17. | Datatillsynsmannen uppmanar under alla omständigheter kommissionen att klargöra situationen med kort varsel. |
| --- | --- |

17.

Datatillsynsmannen uppmanar under alla omständigheter kommissionen att klargöra situationen med kort varsel.

III.   INRÄTTANDET AV EN BYRÅ UR UPPGIFTSSKYDDSSYNPUNKT

| 18. | Som redan nämnts i punkt 3 uppmanade Europaparlamentet och rådet kommissionen att analysera alternativ och lägga fram de lagförslag som krävs för att överföra den långsiktiga operativa förvaltningen av SIS II och VIS till en byrå. Eurodac lades till av kommissionen. I konsekvensbedömningen redogör kommissionen för följande fem alternativ för den operativa förvaltningen av de tre systemen:






  — | Nuvarande ordning består, dvs. kommissionen står för förvaltningen vilket, i fråga om SIS II och VIS, innebär att uppgifter delegeras till två medlemsstater (Österrike och Frankrike). |
| --- | --- | --- |

18.

Som redan nämnts i punkt 3 uppmanade Europaparlamentet och rådet kommissionen att analysera alternativ och lägga fram de lagförslag som krävs för att överföra den långsiktiga operativa förvaltningen av SIS II och VIS till en byrå. Eurodac lades till av kommissionen. I konsekvensbedömningen redogör kommissionen för följande fem alternativ för den operativa förvaltningen av de tre systemen:

—

Nuvarande ordning består, dvs. kommissionen står för förvaltningen vilket, i fråga om SIS II och VIS, innebär att uppgifter delegeras till två medlemsstater (Österrike och Frankrike).

| — | Samma som alternativ 1, men kommissionen delegerar även den operativa förvaltningen av Eurodac till myndigheter i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

—

Samma som alternativ 1, men kommissionen delegerar även den operativa förvaltningen av Eurodac till myndigheter i medlemsstaterna.

| — | En ny byrå inrättas. |
| --- | --- |

—

En ny byrå inrättas.

| — | Den operativa förvaltningen överlämnas till Frontex. |
| --- | --- |

—

Den operativa förvaltningen överlämnas till Frontex.

| — | Den operativa förvaltningen av SIS II överlämnas till Europol och kommissionen behåller förvaltningen av VIS och Eurodac. |
| --- | --- |

—

Den operativa förvaltningen av SIS II överlämnas till Europol och kommissionen behåller förvaltningen av VIS och Eurodac.

Kommissionen har analyserat dessa alternativ ur fyra olika aspekter: driften, ledningen, finansiella frågor och rättsliga frågor.

| 19. | I sin analys av den rättsliga aspekten jämförde kommissionen dessa olika strukturer i fråga om effektivitet när det gäller att garantera grundläggande fri- och rättigheter, särskilt skyddet av personuppgifter. Slutsatsen blev att alternativen 3 och 4 var att föredra i det avseendet (12). När det gäller de två förstnämnda alternativen framhöll kommissionen de eventuella svårigheterna med datatillsynsmannens övervakning, som diskuterades under utvecklingen av SIS II. För de två förstnämnda alternativen hänvisade kommissionen dessutom till den besvärliga ansvarssituationen, som härrör från artikel 288 i EG-fördraget (numera artikel 340 i EUF-fördraget) om den förvaltning som genomförs av den nationella personalen skulle ifrågasättas. |
| --- | --- |

19.

I sin analys av den rättsliga aspekten jämförde kommissionen dessa olika strukturer i fråga om effektivitet när det gäller att garantera grundläggande fri- och rättigheter, särskilt skyddet av personuppgifter. Slutsatsen blev att alternativen 3 och 4 var att föredra i det avseendet (12). När det gäller de två förstnämnda alternativen framhöll kommissionen de eventuella svårigheterna med datatillsynsmannens övervakning, som diskuterades under utvecklingen av SIS II. För de två förstnämnda alternativen hänvisade kommissionen dessutom till den besvärliga ansvarssituationen, som härrör från artikel 288 i EG-fördraget (numera artikel 340 i EUF-fördraget) om den förvaltning som genomförs av den nationella personalen skulle ifrågasättas.

| 20. | Datatillsynsmannen instämmer med kommissionen i att, sett från datatillsynsmannens tillsynsperspektiv, en europeisk enhet skulle vara att föredra, som ansvarar för den operativa förvaltningen av ett stort it-system som SIS II, VIS och Eurodac. Om en enda enhet inrättades skulle det dessutom leda till att ansvarsfrågor och frågor om tillämplig lag klargjordes. Förordning (EG) nr 45/2001 skulle vara tillämplig på all verksamhet vid en sådan europeisk enhet. |
| --- | --- |

20.

Datatillsynsmannen instämmer med kommissionen i att, sett från datatillsynsmannens tillsynsperspektiv, en europeisk enhet skulle vara att föredra, som ansvarar för den operativa förvaltningen av ett stort it-system som SIS II, VIS och Eurodac. Om en enda enhet inrättades skulle det dessutom leda till att ansvarsfrågor och frågor om tillämplig lag klargjordes. Förordning (EG) nr 45/2001 skulle vara tillämplig på all verksamhet vid en sådan europeisk enhet.

| 21. | Nästa fråga är dock vilken typ av europeisk enhet det bör vara. Kommissionen diskuterar inrättandet av en ny byrå och användningen av två befintliga enheter, nämligen Frontex och Europol. Det finns ett starkt argument mot att Frontex och Europol skulle sköta den operativa förvaltningen av stora it-system, eftersom Frontex och Europol i fullgörandet av sina egna uppgifter, har ett eget intresse i användningen av personuppgifter. Europols tillgång till SIS II och VIS har redan slagits fast, och lagstiftning om Europols tillgång till Eurodac diskuteras för närvarande (13). Datatillsynsmannen anser att ett alternativ där den kombinerade operativa förvaltningen av en stor databas som SIS II, VIS och Eurodac överlåts till en oberoende enhet som inte har något eget intresse i egenskap av användare av databasen skulle vara att föredra. Därmed minskar risken för att uppgifter används på ett felaktigt sätt. Datatillsynsmannen vill här lyfta fram den grundläggande uppgiftsskyddsprincipen om ändamålsbegränsning, som kräver att personuppgifter inte får användas för ändamål som är oförenliga med det ändamål för vilket uppgifterna ursprungligen behandlades (14). |
| --- | --- |

21.

Nästa fråga är dock vilken typ av europeisk enhet det bör vara. Kommissionen diskuterar inrättandet av en ny byrå och användningen av två befintliga enheter, nämligen Frontex och Europol. Det finns ett starkt argument mot att Frontex och Europol skulle sköta den operativa förvaltningen av stora it-system, eftersom Frontex och Europol i fullgörandet av sina egna uppgifter, har ett eget intresse i användningen av personuppgifter. Europols tillgång till SIS II och VIS har redan slagits fast, och lagstiftning om Europols tillgång till Eurodac diskuteras för närvarande (13). Datatillsynsmannen anser att ett alternativ där den kombinerade operativa förvaltningen av en stor databas som SIS II, VIS och Eurodac överlåts till en oberoende enhet som inte har något eget intresse i egenskap av användare av databasen skulle vara att föredra. Därmed minskar risken för att uppgifter används på ett felaktigt sätt. Datatillsynsmannen vill här lyfta fram den grundläggande uppgiftsskyddsprincipen om ändamålsbegränsning, som kräver att personuppgifter inte får användas för ändamål som är oförenliga med det ändamål för vilket uppgifterna ursprungligen behandlades (14).

| 22. | Ett alternativ som kommissionen inte diskuterar är att kommissionen själv skulle stå för den operativa förvaltningen av systemen, utan någon delegering till nationell nivå. Ett näraliggande alternativ är inrättande av en exekutiv byrå i stället för en byrå. Även om det inte finns något principiellt från uppgiftsskyddssynpunkt som talar emot att kommissionen själv övertar uppgiften (kommissionen själv är inte användare av dessa system), menar datatillsynsmannen att det finns praktiska fördelar med en separat byrå. Valet av en byrå i stället för en exekutiv byrå kan också välkomnas, eftersom det hindrar att byrån, och dess verksamhet inrättas och fastställs enbart på grundval av ett kommissionsbeslut. Den aktuella byrån skulle inrättas på grundval av en förordning som har antagits i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet och är därför underkastad ett demokratiskt beslut. |
| --- | --- |

22.

Ett alternativ som kommissionen inte diskuterar är att kommissionen själv skulle stå för den operativa förvaltningen av systemen, utan någon delegering till nationell nivå. Ett näraliggande alternativ är inrättande av en exekutiv byrå i stället för en byrå. Även om det inte finns något principiellt från uppgiftsskyddssynpunkt som talar emot att kommissionen själv övertar uppgiften (kommissionen själv är inte användare av dessa system), menar datatillsynsmannen att det finns praktiska fördelar med en separat byrå. Valet av en byrå i stället för en exekutiv byrå kan också välkomnas, eftersom det hindrar att byrån, och dess verksamhet inrättas och fastställs enbart på grundval av ett kommissionsbeslut. Den aktuella byrån skulle inrättas på grundval av en förordning som har antagits i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet och är därför underkastad ett demokratiskt beslut.

| 23. | Datatillsynsmannen ser fördelarna med att inrätta en oberoende byrå. Datatillsynsmannen vill dock understryka att en sådan byrå endast bör inrättas under förutsättning att omfattningen av dess verksamhet och ansvar definieras tydligt. |
| --- | --- |

23.

Datatillsynsmannen ser fördelarna med att inrätta en oberoende byrå. Datatillsynsmannen vill dock understryka att en sådan byrå endast bör inrättas under förutsättning att omfattningen av dess verksamhet och ansvar definieras tydligt.

IV.   TVÅ ALLMÄNNA FARHÅGOR NÄR DET GÄLLER INRÄTTANDET AV BYRÅN

| 24. | Under den pågående lagstiftningsdebatten och offentliga debatten om detta förslag har farhågor förts fram om en eventuell ”storebrorsmyndighet”. Sådana uttalanden är kopplade till en eventuell funktionsglidning, men också till frågan om driftskompatibilitet mellan de olika it-systemen. Dessa två farhågor kommer att beröras i denna del av yttrandet. |
| --- | --- |

24.

Under den pågående lagstiftningsdebatten och offentliga debatten om detta förslag har farhågor förts fram om en eventuell ”storebrorsmyndighet”. Sådana uttalanden är kopplade till en eventuell funktionsglidning, men också till frågan om driftskompatibilitet mellan de olika it-systemen. Dessa två farhågor kommer att beröras i denna del av yttrandet.

| 25. | Datatillsynsmannen vill dock först framföra – som ett grundantagande – att risken för misstag eller missbruk av personuppgifter kan öka när större it-system anförtros samma driftsledning. Det totala antalet stora it-system som en och samma byrå sköter bör därför begränsas till ett antal som möjliggör tillräckliga garantier för skyddet av uppgifter. Med andra ord bör inte utgångspunkten vara att föra samman den operativa förvaltningen av så många stora it-system som möjligt under en byrå. |
| --- | --- |

25.

Datatillsynsmannen vill dock först framföra – som ett grundantagande – att risken för misstag eller missbruk av personuppgifter kan öka när större it-system anförtros samma driftsledning. Det totala antalet stora it-system som en och samma byrå sköter bör därför begränsas till ett antal som möjliggör tillräckliga garantier för skyddet av uppgifter. Med andra ord bör inte utgångspunkten vara att föra samman den operativa förvaltningen av så många stora it-system som möjligt under en byrå.

IV.1   Funktionsglidning

| 26. | Farhågorna för funktionsglidning sammanhänger med tanken att den nya byrån kommer att på eget initiativ kunna skapa och kombinera redan befintliga och nya stora it-system i en omfattning som just nu inte går att förutse. Datatillsynsmannen anser att denna funktionsglidning hos byrån går att undvika om, för det första, omfattningen av byråns (eventuella) verksamhet begränsas och definieras tydligt i den rättsakt genom vilken den inrättas och, för det andra, det säkerställs att varje utvidgning av verksamhetens omfattning grundas på ett demokratiskt beslutsförfarande, vanligtvis det ordinarie lagstiftningsförfarandet. |
| --- | --- |

26.

Farhågorna för funktionsglidning sammanhänger med tanken att den nya byrån kommer att på eget initiativ kunna skapa och kombinera redan befintliga och nya stora it-system i en omfattning som just nu inte går att förutse. Datatillsynsmannen anser att denna funktionsglidning hos byrån går att undvika om, för det första, omfattningen av byråns (eventuella) verksamhet begränsas och definieras tydligt i den rättsakt genom vilken den inrättas och, för det andra, det säkerställs att varje utvidgning av verksamhetens omfattning grundas på ett demokratiskt beslutsförfarande, vanligtvis det ordinarie lagstiftningsförfarandet.

| 27. | När det gäller begränsningen av byråns (eventuella) verksamhet talas i det föreliggande förslaget i artikel 1 både om operativ förvaltning av SIS II, VIS och Eurodac samt om utvecklingen och förvaltningen av andra storskaliga it-system, med tillämpning av avdelning IV i EG-fördraget. När det gäller fastställande av omfattningen leder det sistnämnda till följande tre frågor: Vad menas med ”utveckling”, vad menas med ”storskaliga it-system” och vad är innebörden i den fras som följer efter kommatecknet? Dessa tre frågor kommer att beröras nedan, i omvänd ordning. |
| --- | --- |

27.

När det gäller begränsningen av byråns (eventuella) verksamhet talas i det föreliggande förslaget i artikel 1 både om operativ förvaltning av SIS II, VIS och Eurodac samt om utvecklingen och förvaltningen av andra storskaliga it-system, med tillämpning av avdelning IV i EG-fördraget. När det gäller fastställande av omfattningen leder det sistnämnda till följande tre frågor: Vad menas med ”utveckling”, vad menas med ”storskaliga it-system” och vad är innebörden i den fras som följer efter kommatecknet? Dessa tre frågor kommer att beröras nedan, i omvänd ordning.

Vad är innebörden i frasen ”med tillämpning av avdelning IV i EG-fördraget”?

| 28. | Frasen ”med tillämpning av avdelning IV i EG-fördraget” innebär en begränsning av vilka stora it-system som byrån kan ansvara för. Datatillsynsmannen noterar emellertid att denna fras innebär en mer begränsad omfattning av eventuell verksamhet än vad som följer av rubriken på den föreslagna förordningen samt skälen 4 och 10. Dessa texter skiljer sig från artikel 1 i den meningen att de omfattar ett större område: i dessa texter hänvisas till området med frihet, säkerhet och rättvisa i stället för till det mer begränsade behörighetsområdet enligt avsnitt IV i EG-fördraget (visering, asyl, invandring och annan politik som rör fri rörlighet för personer). |
| --- | --- |

28.

Frasen ”med tillämpning av avdelning IV i EG-fördraget” innebär en begränsning av vilka stora it-system som byrån kan ansvara för. Datatillsynsmannen noterar emellertid att denna fras innebär en mer begränsad omfattning av eventuell verksamhet än vad som följer av rubriken på den föreslagna förordningen samt skälen 4 och 10. Dessa texter skiljer sig från artikel 1 i den meningen att de omfattar ett större område: i dessa texter hänvisas till området med frihet, säkerhet och rättvisa i stället för till det mer begränsade behörighetsområdet enligt avsnitt IV i EG-fördraget (visering, asyl, invandring och annan politik som rör fri rörlighet för personer).

| 29. | Skillnaden mellan avdelning IV i EG-fördraget och det vidare begreppet området med frihet, säkerhet och rättvisa (som också innefattar avdelning VI i EU-fördraget) noteras i artikel 6 i den föreslagna förordningen, där punkt 1 berör byråns möjlighet att genomföra pilotprojekt för utveckling eller operativ förvaltning av stora it-system med tillämpning av avdelning IV i EG-fördraget, och punkt 2 berör möjligheten att pilotprojekt avseende andra stora it-system genomförs av byrån inom området med frihet, säkerhet och rättvisa. Artikel 6.2 överensstämmer egentligen inte med artikel 1 i den föreslagna förordningen. |
| --- | --- |

29.

Skillnaden mellan avdelning IV i EG-fördraget och det vidare begreppet området med frihet, säkerhet och rättvisa (som också innefattar avdelning VI i EU-fördraget) noteras i artikel 6 i den föreslagna förordningen, där punkt 1 berör byråns möjlighet att genomföra pilotprojekt för utveckling eller operativ förvaltning av stora it-system med tillämpning av avdelning IV i EG-fördraget, och punkt 2 berör möjligheten att pilotprojekt avseende andra stora it-system genomförs av byrån inom området med frihet, säkerhet och rättvisa. Artikel 6.2 överensstämmer egentligen inte med artikel 1 i den föreslagna förordningen.

| 30. | Det faktum att artikel 1 strider mot titeln på den föreslagna förordningen samt mot skälen 4 och 10 och artikel 6.2 måste få en lösning. Med hänvisning till grundantagandet i punkt 25 ovan anser datatillsynsmannen att det i nuläget skulle vara att rekommendera att behörighetsområdet begränsas till stora it-system med tillämpning av avdelning IV i EG-fördraget. Sedan Lissabonfördragets ikraftträdande den 1 december 2009 skulle detta innebära en begränsning till de politiska områden som nämns i kapitel 2 i avsnitt V i EUF-fördraget. Sedan erfarenheter vunnits och byråns funktionssätt utvärderats med positivt resultat (se artikel 27 i förslaget och synpunkterna i punkt 49 nedan) kan kanske hänvisningen i artikel 1 vidgas till att omfatta hela området med frihet, säkerhet och rättvisa, så länge ett sådant beslut grundas på det ordinarie lagstiftningsförfarandet. |
| --- | --- |

30.

Det faktum att artikel 1 strider mot titeln på den föreslagna förordningen samt mot skälen 4 och 10 och artikel 6.2 måste få en lösning. Med hänvisning till grundantagandet i punkt 25 ovan anser datatillsynsmannen att det i nuläget skulle vara att rekommendera att behörighetsområdet begränsas till stora it-system med tillämpning av avdelning IV i EG-fördraget. Sedan Lissabonfördragets ikraftträdande den 1 december 2009 skulle detta innebära en begränsning till de politiska områden som nämns i kapitel 2 i avsnitt V i EUF-fördraget. Sedan erfarenheter vunnits och byråns funktionssätt utvärderats med positivt resultat (se artikel 27 i förslaget och synpunkterna i punkt 49 nedan) kan kanske hänvisningen i artikel 1 vidgas till att omfatta hela området med frihet, säkerhet och rättvisa, så länge ett sådant beslut grundas på det ordinarie lagstiftningsförfarandet.

| 31. | Om lagstiftaren skulle välja en omfattning som kan härledas från titeln och skälen 4 och 10 bör en annan fråga som rör artikel 6.2 klargöras. I motsats till den första punkten i artikel 6 preciseras inte i den andra punkten att genomförandet av pilotprogram avser utveckling eller operativ förvaltning av stora it-system. Den avsiktliga skillnaden mellan de två punkterna och avsaknaden av en tilläggsformulering i den andra punkten leder till frågan vad kommissionen egentligen har försökt åstadkomma. Innebär det att de pilotprojekt som omnämns i den första punkten bör omfatta en bedömning av eventuell utveckling och operativ förvaltning som görs av den nya byrån, och att en sådan bedömning inte ingår i pilotprojekten enligt den andra punkten? Om så är fallet bör det förtydligas i texten, eftersom ett utelämnande av ett förtydligande inte utesluter att byrån inför och står för operativ förvaltning av sådana system. Om kommissionen menade någonting annat bör detta också förtydligas. |
| --- | --- |

31.

Om lagstiftaren skulle välja en omfattning som kan härledas från titeln och skälen 4 och 10 bör en annan fråga som rör artikel 6.2 klargöras. I motsats till den första punkten i artikel 6 preciseras inte i den andra punkten att genomförandet av pilotprogram avser utveckling eller operativ förvaltning av stora it-system. Den avsiktliga skillnaden mellan de två punkterna och avsaknaden av en tilläggsformulering i den andra punkten leder till frågan vad kommissionen egentligen har försökt åstadkomma. Innebär det att de pilotprojekt som omnämns i den första punkten bör omfatta en bedömning av eventuell utveckling och operativ förvaltning som görs av den nya byrån, och att en sådan bedömning inte ingår i pilotprojekten enligt den andra punkten? Om så är fallet bör det förtydligas i texten, eftersom ett utelämnande av ett förtydligande inte utesluter att byrån inför och står för operativ förvaltning av sådana system. Om kommissionen menade någonting annat bör detta också förtydligas.

Vad är ett stort it-system?

| 32. | Begreppet ”stora it-system” kan diskuteras. Det finns inte alltid en gemensam uppfattning om vilka system som ska betraktas som stora it-system och vilka som inte ska det. Tolkningen av begreppet får viktiga konsekvenser för omfattningen av byråns eventuella framtida verksamhet. Det gemensamma draget för de tre stora it-system som nämns uttryckligen i förslaget är lagring av uppgifter i en centraliserad databas som kommissionen (för närvarande) ansvarar för. Det framgår inte klart om byråns eventuella framtida verksamhet begränsas till stora it-system med detta kännetecken, eller om decentraliserade system också kan ingå, där kommissionens ansvar begränsas till utveckling och underhåll av den gemensamma infrastrukturen i ett sådant system, t.ex. Prümsystemet och det europeiska informationssystemet för utbyte av uppgifter ur kriminalregister (Ecris) (15). För att förebygga alla framtida missförstånd uppmanar datatillsynsmannen lagstiftaren att förtydliga begreppet ”stora it-system” i samband med inrättandet av byrån. |
| --- | --- |

32.

Begreppet ”stora it-system” kan diskuteras. Det finns inte alltid en gemensam uppfattning om vilka system som ska betraktas som stora it-system och vilka som inte ska det. Tolkningen av begreppet får viktiga konsekvenser för omfattningen av byråns eventuella framtida verksamhet. Det gemensamma draget för de tre stora it-system som nämns uttryckligen i förslaget är lagring av uppgifter i en centraliserad databas som kommissionen (för närvarande) ansvarar för. Det framgår inte klart om byråns eventuella framtida verksamhet begränsas till stora it-system med detta kännetecken, eller om decentraliserade system också kan ingå, där kommissionens ansvar begränsas till utveckling och underhåll av den gemensamma infrastrukturen i ett sådant system, t.ex. Prümsystemet och det europeiska informationssystemet för utbyte av uppgifter ur kriminalregister (Ecris) (15). För att förebygga alla framtida missförstånd uppmanar datatillsynsmannen lagstiftaren att förtydliga begreppet ”stora it-system” i samband med inrättandet av byrån.

Vad menas med ”utveckling” av stora it-system?

| 33. | Vid sidan av den operativa förvaltningen av stora it-system kommer byrån också att utföra de uppgifter som fastställs i artikel 5 (uppföljning av forskning) och artikel 6 (pilotprojekt). Den första uppgiften innefattar övervakning av relevant forskning och rapportering av detta till kommissionen. Verksamhet i samband med pilotprojekten är genomförande av pilotprojekt för utveckling eller operativ förvaltning av stora it-system (se emellertid kommentarerna i punkt 31 ovan). I artikel 6 fastställs vad som avses med ”utveckling”. Användningen av ordet i artikel 1 leder till tanken att byrån kan ansvara för utvecklingen av stora it-system på eget initiativ. Detta är dock uteslutet genom formuleringen i artikel 6.1 och 6.2. Där anges klart och tydligt att byrån får göra det ”på särskild och preciserad begäran av kommissionen”. Med andra ord ligger initiativet till utvecklingen av nya stora it-system hos kommissionen. Varje beslut om att faktiskt inrätta ett nytt stort it-system bör självfallet grundas på de lagstiftningsförfaranden som föreskrivs i EUF-fördraget. För att ytterligare förstärka formuleringen i artikel 6 i den föreslagna förordningen skulle lagstiftaren kunna lägga till ordet ”endast” i början av artikel 6.1 och 6.2. |
| --- | --- |

33.

Vid sidan av den operativa förvaltningen av stora it-system kommer byrån också att utföra de uppgifter som fastställs i artikel 5 (uppföljning av forskning) och artikel 6 (pilotprojekt). Den första uppgiften innefattar övervakning av relevant forskning och rapportering av detta till kommissionen. Verksamhet i samband med pilotprojekten är genomförande av pilotprojekt för utveckling eller operativ förvaltning av stora it-system (se emellertid kommentarerna i punkt 31 ovan). I artikel 6 fastställs vad som avses med ”utveckling”. Användningen av ordet i artikel 1 leder till tanken att byrån kan ansvara för utvecklingen av stora it-system på eget initiativ. Detta är dock uteslutet genom formuleringen i artikel 6.1 och 6.2. Där anges klart och tydligt att byrån får göra det ”på särskild och preciserad begäran av kommissionen”. Med andra ord ligger initiativet till utvecklingen av nya stora it-system hos kommissionen. Varje beslut om att faktiskt inrätta ett nytt stort it-system bör självfallet grundas på de lagstiftningsförfaranden som föreskrivs i EUF-fördraget. För att ytterligare förstärka formuleringen i artikel 6 i den föreslagna förordningen skulle lagstiftaren kunna lägga till ordet ”endast” i början av artikel 6.1 och 6.2.

Sammanfattning

| 34. | Som tidigare sagts kan risken för funktionsglidning hos byrån undvikas om, för det första, omfattningen av byråns (eventuella) verksamhet begränsas och definieras tydligt i den rättsakt genom vilken den inrättas och, för det andra, det säkerställs att varje utvidgning av verksamhetens omfattning grundas på en demokratisk beslutsprocess, vanligtvis det ordinarie lagstiftningsförfarandet. Den föreliggande texten innehåller redan förtydliganden som begränsar risken för funktionsglidning. |
| --- | --- |

34.

Som tidigare sagts kan risken för funktionsglidning hos byrån undvikas om, för det första, omfattningen av byråns (eventuella) verksamhet begränsas och definieras tydligt i den rättsakt genom vilken den inrättas och, för det andra, det säkerställs att varje utvidgning av verksamhetens omfattning grundas på en demokratisk beslutsprocess, vanligtvis det ordinarie lagstiftningsförfarandet. Den föreliggande texten innehåller redan förtydliganden som begränsar risken för funktionsglidning.

| 35. | Viss osäkerhet kvarstår emellertid i fråga om den exakta omfattningen av den nya byråns eventuella verksamhet. Lagstiftaren bör, först och främst, förtydliga och medvetet fastställa om verksamhetens omfattning är begränsad till kapitel 2 i avdelning V i EUF-fördraget eller om den eventuellt ska omfatta alla stora it-system som utvecklas på området med frihet, säkerhet och rättvisa. Lagstiftaren bör för det andra förtydliga begreppet ”stora it-system” inom denna ram och klargöra om det är begränsat till stora it-system för lagring av uppgifter i en centraliserad databas som kommissionen eller byrån ansvarar för. För det tredje kan texten i artikel 6 förstärkas ytterligare, även om den redan förhindrar att byrån på eget initiativ utvecklar nya it-system, genom att ordet ”endast” läggs till i punkterna 1 och 2, om den sistnämnda bibehålls. |
| --- | --- |

35.

Viss osäkerhet kvarstår emellertid i fråga om den exakta omfattningen av den nya byråns eventuella verksamhet. Lagstiftaren bör, först och främst, förtydliga och medvetet fastställa om verksamhetens omfattning är begränsad till kapitel 2 i avdelning V i EUF-fördraget eller om den eventuellt ska omfatta alla stora it-system som utvecklas på området med frihet, säkerhet och rättvisa. Lagstiftaren bör för det andra förtydliga begreppet ”stora it-system” inom denna ram och klargöra om det är begränsat till stora it-system för lagring av uppgifter i en centraliserad databas som kommissionen eller byrån ansvarar för. För det tredje kan texten i artikel 6 förstärkas ytterligare, även om den redan förhindrar att byrån på eget initiativ utvecklar nya it-system, genom att ordet ”endast” läggs till i punkterna 1 och 2, om den sistnämnda bibehålls.

IV.2   Driftskompatibilitet

| 36. | Begreppet ”driftskompatibilitet” är inte entydigt. Datatillsynsmannen drog den slutsatsen i sina synpunkter av den 10 mars 2006 om kommissionens meddelande om interoperabilitet mellan EU:s databaser (16). När det gäller den nya byrån måste begreppet driftskompatibilitet tolkas som att det innefattar risken för att flera stora it-system förs in under en enda byrås operativa förvaltning och att liknande teknik kommer att användas för alla system vilka därmed lätt kan kopplas samman. Rent generellt instämmer datatillsynsmannen i denna farhåga. I sina synpunkter av den 10 mars 2006 konstaterade datatillsynsmannen att det faktum att det blir tekniskt genomförbart att koppla samman olika stora it-system utgör en stark drivkraft att faktiskt göra det. Detta är ett starkt skäl till att återigen betona vikten av reglerna för uppgiftsskydd. Datatillsynsmannen underströk därför att driftskompatibilitet mellan stora it-system endast kan möjliggöras med full respekt för principerna om uppgiftsskydd och särskilt med full respekt för den tidigare nämnda principen om ändamålsbegränsning (se punkt 21 ovan). |
| --- | --- |

36.

Begreppet ”driftskompatibilitet” är inte entydigt. Datatillsynsmannen drog den slutsatsen i sina synpunkter av den 10 mars 2006 om kommissionens meddelande om interoperabilitet mellan EU:s databaser (16). När det gäller den nya byrån måste begreppet driftskompatibilitet tolkas som att det innefattar risken för att flera stora it-system förs in under en enda byrås operativa förvaltning och att liknande teknik kommer att användas för alla system vilka därmed lätt kan kopplas samman. Rent generellt instämmer datatillsynsmannen i denna farhåga. I sina synpunkter av den 10 mars 2006 konstaterade datatillsynsmannen att det faktum att det blir tekniskt genomförbart att koppla samman olika stora it-system utgör en stark drivkraft att faktiskt göra det. Detta är ett starkt skäl till att återigen betona vikten av reglerna för uppgiftsskydd. Datatillsynsmannen underströk därför att driftskompatibilitet mellan stora it-system endast kan möjliggöras med full respekt för principerna om uppgiftsskydd och särskilt med full respekt för den tidigare nämnda principen om ändamålsbegränsning (se punkt 21 ovan).

| 37. | Det eventuella incitamentet att göra stora it-system kompatibla om teknik används som underlättar sammankopplande har emellertid inte nödvändigtvis något att göra med inrättandet av en ny byrå. Även utan en sådan byrå skulle system kunna utvecklas på liknande sätt som kan leda till driftskompatibilitet. |
| --- | --- |

37.

Det eventuella incitamentet att göra stora it-system kompatibla om teknik används som underlättar sammankopplande har emellertid inte nödvändigtvis något att göra med inrättandet av en ny byrå. Även utan en sådan byrå skulle system kunna utvecklas på liknande sätt som kan leda till driftskompatibilitet.

| 38. | Vilken struktur som än väljs för den operativa förvaltningen kan driftskompatibilitet möjliggöras endast om det är förenligt med reglerna om uppgiftsskydd och själva beslutet om detta grundas på ett ordinarie lagstiftningsförfarande. Av den föreslagna förordningen framgår att beslutet att göra stora it-system driftskompatibla inte är ett beslut som byrån kan fatta (se även analysen i punkt 33 ovan). För att uttrycka det ännu tydligare, enligt kommissionens meddelande om EU:s tillsynsmyndigheter av den 11 mars 2008 får kommissionen inte delegera befogenheten att anta allmängiltiga bestämmelser till en byrå (17). Så länge ett sådant beslut inte har fattats måste byrån tillämpa ordentliga säkerhetsåtgärder för att förhindra all eventuell sammankoppling av de stora it-system som den förvaltar (angående säkerhetsåtgärder, se även punkterna 46 och 47). |
| --- | --- |

38.

Vilken struktur som än väljs för den operativa förvaltningen kan driftskompatibilitet möjliggöras endast om det är förenligt med reglerna om uppgiftsskydd och själva beslutet om detta grundas på ett ordinarie lagstiftningsförfarande. Av den föreslagna förordningen framgår att beslutet att göra stora it-system driftskompatibla inte är ett beslut som byrån kan fatta (se även analysen i punkt 33 ovan). För att uttrycka det ännu tydligare, enligt kommissionens meddelande om EU:s tillsynsmyndigheter av den 11 mars 2008 får kommissionen inte delegera befogenheten att anta allmängiltiga bestämmelser till en byrå (17). Så länge ett sådant beslut inte har fattats måste byrån tillämpa ordentliga säkerhetsåtgärder för att förhindra all eventuell sammankoppling av de stora it-system som den förvaltar (angående säkerhetsåtgärder, se även punkterna 46 och 47).

| 39. | Driftskompatibilitet (planerad eller eventuellt planerad i framtiden) kan ingå i kommissionens begäran att byrån ska genomföra ett pilotprojekt för utvecklingen av ett nytt stort it-system, som beskrivs i artikel 6 i den föreslagna förordningen. Det leder också till frågan hur kommissionen kommer att gå till väga för att begära ett sådant pilotprojekt av byrån. Kommissionens begäran bör under alla omständigheter grundas på åtminstone en preliminär bedömning av huruvida det stora it-systemet i sig, och driftskompatibiliteten i synnerhet, är förenligt med kraven på uppgiftsskydd och mer generellt med den rättsliga grunden för inrättande av dessa system. Vidare kan ett obligatoriskt samråd med Europaparlamentet och datatillsynsmannen ingå i förfarandet inför en sådan begäran. Själva begäran från kommissionen till byrån bör under alla omständigheter göras tillgänglig för alla berörda parter, inklusive parlamentet och datatillsynsmannen. Datatillsynsmannen uppmanar lagstiftaren att tydligt klargöra detta förfarande. |
| --- | --- |

39.

Driftskompatibilitet (planerad eller eventuellt planerad i framtiden) kan ingå i kommissionens begäran att byrån ska genomföra ett pilotprojekt för utvecklingen av ett nytt stort it-system, som beskrivs i artikel 6 i den föreslagna förordningen. Det leder också till frågan hur kommissionen kommer att gå till väga för att begära ett sådant pilotprojekt av byrån. Kommissionens begäran bör under alla omständigheter grundas på åtminstone en preliminär bedömning av huruvida det stora it-systemet i sig, och driftskompatibiliteten i synnerhet, är förenligt med kraven på uppgiftsskydd och mer generellt med den rättsliga grunden för inrättande av dessa system. Vidare kan ett obligatoriskt samråd med Europaparlamentet och datatillsynsmannen ingå i förfarandet inför en sådan begäran. Själva begäran från kommissionen till byrån bör under alla omständigheter göras tillgänglig för alla berörda parter, inklusive parlamentet och datatillsynsmannen. Datatillsynsmannen uppmanar lagstiftaren att tydligt klargöra detta förfarande.

V.   SÄRSKILDA KOMMENTARER

Skäl 16 och artikel 25 i den föreslagna förordningen: hänvisningar till förordning (EG) nr 45/2001

| 40. | I och med den föreslagna förordningen inrättas en oberoende byrå med ställning som juridisk person. I skäl 6 i den föreslagna förordningen anges att en sådan byrå inrättas eftersom förvaltningsmyndigheten bör vara självbestämmande i rättsligt, administrativt och finansiellt hänseende. Som redan konstaterats i punkt 20 ovan innebär inrättandet av en enda enhet att ansvarsfrågor och frågor om tillämplig lag klargörs. |
| --- | --- |

40.

I och med den föreslagna förordningen inrättas en oberoende byrå med ställning som juridisk person. I skäl 6 i den föreslagna förordningen anges att en sådan byrå inrättas eftersom förvaltningsmyndigheten bör vara självbestämmande i rättsligt, administrativt och finansiellt hänseende. Som redan konstaterats i punkt 20 ovan innebär inrättandet av en enda enhet att ansvarsfrågor och frågor om tillämplig lag klargörs.

| 41. | I artikel 25 i den föreslagna förordningen bekräftas att den nya byråns behandling av information omfattas av förordning (EG) nr 45/2001. I skäl 16 framhålls också att detta innebär att datatillsynsmannen ska ha rätt att från byrån erhålla alla uppgifter som denne behöver för sina undersökningar. |
| --- | --- |

41.

I artikel 25 i den föreslagna förordningen bekräftas att den nya byråns behandling av information omfattas av förordning (EG) nr 45/2001. I skäl 16 framhålls också att detta innebär att datatillsynsmannen ska ha rätt att från byrån erhålla alla uppgifter som denne behöver för sina undersökningar.

| 42. | Datatillsynsmannen välkomnar att tillämpligheten av förordning (EG) nr 45/2001 på den nya byråns verksamhet understryks på det sättet. I det föreslagna rådsbeslutet saknas en hänvisning till förordning (EG) nr 45/2001, trots att det är uppenbart att byrån också kommer att vara bunden av bestämmelserna i den förordningen när databasen används för verksamhet inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete. I och med Lissabonfördragets ikraftträdande, och om lagstiftaren beslutar att bibehålla uppdelningen mellan två rättsakter (se synpunkterna i del II ovan) finns ingen anledning att inte hänvisa till förordning (EG) nr 45/2001 också i skälen och/eller bestämmelserna i rådets beslut. |
| --- | --- |

42.

Datatillsynsmannen välkomnar att tillämpligheten av förordning (EG) nr 45/2001 på den nya byråns verksamhet understryks på det sättet. I det föreslagna rådsbeslutet saknas en hänvisning till förordning (EG) nr 45/2001, trots att det är uppenbart att byrån också kommer att vara bunden av bestämmelserna i den förordningen när databasen används för verksamhet inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete. I och med Lissabonfördragets ikraftträdande, och om lagstiftaren beslutar att bibehålla uppdelningen mellan två rättsakter (se synpunkterna i del II ovan) finns ingen anledning att inte hänvisa till förordning (EG) nr 45/2001 också i skälen och/eller bestämmelserna i rådets beslut.

Artikel 9.1 o i den föreslagna förordningen: uppgiftsskyddsombud

| 43. | Datatillsynsmannen hälsar också med tillfredsställelse att utnämningen av ett uppgiftsskyddsombud anges uttryckligen i artikel 9.1 o i den föreslagna förordningen. Datatillsynsmannen vill betona vikten av att utnämna ett uppgiftsskyddsombud i ett tidigt skede, med beaktande av datatillsynsmannens ståndpunktsdokument om uppgiftsskyddsombud (18). |
| --- | --- |

43.

Datatillsynsmannen hälsar också med tillfredsställelse att utnämningen av ett uppgiftsskyddsombud anges uttryckligen i artikel 9.1 o i den föreslagna förordningen. Datatillsynsmannen vill betona vikten av att utnämna ett uppgiftsskyddsombud i ett tidigt skede, med beaktande av datatillsynsmannens ståndpunktsdokument om uppgiftsskyddsombud (18).

Artikel 9.1 i och 9.1 j i den föreslagna förordningen: årligt arbetsprogram och verksamhetsrapport

| 44. | Datatillsynsmannen har, på grundval av förordning (EG) nr 45/2001 och genom rättsakter om inrättande av it-systemen, kontrollbefogenheter över byrån. Dessa befogenheter, som finns förtecknade i artikel 47 i förordning (EG) nr 45/2001, åberopas oftast då reglerna för uppgiftsskydd redan har överträtts. Datatillsynsmannen är angelägen om att få regelbunden information, inte bara i efterhand utan även i förhand, om byråns verksamhet. Datatillsynsmannen har nyligen utvecklat rutiner tillsammans med kommissionen som tillmötesgår denna önskan. Datatillsynsmannen uttrycker en förhoppning om ett sådant tillfredsställande samarbete också med den nyinrättade byrån. Mot bakgrund av det rekommenderar datatillsynsmannen lagstiftaren att föra in datatillsynsmannen i förteckningen över mottagare av det årliga arbetsprogrammet och den årliga verksamhetsrapporten, som regleras i artikel 9.1 i och 9.1 j i den föreslagna förordningen. |
| --- | --- |

44.

Datatillsynsmannen har, på grundval av förordning (EG) nr 45/2001 och genom rättsakter om inrättande av it-systemen, kontrollbefogenheter över byrån. Dessa befogenheter, som finns förtecknade i artikel 47 i förordning (EG) nr 45/2001, åberopas oftast då reglerna för uppgiftsskydd redan har överträtts. Datatillsynsmannen är angelägen om att få regelbunden information, inte bara i efterhand utan även i förhand, om byråns verksamhet. Datatillsynsmannen har nyligen utvecklat rutiner tillsammans med kommissionen som tillmötesgår denna önskan. Datatillsynsmannen uttrycker en förhoppning om ett sådant tillfredsställande samarbete också med den nyinrättade byrån. Mot bakgrund av det rekommenderar datatillsynsmannen lagstiftaren att föra in datatillsynsmannen i förteckningen över mottagare av det årliga arbetsprogrammet och den årliga verksamhetsrapporten, som regleras i artikel 9.1 i och 9.1 j i den föreslagna förordningen.

Artikel 9.1 r i den föreslagna förordningen: datatillsynsmannens granskning

| 45. | I artikel 9.1 r i den föreslagna förordningen behandlas datatillsynsmannens rapport om granskningen enligt artikel 45 i förordning (EG) nr 1987/2006 om SIS II och artikel 42.2 i förordning (EG) nr 767/2008 om VIS. Den nuvarande lydelsen ger intrycket att byrån helt och hållet själv kan avgöra hur uppföljningen av granskningen ska ske, inbegripet en möjlighet att inte alls följa några rekommendationer. Även om byrån kan lämna synpunkter på rapporten och fritt bestämma om hur datatillsynsmannens rekommendationer ska genomföras, är det inte ett alternativ att inte alls följa rekommendationerna. Datatillsynsmannen föreslår därför att denna artikel tas bort eller att formuleringen ”och besluta hur granskningen ska följas upp” ersätts med ”och besluta hur rekommendationerna ska genomföras på lämpligaste sätt efter granskningen”. |
| --- | --- |

45.

I artikel 9.1 r i den föreslagna förordningen behandlas datatillsynsmannens rapport om granskningen enligt artikel 45 i förordning (EG) nr 1987/2006 om SIS II och artikel 42.2 i förordning (EG) nr 767/2008 om VIS. Den nuvarande lydelsen ger intrycket att byrån helt och hållet själv kan avgöra hur uppföljningen av granskningen ska ske, inbegripet en möjlighet att inte alls följa några rekommendationer. Även om byrån kan lämna synpunkter på rapporten och fritt bestämma om hur datatillsynsmannens rekommendationer ska genomföras, är det inte ett alternativ att inte alls följa rekommendationerna. Datatillsynsmannen föreslår därför att denna artikel tas bort eller att formuleringen ”och besluta hur granskningen ska följas upp” ersätts med ”och besluta hur rekommendationerna ska genomföras på lämpligaste sätt efter granskningen”.

Artikel 9.1 n, artikel 14.6 g och artikel 26 i den föreslagna förordningen: säkerhetsbestämmelser

| 46. | I den föreslagna förordningen föreskrivs att den verkställande direktören ska överlämna till styrelsen för antagande utkast till nödvändiga säkerhetsåtgärder, inklusive en säkerhetsplan (se artiklarna 14.6. g och 9.1 n). Säkerheten nämns också i artikel 26, som gäller säkerhetsbestämmelser om skydd av sekretessbelagda uppgifter och uppgifter som inte är sekretessbelagda men av känslig natur. Hänvisning görs till kommissionens beslut 2001/844/EG, EKSG, Euratom (19) av den 29 november 2001 och i punkt 2 till de säkerhetsprinciper för behandling av icke sekretessbelagd men känslig information som antagits och genomförts av Europeiska kommissionen. Bortsett från de synpunkter som följer i nästa punkt rekommenderar datatillsynsmannen lagstiftaren att även ta med en hänvisning till specifik dokumentation i punkt 2, eftersom den punkten är ganska vag i sin nuvarande lydelse. |
| --- | --- |

46.

I den föreslagna förordningen föreskrivs att den verkställande direktören ska överlämna till styrelsen för antagande utkast till nödvändiga säkerhetsåtgärder, inklusive en säkerhetsplan (se artiklarna 14.6. g och 9.1 n). Säkerheten nämns också i artikel 26, som gäller säkerhetsbestämmelser om skydd av sekretessbelagda uppgifter och uppgifter som inte är sekretessbelagda men av känslig natur. Hänvisning görs till kommissionens beslut 2001/844/EG, EKSG, Euratom (19) av den 29 november 2001 och i punkt 2 till de säkerhetsprinciper för behandling av icke sekretessbelagd men känslig information som antagits och genomförts av Europeiska kommissionen. Bortsett från de synpunkter som följer i nästa punkt rekommenderar datatillsynsmannen lagstiftaren att även ta med en hänvisning till specifik dokumentation i punkt 2, eftersom den punkten är ganska vag i sin nuvarande lydelse.

| 47. | Datatillsynsmannen vill framhålla att rättsakterna som ligger till grund för SIS II, VIS och Eurodac innehåller utförliga säkerhetsbestämmelser. Det är inte självklart att dessa specifika bestämmelser helt och hållet liknar eller är helt förenliga med de regler som det hänvisas till i artikel 26. Eftersom den högsta säkerhetsnivån bör säkerställas genom säkerhetsplanen rekommenderar datatillsynsmannen lagstiftaren att vidga artikel 26 till en mer allmän säkerhetsbestämmelse och införa hänvisningar till de relevanta bestämmelserna i rättsakterna om de tre stora it-systemen. Detta bör föregås av en bedömning av i vilken utsträckning de bestämmelser som det hänvisas till liknar och är förenliga med varandra. Dessutom bör en koppling göras mellan denna vidare bestämmelse och artiklarna 14.6 g och 9.1 n, som berör utarbetande och antagande av säkerhetsåtgärder och en säkerhetsplan. |
| --- | --- |

47.

Datatillsynsmannen vill framhålla att rättsakterna som ligger till grund för SIS II, VIS och Eurodac innehåller utförliga säkerhetsbestämmelser. Det är inte självklart att dessa specifika bestämmelser helt och hållet liknar eller är helt förenliga med de regler som det hänvisas till i artikel 26. Eftersom den högsta säkerhetsnivån bör säkerställas genom säkerhetsplanen rekommenderar datatillsynsmannen lagstiftaren att vidga artikel 26 till en mer allmän säkerhetsbestämmelse och införa hänvisningar till de relevanta bestämmelserna i rättsakterna om de tre stora it-systemen. Detta bör föregås av en bedömning av i vilken utsträckning de bestämmelser som det hänvisas till liknar och är förenliga med varandra. Dessutom bör en koppling göras mellan denna vidare bestämmelse och artiklarna 14.6 g och 9.1 n, som berör utarbetande och antagande av säkerhetsåtgärder och en säkerhetsplan.

Artiklarna 7.4 och 19 i den föreslagna förordningen: byråns säte

| 48. | Datatillsynsmannen är medveten om att beslutet om byråns säte, som kommer att anges i artikel 7.4, i hög grad är ett politiskt beslut. Datatillsynsmannen rekommenderar ändå, mot bakgrund av artikel 19 om överenskommelse om säte, att valet av säte grundas på objektiva kriterier såsom vilka lokaler som finns tillgängliga – det bör vara en fristående byggnad som endast är avsedd för byrån – och möjligheten att garantera säkerheten i byggnaden. |
| --- | --- |

48.

Datatillsynsmannen är medveten om att beslutet om byråns säte, som kommer att anges i artikel 7.4, i hög grad är ett politiskt beslut. Datatillsynsmannen rekommenderar ändå, mot bakgrund av artikel 19 om överenskommelse om säte, att valet av säte grundas på objektiva kriterier såsom vilka lokaler som finns tillgängliga – det bör vara en fristående byggnad som endast är avsedd för byrån – och möjligheten att garantera säkerheten i byggnaden.

Artikel 27 i den föreslagna förordningen: utvärdering

| 49. | I artikel 27 i den föreslagna förordningen fastställs att styrelsen ska beställa en oberoende extern utvärdering senast tre år efter det att byrån inlett sin verksamhet och vart femte år därefter, på grundval av de direktiv som styrelsen utfärdat efter samråd med kommissionen. För att garantera att uppgiftsskydd ingår i dessa direktiv rekommenderar datatillsynsmannen lagstiftaren att hänvisa uttryckligen till detta i den första punkten. Datatillsynsmannen uppmanar också lagstiftaren att räkna upp exempel på de berörda parter som omnämns i punkt 2, och att i det sammanhanget inkludera datatillsynsmannen. Datatillsynsmannen rekommenderar dessutom lagstiftaren att ta med datatillsynsmannen i listan över de institutioner som erhåller de dokument som omnämns i punkt 3. |
| --- | --- |

49.

I artikel 27 i den föreslagna förordningen fastställs att styrelsen ska beställa en oberoende extern utvärdering senast tre år efter det att byrån inlett sin verksamhet och vart femte år därefter, på grundval av de direktiv som styrelsen utfärdat efter samråd med kommissionen. För att garantera att uppgiftsskydd ingår i dessa direktiv rekommenderar datatillsynsmannen lagstiftaren att hänvisa uttryckligen till detta i den första punkten. Datatillsynsmannen uppmanar också lagstiftaren att räkna upp exempel på de berörda parter som omnämns i punkt 2, och att i det sammanhanget inkludera datatillsynsmannen. Datatillsynsmannen rekommenderar dessutom lagstiftaren att ta med datatillsynsmannen i listan över de institutioner som erhåller de dokument som omnämns i punkt 3.

VI.   SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER

| 50. | Inledningsvis framhåller datatillsynsmannen det omöjliga i att grunda det föreslagna rådsbeslutet på de två artiklarna i EUF-fördraget som efterträder de artiklar i EU-fördraget på vilka förslaget för närvarande grundas. Datatillsynsmannen uppmanar kommissionen att klarlägga situationen, att överväga att som rättslig grund använda den artikel som ger Europaparlamentet störst makt och att överväga att sammanföra de båda förslagen till en förordning. |
| --- | --- |

50.

Inledningsvis framhåller datatillsynsmannen det omöjliga i att grunda det föreslagna rådsbeslutet på de två artiklarna i EUF-fördraget som efterträder de artiklar i EU-fördraget på vilka förslaget för närvarande grundas. Datatillsynsmannen uppmanar kommissionen att klarlägga situationen, att överväga att som rättslig grund använda den artikel som ger Europaparlamentet störst makt och att överväga att sammanföra de båda förslagen till en förordning.

| 51. | Datatillsynsmannen har analyserat de olika alternativen för den operativa förvaltningen av SIS II, VIS och Eurodac och ser fördelarna med att inrätta en byrå för den operativa förvaltningen av vissa stora it-system. Datatillsynsmannen vill dock understryka att en sådan byrå endast bör inrättas om omfattningen av dess verksamhet och ansvar definieras tydligt. |
| --- | --- |

51.

Datatillsynsmannen har analyserat de olika alternativen för den operativa förvaltningen av SIS II, VIS och Eurodac och ser fördelarna med att inrätta en byrå för den operativa förvaltningen av vissa stora it-system. Datatillsynsmannen vill dock understryka att en sådan byrå endast bör inrättas om omfattningen av dess verksamhet och ansvar definieras tydligt.

| 52. | Datatillsynsmannen har redogjort för två allmänna farhågor som rör uppgiftsskydd när det gäller inrättandet av en byrå: risken för funktionsglidning och konsekvenserna för driftskompatibiliteten mellan systemen. |
| --- | --- |

52.

Datatillsynsmannen har redogjort för två allmänna farhågor som rör uppgiftsskydd när det gäller inrättandet av en byrå: risken för funktionsglidning och konsekvenserna för driftskompatibiliteten mellan systemen.

| 53. | Datatillsynsmannen menar att risken för funktionsglidning hos byrån kan undvikas om, för det första, omfattningen av byråns (eventuella) verksamhet begränsas och definieras tydligt i den rättsakt genom vilken den inrättas och, för det andra, det säkerställs att varje utvidgning av verksamhetens omfattning grundas på en demokratisk beslutsprocess. Datatillsynsmannen noterar att de föreliggande förslagen redan innehåller sådana preciseringar men att viss osäkerhet kvarstår. Datatillsynsmannen rekommenderar därför lagstiftaren






  — | att förtydliga och medvetet fastställa om omfattningen av byråns verksamhet är begränsad till kapitel 2 i avdelning V i EUF-fördraget eller om den eventuellt ska omfatta alla stora it-system som utvecklas på området med frihet, säkerhet och rättvisa, |
| --- | --- | --- |

53.

Datatillsynsmannen menar att risken för funktionsglidning hos byrån kan undvikas om, för det första, omfattningen av byråns (eventuella) verksamhet begränsas och definieras tydligt i den rättsakt genom vilken den inrättas och, för det andra, det säkerställs att varje utvidgning av verksamhetens omfattning grundas på en demokratisk beslutsprocess. Datatillsynsmannen noterar att de föreliggande förslagen redan innehåller sådana preciseringar men att viss osäkerhet kvarstår. Datatillsynsmannen rekommenderar därför lagstiftaren

—

att förtydliga och medvetet fastställa om omfattningen av byråns verksamhet är begränsad till kapitel 2 i avdelning V i EUF-fördraget eller om den eventuellt ska omfatta alla stora it-system som utvecklas på området med frihet, säkerhet och rättvisa,

| — | att förtydliga begreppet stora it-system vid inrättandet av byrån och klargöra om det är begränsat till stora it-system för lagring av uppgifter i en centraliserad databas som kommissionen eller byrån ansvarar för, samt |
| --- | --- |

—

att förtydliga begreppet stora it-system vid inrättandet av byrån och klargöra om det är begränsat till stora it-system för lagring av uppgifter i en centraliserad databas som kommissionen eller byrån ansvarar för, samt

| — | att förstärka texten i artikel 6 ytterligare genom att lägga till ordet ”endast” i punkterna 1 och 2, om den sistnämnda bibehålls. |
| --- | --- |

—

att förstärka texten i artikel 6 ytterligare genom att lägga till ordet ”endast” i punkterna 1 och 2, om den sistnämnda bibehålls.

| 54. | Rent generellt är datatillsynsmannen oroad över oklarheter i utvecklingen av eventuell driftskompatibilitet av stora it-system. Datatillsynsmannen anser dock inte att inrättandet av byrån utgör det största hotet i det avseendet. Datatillsynsmannen har noterat att byrån inte kommer att kunna besluta om driftskompatibilitet på eget initiativ. Datatillsynsmannen uppmuntrar lagstiftaren att, i samband med de föreslagna pilotprojekten, klargöra vilket förfarande kommissionen bör följa innan den begär ett pilotprojekt. Enligt datatillsynsmannen bör ett sådant förfarande innehålla en bedömning, som kan kräva samråd med Europaparlamentet och datatillsynsmannen, av de eventuella konsekvenser för uppgiftsskyddet som initiativet efter en sådan begäran kan få. |
| --- | --- |

54.

Rent generellt är datatillsynsmannen oroad över oklarheter i utvecklingen av eventuell driftskompatibilitet av stora it-system. Datatillsynsmannen anser dock inte att inrättandet av byrån utgör det största hotet i det avseendet. Datatillsynsmannen har noterat att byrån inte kommer att kunna besluta om driftskompatibilitet på eget initiativ. Datatillsynsmannen uppmuntrar lagstiftaren att, i samband med de föreslagna pilotprojekten, klargöra vilket förfarande kommissionen bör följa innan den begär ett pilotprojekt. Enligt datatillsynsmannen bör ett sådant förfarande innehålla en bedömning, som kan kräva samråd med Europaparlamentet och datatillsynsmannen, av de eventuella konsekvenser för uppgiftsskyddet som initiativet efter en sådan begäran kan få.

| 55. | Datatillsynsmannen lämnar också följande särskilda rekommendationer:






  — | Att datatillsynsmannen förs in i förteckningen över mottagare av det årliga arbetsprogrammet och den årliga verksamhetsrapporten, som regleras i artikel 9.1 i och 9.1 j i den föreslagna förordningen. |
| --- | --- | --- |

55.

Datatillsynsmannen lämnar också följande särskilda rekommendationer:

—

Att datatillsynsmannen förs in i förteckningen över mottagare av det årliga arbetsprogrammet och den årliga verksamhetsrapporten, som regleras i artikel 9.1 i och 9.1 j i den föreslagna förordningen.

| — | Att artikel 9.1 r i den föreslagna förordningen tas bort eller att formuleringen ”och besluta hur granskningen ska följas upp” ersätts med ”och besluta hur rekommendationerna ska genomföras på lämpligaste sätt efter granskningen”. |
| --- | --- |

—

Att artikel 9.1 r i den föreslagna förordningen tas bort eller att formuleringen ”och besluta hur granskningen ska följas upp” ersätts med ”och besluta hur rekommendationerna ska genomföras på lämpligaste sätt efter granskningen”.

| — | Att artikel 26 i den föreslagna förordningen ändras till en mer allmän säkerhetsbestämmelse med hänvisningar till relevanta bestämmelser i rättsakterna om de tre stora it-systemen och att en koppling görs mellan denna vidare bestämmelse och artiklarna 14.6 g och 9.1 n i den föreslagna förordningen. |
| --- | --- |

—

Att artikel 26 i den föreslagna förordningen ändras till en mer allmän säkerhetsbestämmelse med hänvisningar till relevanta bestämmelser i rättsakterna om de tre stora it-systemen och att en koppling görs mellan denna vidare bestämmelse och artiklarna 14.6 g och 9.1 n i den föreslagna förordningen.

| — | När det gäller den föregående punkten, att en hänvisning tas med till specifik dokumentation i artikel 26.2 i den föreslagna förordningen. |
| --- | --- |

—

När det gäller den föregående punkten, att en hänvisning tas med till specifik dokumentation i artikel 26.2 i den föreslagna förordningen.

| — | Att objektiva, praktiska kriterier beaktas vid valet av byråns säte. |
| --- | --- |

—

Att objektiva, praktiska kriterier beaktas vid valet av byråns säte.

| — | Att datatillsynsmannen tas med i listan över de institutioner som erhåller de dokument som omnämns i artikel 27.3 i den föreslagna förordningen. |
| --- | --- |

—

Att datatillsynsmannen tas med i listan över de institutioner som erhåller de dokument som omnämns i artikel 27.3 i den föreslagna förordningen.

Utfärdat i Bryssel den 7 december 2009.

Peter HUSTINX

Europeisk datatillsynsman

---

(1)  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.

1

(2)  EGT L 8, 12.1.2001, s. 1.

2

(3)  Se KOM(2009) 293 slutlig och KOM(2009) 294 slutlig.

3

(4)  Se KOM(2009) 292 slutlig.

4

(5)  Se SEK(2009) 836 slutlig och SEK(2009) 837 slutlig.

5

(6)  Se artikel 15 i förordning (EG) nr 1987/2006 om SIS II (EUT L 381, 28.12.2006, s. 4), artikel 26 i förordning (EG) nr 767/2008 om VIS (EUT L 218, 13.8.2008, s. 60) och artikel 13 i rådets förordning (EG) nr 2725/2000 (EGT L 316, 15.12.2000, s. 1).

6

(7)  Se gemensamt uttalande av den 7 juni 2007, som är fogat till parlamentets lagstiftningsresolution av den 7 juni 2007 om den föreslagna VIS-förordningen.

7

(8)  Se skäl 5 i den föreslagna förordningen.

8

(9)  EUT L 205, 7.8.2007, s. 63 och EUT L 218, 13.8.2008, s. 129.

9

(10)  Om Europol beviljas tillgång till Eurodac sedan det föreslagna rådsbeslutet om medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheters och Europols framställningar om jämförelser med Eurodacuppgifter i brottsbekämpande syfte antagits (se KOM(2009) 344 slutlig), kommer Europol sannolikt att få rätt till samma ställning i förhållande till Eurodac. Se dock Europeiska datatillsynsmannens kritiska yttrande av den 7 oktober 2009 rörande det föreslagna rådsbeslutet, som finns tillgängligt på: http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2009/09-10-07_Access_Eurodac_EN.pdf

10

(11)  I den s.k. titandioxiddomen fäste domstolen särskild vikt vid Europaparlamentets deltagande i beslutsprocessen, se domstolens dom av den 11 juni 1991, Kommissionen mot rådet, Mål C-300/89, [REG] 1991, s. I-2867, punkt. 20.

11

Kommissionen mot rådet

(12)  Se konsekvensbedömningen s. 32.

12

(13)  För det sistnämnda, se datatillsynsmannens yttrande av den 7 oktober 2009 som det hänvisas till i fotnot 10.

13

(14)  Se artikel 4.1 b i förordning (EG) nr 45/2001.

14

(15)  För Prümsystemet, se rådets beslut 2008/615/RIF och 2008/616/RIF av den 23 juni 2008 om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (EUT L 210, 6.8.2008, s. 1 och EUT L 210, 6.8.2008, s. 12) och datatillsynsmannens yttranden av den 4 april 2007 (EUT C 169, 21.7.2007, s. 2) och den 19 december 2007 (EUT C 89, 10.4.2008, s. 1). För Ecris, se rådets beslut 2009/316/RIF av den 6 april 2009 om inrättande av det europeiska informationssystemet för utbyte av uppgifter ur kriminalregister (Ecris) (EUT L 93, 7.4.2009, s. 33) och datatillsynsmannens yttrande av den 16 september 2008 (EUT C 42, 20.2.2009, s. 1).

15

(16)  Datatillsynsmannens synpunkter av den 10 mars 2006 återfinns på http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Comments/2006/06-03-10_Interoperability_EN.pdf

16

(17)  KOM(2008) 135 slutlig, s. 5.

17

(18)  Datatillsynsmannens ståndpunktsdokment av den 28 november 2005 återfinns på: http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/EDPS/Publications/Papers/PositionP/05-11-28_DPO_paper_EN.pdf

18

(19)  EGT L 317, 3.12.2001,s. 1.

19

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 19.3.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 70/21 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 70/21

---

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 107 och 108 i EUF-fördraget

Fall där kommissionen inte gör några invändningar

(Text av betydelse för EES)

2010/C 70/03

| Datum för antagande av beslutet | 27.1.2010 |
| --- | --- |
| Referensnummer för statligt stöd | N 672/08 |
| Medlemsstat | Grekland |
| Region | Attiki |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Restructuring aid to Kalofolias S.A. |
| Rättslig grund | Νόμος 3299/2004, όπως τροποποιήθηκε και ισχύει. Ο νόμος έχει ήδη καταχωρηθεί, με βάση τον κανονισμό 1828/2006, ως καθεστώς περιφερειακών ενισχύσεων με στοιχεία XR 86/2007 «Κίνητρα για ιδιωτικές επενδύσεις με σκοπό την προώθηση της οικονομικής ανάπτυξης και της περιφερειακής σύγκλισης». |
| Typ av stödåtgärd | Individuellt stöd |
| Syfte | Omstrukturering av företag i svårigheter |
| Stödform | Bidrag |
| Budget | Totalt planerat stödbelopp 7,1 miljoner EUR |
| Stödnivå | — |
| Varaktighet | 1.1.2009–31.12.2012 |
| Ekonomisk sektor | Media, Tillverkningsindustrin, Post- och telekommunikationstjänster |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Υπουργείο Οικονομίας & Οικονομικών, Γενική Γραμματεία Επενδύσεων και Ανάπτυξης |
| Γενική Διεύθυνση Ιδιωτικών Επενδύσεων |
| Νίκης 5-7 |
| 101 80 Αθήνα/Athens |
| ΕΛΛΑΔΑ/GREECE |

Datum för antagande av beslutet

27.1.2010

Referensnummer för statligt stöd

N 672/08

Medlemsstat

Grekland

Region

Attiki

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Restructuring aid to Kalofolias S.A.

Rättslig grund

Νόμος 3299/2004, όπως τροποποιήθηκε και ισχύει. Ο νόμος έχει ήδη καταχωρηθεί, με βάση τον κανονισμό 1828/2006, ως καθεστώς περιφερειακών ενισχύσεων με στοιχεία XR 86/2007 «Κίνητρα για ιδιωτικές επενδύσεις με σκοπό την προώθηση της οικονομικής ανάπτυξης και της περιφερειακής σύγκλισης».

Typ av stödåtgärd

Individuellt stöd

Syfte

Omstrukturering av företag i svårigheter

Stödform

Bidrag

Budget

Totalt planerat stödbelopp 7,1 miljoner EUR

Stödnivå

—

Varaktighet

1.1.2009–31.12.2012

Ekonomisk sektor

Media, Tillverkningsindustrin, Post- och telekommunikationstjänster

Den beviljande myndighetens namn och adress

Υπουργείο Οικονομίας & Οικονομικών, Γενική Γραμματεία Επενδύσεων και Ανάπτυξης

Γενική Διεύθυνση Ιδιωτικών Επενδύσεων

Νίκης 5-7

101 80 Αθήνα/Athens

ΕΛΛΑΔΑ/GREECE

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplast:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sv.htm

| Datum för antagande av beslutet | 15.12.2009 |
| --- | --- |
| Referensnummer för statligt stöd | N 296/09 |
| Medlemsstat | Tyskland |
| Region | Biberach |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Staatliche Beihilfe N 296/09 — F2F; FuE-Einzelbeihilfe im Bereich der Luftfahrt zugunsten der Diehl Aircabin GmbH |
| Rättslig grund | Haushaltsgesetz des Bundes, Bundeshaushalt 2009: Kapitel 0902; Titel 66292 — 634: Ausgaben zur Absicherung des Ausfallrisikos im Zusammenhang mit Darlehen zur Finanzierung der anteiligen Entwicklungskosten ziviler Luftfahrzeuge; Gesetz über die Kreditanstalt für Wiederaufbau in der Fassung der Bekanntmachung vom 23. Juni 1969 (BGBl. I S. 573), zuletzt geändert durch Artikel 173 der Verordnung vom 31. Oktober 2006 (BGBl. I S. 2407); Bekanntmachung über die Möglichkeit einer anteiligen Finanzierung der Entwicklungskosten von Projekten beteiligter Unternehmen der Ausrüstungsindustrie am Programm A350XWB und an anderen künftigen zivilen Flugzeugprogrammen |
| Typ av stödåtgärd | Individuellt stöd |
| Syfte | Forskning och utveckling |
| Stödform | Återbetalningsbart bidrag |
| Budget | Totalt planerat stödbelopp 14,69 miljoner EUR |
| Stödnivå | 25 % |
| Varaktighet | 2009–2013 |
| Ekonomisk sektor | Tillverkningsindustrin |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie |
| 10119 Berlin |
| DEUTSCHLAND |

Datum för antagande av beslutet

15.12.2009

Referensnummer för statligt stöd

N 296/09

Medlemsstat

Tyskland

Region

Biberach

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Staatliche Beihilfe N 296/09 — F2F; FuE-Einzelbeihilfe im Bereich der Luftfahrt zugunsten der Diehl Aircabin GmbH

Rättslig grund

Haushaltsgesetz des Bundes, Bundeshaushalt 2009: Kapitel 0902; Titel 66292 — 634: Ausgaben zur Absicherung des Ausfallrisikos im Zusammenhang mit Darlehen zur Finanzierung der anteiligen Entwicklungskosten ziviler Luftfahrzeuge; Gesetz über die Kreditanstalt für Wiederaufbau in der Fassung der Bekanntmachung vom 23. Juni 1969 (BGBl. I S. 573), zuletzt geändert durch Artikel 173 der Verordnung vom 31. Oktober 2006 (BGBl. I S. 2407); Bekanntmachung über die Möglichkeit einer anteiligen Finanzierung der Entwicklungskosten von Projekten beteiligter Unternehmen der Ausrüstungsindustrie am Programm A350XWB und an anderen künftigen zivilen Flugzeugprogrammen

Typ av stödåtgärd

Individuellt stöd

Syfte

Forskning och utveckling

Stödform

Återbetalningsbart bidrag

Budget

Totalt planerat stödbelopp 14,69 miljoner EUR

Stödnivå

25 %

Varaktighet

2009–2013

Ekonomisk sektor

Tillverkningsindustrin

Den beviljande myndighetens namn och adress

Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie

10119 Berlin

DEUTSCHLAND

Övriga upplysningar

—

Originalversionen av beslutet, från vilken all konfidentiell information har borttagits, finns på Internet:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sv.htm

| Datum för antagande av beslutet | 15.12.2009 |
| --- | --- |
| Referensnummer för statligt stöd | N 297/09 |
| Medlemsstat | Tyskland |
| Region | Biberach |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Staatliche Beihilfe N 297/09 — Airducts; FuE-Einzelbeihilfe im Bereich der Luftfahrt zugunsten der Diehl Aircabin GmbH |
| Rättslig grund | Haushaltsgesetz des Bundes, Bundeshaushalt 2009: Kapitel 0902; Titel 66292 — 634: Ausgaben zur Absicherung des Ausfallrisikos im Zusammenhang mit Darlehen zur Finanzierung der anteiligen Entwicklungskosten ziviler Luftfahrzeuge; Gesetz über die Kreditanstalt für Wiederaufbau in der Fassung der Bekanntmachung vom 23. Juni 1969 (BGBl. I S. 573), zuletzt geändert durch Artikel 173 der Verordnung vom 31. Oktober 2006 (BGBl. I S. 2407); Bekanntmachung über die Möglichkeit einer anteiligen Finanzierung der Entwicklungskosten von Projekten beteiligter Unternehmen der Ausrüstungsindustrie am Programm A350XWB und an anderen künftigen zivilen Flugzeugprogrammen |
| Typ av stödåtgärd | Individuellt stöd |
| Syfte | Forskning och utveckling |
| Stödform | Återbetalningsbart bidrag |
| Budget | Totalt planerat stödbelopp 10,93 miljoner EUR |
| Stödnivå | 25 % |
| Varaktighet | 2009–2013 |
| Ekonomisk sektor | Tillverkningsindustrin |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie |
| 10119 Berlin |
| DEUTSCHLAND |

Datum för antagande av beslutet

15.12.2009

Referensnummer för statligt stöd

N 297/09

Medlemsstat

Tyskland

Region

Biberach

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Staatliche Beihilfe N 297/09 — Airducts; FuE-Einzelbeihilfe im Bereich der Luftfahrt zugunsten der Diehl Aircabin GmbH

Rättslig grund

Haushaltsgesetz des Bundes, Bundeshaushalt 2009: Kapitel 0902; Titel 66292 — 634: Ausgaben zur Absicherung des Ausfallrisikos im Zusammenhang mit Darlehen zur Finanzierung der anteiligen Entwicklungskosten ziviler Luftfahrzeuge; Gesetz über die Kreditanstalt für Wiederaufbau in der Fassung der Bekanntmachung vom 23. Juni 1969 (BGBl. I S. 573), zuletzt geändert durch Artikel 173 der Verordnung vom 31. Oktober 2006 (BGBl. I S. 2407); Bekanntmachung über die Möglichkeit einer anteiligen Finanzierung der Entwicklungskosten von Projekten beteiligter Unternehmen der Ausrüstungsindustrie am Programm A350XWB und an anderen künftigen zivilen Flugzeugprogrammen

Typ av stödåtgärd

Individuellt stöd

Syfte

Forskning och utveckling

Stödform

Återbetalningsbart bidrag

Budget

Totalt planerat stödbelopp 10,93 miljoner EUR

Stödnivå

25 %

Varaktighet

2009–2013

Ekonomisk sektor

Tillverkningsindustrin

Den beviljande myndighetens namn och adress

Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie

10119 Berlin

DEUTSCHLAND

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplast:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sv.htm

| Datum för antagande av beslutet | 22.12.2009 |
| --- | --- |
| Referensnummer för statligt stöd | N 608/09 |
| Medlemsstat | Tyskland |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | State aid N 608/09 — Germany — Prolongation of Deutscher Filmförderfonds (N 695/06) |
| Rättslig grund | Richtlinie des Deutschen Filmförderungsfonds, Bundeshaushaltsgesetz und Bundeshaushaltsordnung |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Främjande av kultur |
| Stödform | Bidrag |
| Budget | Beräknade utgifter per år (i miljoner i nationell valuta): 60 miljoner EUR |
| Stödnivå | 20 % |
| Varaktighet | 1.1.2010–31.12.2010 |
| Ekonomisk sektor | Media |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Filmförderungsanstalt, Bundesanstalt des öffentlichen Rechts |
| Große Präsidentenstraße 9 |
| 10178 Berlin |
| DEUTSCHLAND |

Datum för antagande av beslutet

22.12.2009

Referensnummer för statligt stöd

N 608/09

Medlemsstat

Tyskland

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

State aid N 608/09 — Germany — Prolongation of Deutscher Filmförderfonds (N 695/06)

Rättslig grund

Richtlinie des Deutschen Filmförderungsfonds, Bundeshaushaltsgesetz und Bundeshaushaltsordnung

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Främjande av kultur

Stödform

Bidrag

Budget

Beräknade utgifter per år (i miljoner i nationell valuta): 60 miljoner EUR

Stödnivå

20 %

Varaktighet

1.1.2010–31.12.2010

Ekonomisk sektor

Media

Den beviljande myndighetens namn och adress

Filmförderungsanstalt, Bundesanstalt des öffentlichen Rechts

Große Präsidentenstraße 9

10178 Berlin

DEUTSCHLAND

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplast:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sv.htm

| Datum för antagande av beslutet | 2.2.2010 |
| --- | --- |
| Referensnummer för statligt stöd | N 683/09 |
| Medlemsstat | Spanien |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Programa Emprendedores en red |
| Rättslig grund | Borrador de la Orden Modificada que modifica el ORDEN ITC/2544/2009, de 11 de septiembre 2009 por la que se aprueba la normativa reguladora de los créditos para la puesta en marcha del programa «Emprendedores en red» — BOE, 24.9.2009, núm. 231
  Convenio entre la Secretaría de Estado de Telecomunicaciones y para la Sociedad de la Información y Red.es para la puesta en marcha del Programa Emprendedores en red |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Kapitalinvestering |
| Stödform | Kapitaltillskott |
| Budget | Beräknade utgifter per år (i miljoner i nationell valuta): 35 miljoner EUR
  Totalt planerat stödbelopp 35 miljoner EUR |
| Stödnivå | — |
| Varaktighet | till den 31.12.2010 |
| Ekonomisk sektor | Databehandlingstjänster och därtill knutna tjänster |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Red.es |
| Plaza Manuel Gomez Moreno s/n |
| 28020 Madrid |
| ESPAÑA |

Datum för antagande av beslutet

2.2.2010

Referensnummer för statligt stöd

N 683/09

Medlemsstat

Spanien

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Programa Emprendedores en red

Rättslig grund

Borrador de la Orden Modificada que modifica el ORDEN ITC/2544/2009, de 11 de septiembre 2009 por la que se aprueba la normativa reguladora de los créditos para la puesta en marcha del programa «Emprendedores en red» — BOE, 24.9.2009, núm. 231

Convenio entre la Secretaría de Estado de Telecomunicaciones y para la Sociedad de la Información y Red.es para la puesta en marcha del Programa Emprendedores en red

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Kapitalinvestering

Stödform

Kapitaltillskott

Budget

Beräknade utgifter per år (i miljoner i nationell valuta): 35 miljoner EUR

Totalt planerat stödbelopp 35 miljoner EUR

Stödnivå

—

Varaktighet

till den 31.12.2010

Ekonomisk sektor

Databehandlingstjänster och därtill knutna tjänster

Den beviljande myndighetens namn och adress

Red.es

Plaza Manuel Gomez Moreno s/n

28020 Madrid

ESPAÑA

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplast:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sv.htm

---

| 19.3.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 70/26 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 70/26

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.5732 – Hewlett-Packard/3COM)

(Text av betydelse för EES)

2010/C 70/04

Kommissionen beslutade den 12 februari 2010 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32010M5732. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32010M5732. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 19.3.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 70/27 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 70/27

---

Eurons växelkurs (1)

18 mars 2010

2010/C 70/05

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,3660 |
| JPY | japansk yen | 123,33 |
| DKK | dansk krona | 7,4407 |
| GBP | pund sterling | 0,89400 |
| SEK | svensk krona | 9,7243 |
| CHF | schweizisk franc | 1,4474 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 7,9990 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 25,284 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 261,92 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,7081 |
| PLN | polsk zloty | 3,8730 |
| RON | rumänsk leu | 4,0776 |
| TRY | turkisk lira | 2,0815 |
| AUD | australisk dollar | 1,4821 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,3801 |
| HKD | Hongkongdollar | 10,6010 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,9066 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,9040 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 548,87 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 9,9820 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 9,3245 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,2580 |
| IDR | indonesisk rupiah | 12 483,42 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,5141 |
| PHP | filippinsk peso | 62,416 |
| RUB | rysk rubel | 39,9500 |
| THB | thailändsk baht | 44,108 |
| BRL | brasiliansk real | 2,4278 |
| MXN | mexikansk peso | 17,0286 |
| INR | indisk rupie | 62,0920 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,3660

JPY

japansk yen

123,33

DKK

dansk krona

7,4407

GBP

pund sterling

0,89400

SEK

svensk krona

9,7243

CHF

schweizisk franc

1,4474

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

7,9990

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

25,284

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

261,92

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,7081

PLN

polsk zloty

3,8730

RON

rumänsk leu

4,0776

TRY

turkisk lira

2,0815

AUD

australisk dollar

1,4821

CAD

kanadensisk dollar

1,3801

HKD

Hongkongdollar

10,6010

NZD

nyzeeländsk dollar

1,9066

SGD

singaporiansk dollar

1,9040

KRW

sydkoreansk won

1 548,87

ZAR

sydafrikansk rand

9,9820

CNY

kinesisk yuan renminbi

9,3245

HRK

kroatisk kuna

7,2580

IDR

indonesisk rupiah

12 483,42

MYR

malaysisk ringgit

4,5141

PHP

filippinsk peso

62,416

RUB

rysk rubel

39,9500

THB

thailändsk baht

44,108

BRL

brasiliansk real

2,4278

MXN

mexikansk peso

17,0286

INR

indisk rupie

62,0920

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 19.3.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 70/28 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 70/28

---

Tillkännagivande om att giltighetstiden för vissa antidumpningsåtgärder snart kommer att löpa ut

2010/C 70/06

1.   I enlighet med artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) tillkännager Europeiska kommissionen att om inte en översyn inleds i enlighet med nedanstående förfarande kommer de antidumpningsåtgärder som anges nedan att upphöra att gälla den dag som anges i tabellen.

2.   Förfarande

Unionens tillverkare kan lämna in en skriftlig begäran om översyn. En sådan begäran måste innehålla tillräckliga belägg för att åtgärdernas upphörande sannolikt skulle innebära att dumpningen och skadan fortsätter eller återkommer.

Om kommissionen beslutar att se över åtgärderna i fråga kommer importörer, exportörer, företrädare för exportlandet och unionens tillverkare att ges tillfälle att utveckla, motbevisa eller yttra sig om de uppgifter som lämnas i begäran om översyn.

3.   Tidsfrist

På de grunder som anges ovan kan unionens tillverkare lämna in en skriftlig begäran om översyn till Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för handel (Enhet H-1), N-105 4/92, 1049 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË (2) från och med den dag då detta tillkännagivande offentliggörs, dock senast tre månader före den dag som anges i tabellen.

4.   Detta tillkännagivande offentliggörs i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009.

| Produkt | Ursprungs- eller exportland | Åtgärder | Referens | Datum då giltighetstiden löper ut |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Cyklar och vissa cykeldelar | Folkrepubliken Kina
  Vietnam | Antidumpningstull | Rådets förordning (EG) nr 1524/2000 (EGT L 175, 14.7.2000, s. 39) senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 1095/2005 (EUT L 183, 14.7.2005, s. 1) och utvidgad till att omfatta cykeldelar genom rådets förordning (EG) nr 71/97 (EGT L 16, 18.1.1997, s. 55) | 15.7.2010 |

Produkt

Ursprungs- eller exportland

Åtgärder

Referens

Datum då giltighetstiden löper ut

Cyklar och vissa cykeldelar

Folkrepubliken Kina

Vietnam

Antidumpningstull

Rådets förordning (EG) nr 1524/2000 (EGT L 175, 14.7.2000, s. 39) senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 1095/2005 (EUT L 183, 14.7.2005, s. 1) och utvidgad till att omfatta cykeldelar genom rådets förordning (EG) nr 71/97 (EGT L 16, 18.1.1997, s. 55)

15.7.2010

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

(2)  Fax +32 22956505.

---

| 19.3.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 70/29 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 70/29

---

Tillkännagivande om att giltighetstiden för vissa antidumpningsåtgärder snart kommer att löpa ut

2010/C 70/07

1.   I enlighet med artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) tillkännager Europeiska kommissionen att om inte en översyn inleds i enlighet med nedanstående förfarande kommer de antidumpningsåtgärder som anges nedan att upphöra att gälla den dag som anges i tabellen.

2.   Förfarande

Unionens tillverkare kan lämna in en skriftlig begäran om översyn. En sådan begäran måste innehålla tillräckliga belägg för att åtgärdernas upphörande sannolikt skulle innebära att dumpningen och skadan fortsätter eller återkommer.

Om kommissionen beslutar att se över åtgärderna i fråga kommer importörer, exportörer, företrädare för exportlandet och unionens tillverkare att ges tillfälle att utveckla, motbevisa eller yttra sig om de uppgifter som lämnas i begäran om översyn.

3.   Tidsfrist

På de grunder som anges ovan kan unionens tillverkare lämna in en skriftlig begäran om översyn till Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för handel (Enhet H-1), N-105 4/92, 1049 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË (2) från och med den dag då detta tillkännagivande offentliggörs, dock senast tre månader före den dag som anges i tabellen.

4.   Detta tillkännagivande offentliggörs i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009.

| Produkt | Ursprungs- eller exportland | Åtgärder | Referens | Datum då giltighetstiden löper ut |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Gaffelvagnar och väsentliga delar till dessa | Folkrepubliken Kina
  Thailand | Antidumpningstull | Rådets förordning (EG) nr 1174/2005 (EUT L 189, 21.7.2005, s. 1), utökat till import avsänd från Thailand genom rådets förordning (EG) nr 499/2009 (EUT L 151, 16.6.2009, s. 1) | 22.7.2010 |

Produkt

Ursprungs- eller exportland

Åtgärder

Referens

Datum då giltighetstiden löper ut

Gaffelvagnar och väsentliga delar till dessa

Folkrepubliken Kina

Thailand

Antidumpningstull

Rådets förordning (EG) nr 1174/2005 (EUT L 189, 21.7.2005, s. 1), utökat till import avsänd från Thailand genom rådets förordning (EG) nr 499/2009 (EUT L 151, 16.6.2009, s. 1)

22.7.2010

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

(2)  Fax +32 22956505.

---

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 19.3.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 70/30 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 70/30

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.5835 – Cucina/Brakes/Menigo)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

2010/C 70/08

| 1. | Kommissionen mottog den 12 mars 2010 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Brakes Group (Storbritannien), kontrollerat av Bain Capital Investors, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordning, förvärvar fullständig kontroll över Menigo Food services AB (Sverige) genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 12 mars 2010 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Brakes Group (Storbritannien), kontrollerat av Bain Capital Investors, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordning, förvärvar fullständig kontroll över Menigo Food services AB (Sverige) genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | Bain Capital Investors: Private equity-investeringar över hela världen, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

Bain Capital Investors: Private equity-investeringar över hela världen,

| — | Brakes group: Livsmedelsservice och -distribution i Storbritannien, Irland och Frankrike, |
| --- | --- |

—

Brakes group: Livsmedelsservice och -distribution i Storbritannien, Irland och Frankrike,

| — | Menigo Foodservice AB: Livsmedelsservice och -distribution i Sverige och Danmark. |
| --- | --- |

—

Menigo Foodservice AB: Livsmedelsservice och -distribution i Sverige och Danmark.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt EG:s koncentrationsförordning (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt EG:s koncentrationsförordning (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.5835 – Cucina/Brakes/Menigo, till:





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner” |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.5835 – Cucina/Brakes/Menigo, till:

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner”

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (EG:s koncentrationsförordning).

(2)  EUT C 56, 5.3.2005, s. 32 (Tillkännagivande om ett förenklat förfarande).

---

ÖVRIGA RÄTTSAKTER

Europeiska kommissionen

| 19.3.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 70/31 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 70/31

---

Offentliggörande av en ansökan om ändring i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

2010/C 70/09

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt till invändningar som fastställs genom artikel 7 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 (1). Invändningar måste komma in till kommissionen senast sex månader efter dagen för detta offentliggörande.

ANSÖKAN OM ÄNDRING

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

Ansökan om ändring enligt artikel 9

”AGNELLO DI SARDEGNA”

EG-nr: IT-PGI-0105-0097-08.04.2008

SGB ( X ) SUB ( )

1.   Rubrik i produktspecifikationen som berörs av ändringen:

| — |  | Produktens beteckning |
| --- | --- | --- |
| — | | Produktbeskrivning |
| — |  | Geografiskt område |
| — | | Bevis på ursprung |
| — | | Framställningsmetod |
| — |  | Samband |
| — | | Märkning |
| — |  | Nationella krav |
| — | | Annat – ny hänvisning i fråga om kontrollorganet |

—



Produktens beteckning

—

Image

Produktbeskrivning

—



Geografiskt område

—

Image

Bevis på ursprung

—

Image

Framställningsmetod

—



Samband

—

Image

Märkning

—



Nationella krav

—

Image

Annat – ny hänvisning i fråga om kontrollorganet

2.   Typ av ändring(ar):

| — | | Ändring av sammanfattande dokument eller sammanfattning |
| --- | --- | --- |
| — |  | Ändring i specifikationen för en registrerad SUB eller SGB för vilken varken det sammanfattande dokumentet eller sammanfattningen har offentliggjorts |
| — |  | Ändring i specifikationen som inte kräver någon ändring i det offentliggjorda sammanfattande dokumentet (artikel 9.3 i förordning (EG) nr 510/2006) |
| — |  | Tillfällig ändring i specifikationen till följd av att de offentliga myndigheterna har infört obligatoriska sanitära eller fytosanitära åtgärder (artikel 9.4 i förordning (EG) nr 510/2006) |

—

Image

Ändring av sammanfattande dokument eller sammanfattning

—



Ändring i specifikationen för en registrerad SUB eller SGB för vilken varken det sammanfattande dokumentet eller sammanfattningen har offentliggjorts

—



Ändring i specifikationen som inte kräver någon ändring i det offentliggjorda sammanfattande dokumentet (artikel 9.3 i förordning (EG) nr 510/2006)

—



Tillfällig ändring i specifikationen till följd av att de offentliga myndigheterna har infört obligatoriska sanitära eller fytosanitära åtgärder (artikel 9.4 i förordning (EG) nr 510/2006)

3.   Ändring(ar):

3.1   Beskrivning av produkten:

| — | I artikel 4 i den nuvarande produktspecifikationen har tabellen över de kemiska och fysiska egenskaperna hos köttet från ”Agnello di Sardegna” tagits bort och tre viktiga parametrar har definierats. Uppgifterna i den nuvarande tabellen kan lika gärna gälla andra slag av kött (gris och nöt), vilket framgår av en studie från universitetet i Sassari. De är alltså inte utmärkande egenskaper för kött med den skyddade geografiska beteckningen ”Agnello di Sardegna”. Det är däremot de parametrar som har lagts till i den nya produktspecifikationen och som visar de särskilda egenskaperna hos ”Agnello di Sardegna”. Syftet med ansökan om ändring är att bekräfta kvalitativa parametrar för köttet genom mätning av pH-värden och även att undvika onödiga analyser av egenskaper som inte är relevanta, samtidigt som man behåller två parametrar som har betydelse för kvaliteten, det vill säga proteiner och fetter. |
| --- | --- |

—

I artikel 4 i den nuvarande produktspecifikationen har tabellen över de kemiska och fysiska egenskaperna hos köttet från ”Agnello di Sardegna” tagits bort och tre viktiga parametrar har definierats. Uppgifterna i den nuvarande tabellen kan lika gärna gälla andra slag av kött (gris och nöt), vilket framgår av en studie från universitetet i Sassari. De är alltså inte utmärkande egenskaper för kött med den skyddade geografiska beteckningen ”Agnello di Sardegna”. Det är däremot de parametrar som har lagts till i den nya produktspecifikationen och som visar de särskilda egenskaperna hos ”Agnello di Sardegna”. Syftet med ansökan om ändring är att bekräfta kvalitativa parametrar för köttet genom mätning av pH-värden och även att undvika onödiga analyser av egenskaper som inte är relevanta, samtidigt som man behåller två parametrar som har betydelse för kvaliteten, det vill säga proteiner och fetter.

3.2   Framställningsmetod:

| — | I artikel 3.2 i den nuvarande produktspecifikationen, som handlar om djurens betesgång, har uttrycket ”måste” ersatts med ”får”, för att ange att lammen inte måste hållas instängda på natten under vinterperioden. Milda vintrar då djuren inte behöver hållas inomhus under natten är inte ovanliga på Sardinien. |
| --- | --- |

—

I artikel 3.2 i den nuvarande produktspecifikationen, som handlar om djurens betesgång, har uttrycket ”måste” ersatts med ”får”, för att ange att lammen inte måste hållas instängda på natten under vinterperioden. Milda vintrar då djuren inte behöver hållas inomhus under natten är inte ovanliga på Sardinien.

| — | I artikel 3.5 har den del som gäller identifikationssystemet för får ändrats så att det utöver det manuella system som redan föreskrivs i den gällande lagstiftningen även är tillåtet med optiska eller elektroniska system som en anpassning av produktspecifikationen till gemenskapslagstiftningens och den nationella lagstiftningens utveckling i fråga om identifiering av boskap. I rådets förordning (EG) nr 21/2004 av den 17 december 2003, som införlivades i Italiens lagstiftning 2005, fastställs mer exakta normer för identifiering och registrering av får och getter, genom en ändring av direktiv 92/102/EEG. |
| --- | --- |

—

I artikel 3.5 har den del som gäller identifikationssystemet för får ändrats så att det utöver det manuella system som redan föreskrivs i den gällande lagstiftningen även är tillåtet med optiska eller elektroniska system som en anpassning av produktspecifikationen till gemenskapslagstiftningens och den nationella lagstiftningens utveckling i fråga om identifiering av boskap. I rådets förordning (EG) nr 21/2004 av den 17 december 2003, som införlivades i Italiens lagstiftning 2005, fastställs mer exakta normer för identifiering och registrering av får och getter, genom en ändring av direktiv 92/102/EEG.

| — | I artikel 3 a har lägsta tillåtna vikt (5 kg) för dilamm ”Agnello di Sardegna” lagts till, eftersom det endast är den högsta tillåtna vikten som anges i den nuvarande produktspecifikationen. Det är nödvändigt att lägga till den lägsta tillåtna vikten för att undvika slakt av alltför unga djur, som ännu inte är färdigutvecklade och vars kött inte har de utmärkande egenskaper som anges i produktspecifikationen. Den lägsta tillåtna vikten på 5 kg garanterar att lammen har uppnått en viss ålder (ungefär 30 dagar) och därmed en fysisk utveckling som innebär att produkten uppfyller kraven i fråga om muskulatur, fett och färg på det kött som ska användas för framställning av ”Agnello di Sardegna”. |
| --- | --- |

—

I artikel 3 a har lägsta tillåtna vikt (5 kg) för dilamm ”Agnello di Sardegna” lagts till, eftersom det endast är den högsta tillåtna vikten som anges i den nuvarande produktspecifikationen. Det är nödvändigt att lägga till den lägsta tillåtna vikten för att undvika slakt av alltför unga djur, som ännu inte är färdigutvecklade och vars kött inte har de utmärkande egenskaper som anges i produktspecifikationen. Den lägsta tillåtna vikten på 5 kg garanterar att lammen har uppnått en viss ålder (ungefär 30 dagar) och därmed en fysisk utveckling som innebär att produkten uppfyller kraven i fråga om muskulatur, fett och färg på det kött som ska användas för framställning av ”Agnello di Sardegna”.

| — | I artikel 3 har även slaktkroppsvikten ”i kallt tillstånd, flådd, med huvud och inälvor” angivits för de tre typerna dilamm, ”lätta” lamm och ”tunga” lamm, eftersom detta inte anges i den nuvarande produktspecifikationen. |
| --- | --- |

—

I artikel 3 har även slaktkroppsvikten ”i kallt tillstånd, flådd, med huvud och inälvor” angivits för de tre typerna dilamm, ”lätta” lamm och ”tunga” lamm, eftersom detta inte anges i den nuvarande produktspecifikationen.

| — | I artikel 3 a första stycket, b första stycket och c första stycket har uppgiften ”renrasig/framställd utan korsning” tagits bort. Den nuvarande tolkningen av denna definition följer lag 280 av den 3 augusti 1999 där ett renrasigt får som används till avel definieras som ”ett djur som är inskrivet i en stambok eller sannolikt kommer att skrivas in där och vars föräldrar eller mor- eller farföräldrar är inskrivna i stamboken för samma ras”. Detta är inte genomförbart, eftersom hänsyn måste tas till produktionssystemet i praktiken på Sardinien: fårbesättningarna på Sardinien, som omfattar mer än tre miljoner får, består uteslutande av djur som tillhör den sardiska rasen. På Sardinien, liksom i resten av Italien, finns det en strikt begränsning av hur stor andel djur som får föras in i stamboken (3–5 procent för de viktigaste raserna), eftersom syftet med stamboken är att förbättra rasen genetiskt. De djur som ska användas i aveln är alltså inskrivna i stamboken, medan de som är avsedda för slakt inte är det, t.ex. sardiska tackor. |
| --- | --- |

—

I artikel 3 a första stycket, b första stycket och c första stycket har uppgiften ”renrasig/framställd utan korsning” tagits bort. Den nuvarande tolkningen av denna definition följer lag 280 av den 3 augusti 1999 där ett renrasigt får som används till avel definieras som ”ett djur som är inskrivet i en stambok eller sannolikt kommer att skrivas in där och vars föräldrar eller mor- eller farföräldrar är inskrivna i stamboken för samma ras”. Detta är inte genomförbart, eftersom hänsyn måste tas till produktionssystemet i praktiken på Sardinien: fårbesättningarna på Sardinien, som omfattar mer än tre miljoner får, består uteslutande av djur som tillhör den sardiska rasen. På Sardinien, liksom i resten av Italien, finns det en strikt begränsning av hur stor andel djur som får föras in i stamboken (3–5 procent för de viktigaste raserna), eftersom syftet med stamboken är att förbättra rasen genetiskt. De djur som ska användas i aveln är alltså inskrivna i stamboken, medan de som är avsedda för slakt inte är det, t.ex. sardiska tackor.

| — | I artikel 3 b och c har frasen ”modersmjölk med tillägg av” lagts till när det gäller utfodringen, för att förtydliga modersmjölkens betydelse för lammens utfodring. I den nuvarande texten till produktspecifikationen verkar det som om ”lätta” lamm (7–10 kg) och ”tunga” lamm (10–13 kg) inte får dia, utan uteslutande föds upp på färskt och/eller torkat foder. I själva verket består lammens främsta föda av modersmjölk under den första tiden (30–35 dagar), medan lammen under den andra uppfödningsfasen får ett tillskott av färskt eller torkat naturfoder (gräs och spannmål), som till en början ges då och då som komplement och som med tiden utökas alltmer. Avsikten med att lägga till frasen ”modersmjölk med tillägg av” är alltså att förtydliga detta och undvika feltolkningar. |
| --- | --- |

—

I artikel 3 b och c har frasen ”modersmjölk med tillägg av” lagts till när det gäller utfodringen, för att förtydliga modersmjölkens betydelse för lammens utfodring. I den nuvarande texten till produktspecifikationen verkar det som om ”lätta” lamm (7–10 kg) och ”tunga” lamm (10–13 kg) inte får dia, utan uteslutande föds upp på färskt och/eller torkat foder. I själva verket består lammens främsta föda av modersmjölk under den första tiden (30–35 dagar), medan lammen under den andra uppfödningsfasen får ett tillskott av färskt eller torkat naturfoder (gräs och spannmål), som till en början ges då och då som komplement och som med tiden utökas alltmer. Avsikten med att lägga till frasen ”modersmjölk med tillägg av” är alltså att förtydliga detta och undvika feltolkningar.

3.3   Märkning:

| — | I artikel 6 a.3 och b.3 har det gjorts ett förtydligande i fråga om styckningen, genom att orden ”hel eller skivad” har lagts till. |
| --- | --- |

—

I artikel 6 a.3 och b.3 har det gjorts ett förtydligande i fråga om styckningen, genom att orden ”hel eller skivad” har lagts till.

| — | I artikel 6 har två nya styckningsdetaljer införts: ”bog, kyl, kotlettrad” och ”blandade styckningsdelar”. Dessa delar är de mest typiska i den sardiska traditionen och får därför komplettera de mer industriella styckningsmetoder som redan anges i produktspecifikationen. Vissa styckningsdetaljer (t.ex. bog/kyl/kotlettrad) är särskilt utmärkande för lamm, som av konsumenterna nästan alltid förknippas med mycket små lamm och som är helt annorlunda än köttlamm vars vikt är betydligt högre och som är mer vanligt förekommande på andra marknader. |
| --- | --- |

—

I artikel 6 har två nya styckningsdetaljer införts: ”bog, kyl, kotlettrad” och ”blandade styckningsdelar”. Dessa delar är de mest typiska i den sardiska traditionen och får därför komplettera de mer industriella styckningsmetoder som redan anges i produktspecifikationen. Vissa styckningsdetaljer (t.ex. bog/kyl/kotlettrad) är särskilt utmärkande för lamm, som av konsumenterna nästan alltid förknippas med mycket små lamm och som är helt annorlunda än köttlamm vars vikt är betydligt högre och som är mer vanligt förekommande på andra marknader.

| — | I artikel 8 införs en detaljerad beskrivning av logotypen och även logotypen i sig, som tidigare fanns med i en bilaga. |
| --- | --- |

—

I artikel 8 införs en detaljerad beskrivning av logotypen och även logotypen i sig, som tidigare fanns med i en bilaga.

I artikel 8.3 ska ordet ”eventuell” ersättas med ”den”.

3.4   Bevis på ursprung:

| — | Eftersom produktspecifikationen inte innehöll någon hänvisning till ursprungsbeviset bör en artikel 9 med närmare beskrivning av ursprungsbeviset läggas till produktspecifikationen. |
| --- | --- |

—

Eftersom produktspecifikationen inte innehöll någon hänvisning till ursprungsbeviset bör en artikel 9 med närmare beskrivning av ursprungsbeviset läggas till produktspecifikationen.

| — | Slutligen har hänvisningarna till lagstiftningen uppdaterats genom en ändring i artikel 7 i fråga om kontroller med hänvisning till förordning (EG) nr 510/2006. |
| --- | --- |

—

Slutligen har hänvisningarna till lagstiftningen uppdaterats genom en ändring i artikel 7 i fråga om kontroller med hänvisning till förordning (EG) nr 510/2006.

Denna uppdatering beskrivs närmare i artikel 4 första stycket.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

”AGNELLO DI SARDEGNA”

EG-nr: IT-PGI-0105-0097-08/04/2008

SGB ( X ) SUB ( )

1.   Beteckning:

”Agnello di Sardegna”

2.   Medlemsstat eller tredjeland:

Italien

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet:

3.1   Produkttyp (samma som i bilaga III):

| Klass 1.1: | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| --- | --- |

Klass 1.1:

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken beteckningen i (1) är tillämplig:

Vid försäljning ska kött med den skyddade geografiska beteckningen ”Agnello di Sardegna” ha följande egenskaper: köttet ska vara ljust med en fin textur. Det ska vara fast men mört vid tillagning och vara lätt randigt av insprängt fett. Muskelmassan ska inte vara särskilt stor och det ska vara rätt balans mellan ben och muskelmassa.

En organoleptisk undersökning ska visa att köttet har den mörhet, smak, delikata arom och de dofter som är typiska för färskt kött från ett ungt djur.

Dessutom ska kött med den skyddade geografiska beteckningen ”Agnello di Sardegna” ha följande kemiska och fysiska egenskaper:

| pH | högre än 6 |
| --- | --- |
| Proteiner (obehandlad produkt) | 13–20 procent. |
| Eterextrakt (obehandlad produkt) | högst 3 procent. |

pH

högre än 6

Proteiner (obehandlad produkt)

13–20 procent.

Eterextrakt (obehandlad produkt)

högst 3 procent.

Kött med den skyddade geografiska beteckningen ”Agnello di Sardegna” kommer från lamm som är födda och uppfödda på Sardinien. De ska vara födda av rasrena sardiska moderfår eller moderfår från förstagenerationskorsning med köttraser som Île-de-France och Berrichon-du-Cher, eller andra starkt specialiserade och välkända köttraser.

3.3   Råvaror (endast för bearbetade produkter):

—

3.4   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung):

Lammens utfodring är i första hand baserad på modersmjölk (naturlig digivning) för dilamm (5–7 kg), som för ”lätta” lamm (7–10 kg) och för ”tunga” lamm (10–13 kg) kompletteras med färskt eller torkat naturfoder (gräs och spannmål) och bete av de vilda växter som är typiska för Sardinien.

3.5   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området:

Den skyddade geografiska beteckningen ”Agnello di Sardegna” får endast användas för kött från lamm som är födda, uppfödda och slaktade på Sardinien.

3.6   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning etc.:

All framställnings- och förpackningsverksamhet av kött med beteckningen ”Agnello di Sardegna” måste ske i regionen Sardinien.

För försäljning av hela slaktkroppar av lamm, vilket i princip sker i produktionsområdet, krävs ingen särskild förpackning: slaktkropparna får säljas hela i enlighet med gällande hälso- och hygienbestämmelser och på villkor att lämpliga kyltransporter används.

Kött med den skyddade geografiska beteckningen ”Agnello di Sardegna” får säljas helt eller styckat i följande styckningsdelar:

| a) | Sardiskt dilamm (5–7 kg):






  1. | Helt. |
| --- | --- | --- |

a)

Sardiskt dilamm (5–7 kg):

1.

Helt.

| 2. | Halva slaktkroppar som framställs genom delning genom ryggraden av den hela slaktkroppen i symmetriska delar. |
| --- | --- |

2.

Halva slaktkroppar som framställs genom delning genom ryggraden av den hela slaktkroppen i symmetriska delar.

| 3. | Fram- och bakkvart (hel eller skivad). |
| --- | --- |

3.

Fram- och bakkvart (hel eller skivad).

| 4. | Huvud och inälvor. |
| --- | --- |

4.

Huvud och inälvor.

| 5. | Bog, kyl, kotlettrad (hela anatomiska delar eller i skivor). |
| --- | --- |

5.

Bog, kyl, kotlettrad (hela anatomiska delar eller i skivor).

| 6. | Blandade styckningsdelar (blandad komposition av de anatomiska delar som beskrivs ovan). |
| --- | --- |

6.

Blandade styckningsdelar (blandad komposition av de anatomiska delar som beskrivs ovan).

| b) | ”Lätta” sardiska lamm (7–10 kg) samt ”tunga” sardiska lamm (10–13 kg):






  1. | Helt. |
| --- | --- | --- |

b)

”Lätta” sardiska lamm (7–10 kg) samt ”tunga” sardiska lamm (10–13 kg):

1.

Helt.

| 2. | Halva slaktkroppar som framställs genom delning genom ryggraden av den hela slaktkroppen i symmetriska delar. |
| --- | --- |

2.

Halva slaktkroppar som framställs genom delning genom ryggraden av den hela slaktkroppen i symmetriska delar.

| 3. | Fram- och bakkvart (hel eller skivad). |
| --- | --- |

3.

Fram- och bakkvart (hel eller skivad).

| 4. | Huvud och inälvor. |
| --- | --- |

4.

Huvud och inälvor.

| 5. | Dubbel kyl med ben: omfattar de båda hela kylarna samt sadeln (höger och vänster). |
| --- | --- |

5.

Dubbel kyl med ben: omfattar de båda hela kylarna samt sadeln (höger och vänster).

| 6. | Engelsk sadel (sella inglese): omfattar den övre ryggdelen med de två sista kotorna samt bukhinnorna. |
| --- | --- |

6.

Engelsk sadel (sella inglese): omfattar den övre ryggdelen med de två sista kotorna samt bukhinnorna.

| 7. | Rygg: den övre främre delen av ryggen. |
| --- | --- |

7.

Rygg: den övre främre delen av ryggen.

| 8. | Länd: omfattar de båda halvfiléerna. |
| --- | --- |

8.

Länd: omfattar de båda halvfiléerna.

| 9. | Kort framkvartspart: omfattar hals, bog och rygg samt kotletterna från den främre delen. |
| --- | --- |

9.

Kort framkvartspart: omfattar hals, bog och rygg samt kotletterna från den främre delen.

| 10. | Fjäril (farfalla): de båda bogarna och halsen. |
| --- | --- |

10.

Fjäril (farfalla): de båda bogarna och halsen.

| 11. | Hel kyl: omfattar fot, kyl, höftben och korsben samt den bakre delen av njursteken. |
| --- | --- |

11.

Hel kyl: omfattar fot, kyl, höftben och korsben samt den bakre delen av njursteken.

| 12. | Kort kyl: omfattar de bakre delarna av höftben och korsben samt den bakre delen av njursteken. |
| --- | --- |

12.

Kort kyl: omfattar de bakre delarna av höftben och korsben samt den bakre delen av njursteken.

Andra styckningsdetaljer:

| 13. | Sadel: höftbens- och korsbenspartiet med eller utan den sista ryggkotan. |
| --- | --- |

13.

Sadel: höftbens- och korsbenspartiet med eller utan den sista ryggkotan.

| 14. | Filé: ländbiten. |
| --- | --- |

14.

Filé: ländbiten.

| 15. | Täckt kotlettrad (carrè coperto): den övre ryggdelen med den första och andra kotan. |
| --- | --- |

15.

Täckt kotlettrad (carrè coperto): den övre ryggdelen med den första och andra kotan.

| 16. | Öppen kotlettrad (carrè scoperto): främre delen bestående av de fem första ryggkotorna. |
| --- | --- |

16.

Öppen kotlettrad (carrè scoperto): främre delen bestående av de fem första ryggkotorna.

| 17. | Bog: hel. |
| --- | --- |

17.

Bog: hel.

| 18. | Hals: halsbiten. |
| --- | --- |

18.

Hals: halsbiten.

| 19. | Kotletter: omfattar den nedre bröstdelen. |
| --- | --- |

19.

Kotletter: omfattar den nedre bröstdelen.

| 20. | Bog, kyl, kotlettrad (hela anatomiska delar eller i skivor). |
| --- | --- |

20.

Bog, kyl, kotlettrad (hela anatomiska delar eller i skivor).

| 21. | Blandade styckningsdelar (blandad komposition av de anatomiska delar som beskrivs ovan). |
| --- | --- |

21.

Blandade styckningsdelar (blandad komposition av de anatomiska delar som beskrivs ovan).

3.7   Särskilda regler för märkning:

Kött med den skyddade geografiska beteckningen ”Agnello di Sardegna” ska säljas hel eller i delar. De föreskrivna uppgifterna ska anges med tydliga och outplånliga bokstäver på förpackningarna med hela eller styckade slaktkroppar med den skyddade geografiska beteckningen, eller på etiketter på dessa förpackningar.

Framför allt ska vakuumförpackningar eller förpackningar som görs med andra system som är tillåtna enligt lagen innehålla följande uppgifter:

| a) | Uppgiften ”Agnello di Sardegna” och logotypen. |
| --- | --- |

a)

Uppgiften ”Agnello di Sardegna” och logotypen.

| b) | Typen av kött. |
| --- | --- |

b)

Typen av kött.

| c) | Styckningsdetaljens benämning. |
| --- | --- |

c)

Styckningsdetaljens benämning.

Logotypen föreställer ett stiliserat lamm där huvudet och en klöv framträder. Konturen liknar Sardinien. Beteckningen ”Agnello di Sardegna” står med tryckbokstäver.

Stämpelns kontur och lammet trycks i Pantone 350 (cyan 63 %, gul 90 %, svart 63 %). Bakgrunden trycks i Pantone 5763 (cyan 14 %, gul 54 %, svart 50 %).

Image

Det är förbjudet att lägga till några som helst ytterligare uppgifter till den skyddade geografiska beteckningen, inklusive adjektiven ”fine” (fin), ”scelto” (utsökt), ”selezionato” (utvald), ”superiore” (förstklassig), ”genuino” (äkta).

Det är emellertid tillåtet att använda kompletterande autentiska geografiska beteckningar, som historiska och geografiska namn, namn på kommuner, områden, gårdar och uppfödare med hänvisning till uppfödning, slakt och förpackning av produkten, under förutsättning att de inte har en lovordande innebörd eller på något sätt vilseleder konsumenten. Dessa uppgifter ska i så fall anges på etiketten med en storlek som motsvarar en tredjedel av storleken på bokstäverna i den skyddade geografiska beteckningen.

4.   Kort beskrivning av det geografiska området:

Uppfödningsområdet för lamm med den skyddade geografiska beteckningen ”Agnello di Sardegna” omfattar hela regionen Sardinien.

5.   Samband med det geografiska området:

5.1   Specifika uppgifter om det geografiska området:

Sardinien är en ö med övervägande Medelhavsklimat, med milda och förhållandevis regniga vintrar och varma och torra somrar.

Havet påverkar så gott som hela ön och de genomsnittliga temperaturerna, som dämpas av havet, är ganska låga med ett årsgenomsnitt på 14–18 °C. Regnet är koncentrerat till november och december, medan det så gott som aldrig regnar i juli och augusti. Nederbörden är mycket oregelbunden under resten av året. Årsnederbörden är ganska stor (i genomsnitt 500–800 mm/år).

Kraftiga vindar är utmärkande för klimatet på Sardinien. Framför allt på vintern, men ibland även under andra årstider, sveper de kalla mistralvinadarna in från nordväst med stor kraft. I slutet av hösten dominerar milda och fuktiga vindar från Atlanten, i början av våren är varma och torra sydliga vindar från Afrika vanligast.

De få invånarna och öns isolerade läge har gjort att Sardinien har bevarat en stor del av sin ursprungliga natur, som nästan överallt är mycket särpräglad. Landskapet ger ofta ett vilt, kargt och ödsligt intryck och vissa platser har en skönhet och charm som är ovanlig i Medelhavsområdet. Därför har den sardiska floran bevarats i stort sett intakt, med flera mycket gamla växtsorter som annars har förändrats eller försvunnit. Större delen av ön, där djurhållning med herdebruk av tradition har varit den viktigaste sysselsättningen, utgörs av betesmarker med grässlätter och buskvegetation. Den vegetation som är rikligast och mest utbredd är buskskogen (maquis). Den präglar det sardiska landskapet och återfinns på höjder upp till 800 m över havet, ibland i form av isolerade och pittoreska lundar uppe på karga kustklippor. I denna typiska och överallt förekommande vegetation finns även områden med ganska höga buskar – maquis haut – där buskarna kan bli 4–5 m höga på de djupaste och fuktigaste markerna. Där kan man finna vilda olivträd, mastixträd, johannesbrödträd, myrten, lagerträd, enar och solvändor. Oleander frodas ofta längs vattendragen. Men det finns också magrare buskområden med buskar som inte är högre än 50 cm. Här växer bland annat salvia, rosmarin, ljung, timjan och ginst. En intressant företeelse är grupperna av dvärgpalmer.

5.2   Specifika uppgifter om produkten:

”Agnello di Sardegna” utmärks framför allt av sin litenhet: det är en tydlig skillnad mellan kött som är avsett för framställning av ”Agnello di Sardegna” och fårkött från tyngre djur med fler användningsområden och ofta en utpräglad smak som inte alltid uppskattas av konsumenterna. Kött med den skyddade geografiska beteckningen ”Agnello di Sardegna” har däremot alltid en angenäm smak på grund av att det innehåller en låg andel mättade fetter och fler omättade fetter (tack vare att djuren hålls utomhus och får dia sina mödrar). Det gör att köttet är mer lättsmält och smakar bättre.

Fettet i slaktkropparna är ett naturligt komplement till muskelköttet. Större delen av fettet smälter vid tillagning, vilket ger köttet dess fyllighet och smak, men framför allt gör det mörare och mer delikat. Utmärkande för kött med den skyddade geografiska beteckningen ”Agnello di Sardegna” är att det är mört och ljust, har en intensiv arom och är lättsmält och magert.

Det är ett idealiskt livsmedel inte bara på grund av smaken utan även näringsmässigt, eftersom köttet är rikt på högvärdiga proteiner. Detta gör lammköttet ”Agnello di Sardegna” särskilt lämpligt för personer som behöver äta en fettsnål diet med högt energiinnehåll.

Kött med den skyddade geografiska beteckningen ”Agnello di Sardegna” är biologiskt friskt och helt fritt från kemiska eller biologiska föroreningar. Detta beror på att lammen inte utsätts för någon tvångsutfodring eller miljömässig stress. De utsätts inte heller för någon hormonbehandling, eftersom de föds upp i det fria i en fullständigt naturlig miljö.

5.3   Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens kvalitet eller egenskaper (för SUB) eller en viss kvalitet, ett visst anseende eller en viss annan egenskap som kan hänföras till produkten (för SGB):

Egenskaperna hos ”Agnello di Sardegna” har ett absolut samband med ursprungsområdet.

Den utpräglade viltsmaken är karakteristisk för uppfödning med modersmjölk och naturfoder ute i det fria. Lamm för framställning av ”Agnello di Sardegna” föds upp extensivt och i lösdrift, dvs. i en fullständigt naturlig miljö med vidsträckta områden där klimatet kännetecknas av starkt solsken och vind.

Uppfödningen i det fria är avgörande för utfodringen av sardiska dilamm, som följer sin mor och kompletterar modersmjölken med bete av olika sorters gräs och de vilda aromatiska örter som är typiska för ön. Det sardiska fåret har med tiden anpassat sin biologiska och reproduktiva cykel till sin livsmiljö. Därför föds lammen främst på senhösten när de första regnen kommer och växtligheten på nytt blir frodigare. Dessa faktorer ger köttet de organoleptiska egenskaper som är så uppskattade. Dessutom påverkar uppfödningen med modersmjölk inte bara mängden fett i köttet utan även dess kvalitet. Det fett som ansätts under diperioden avgör fettets sammansättning under hela tillväxtperioden.

Uppfödningen i det fria ger också en garanti för god hälsa och tillräcklig fysisk aktivitet, särskilt i en naturlig miljö som den på Sardinien, med vidsträckta ytor, utan stora industriområden och liten mänsklig påverkan på området. En gemensam nämnare för alla områden på Sardinien som ger landskapet en förbluffande enhetlighet är den öppna horisonten på grund av avsaknaden av trädodlingar, vilket ger en ständig påminnelse om herdelivet. Detta är en rättvisande beskrivning: Sardinien är en ö för herdar, och fåruppfödning är den viktigaste ekonomiska verksamheten på ön. På ön finns 40 procent av alla får i Italien: 16 410 uppfödare är fördelade över hela öns territorium och föder upp 3 294 044 djur.

Sardinien är än i dag en ö för herdar, precis som den varit i århundraden. Fåruppfödningen på Sardinien har anor från perioden före nuraghkulturen: inuti nuragher (kallmurade anläggningar) har man hittat rester av de första föremål som används vid mjölkproduktion. Det sardiska lammet nämns vid flera tillfällen i skrifter från romartiden. Den sardiska fårrasen är förankrad i den sardiska miljön tack vare en ständigt pågående anpassning – frukten av uppfödarnas erfarenhet. Den är främst resultatet av en lång process av anpassning mellan människa och miljö och mellan människa, miljö och djurraser.

Herdarnas omsorg och omvårdnad är densamma i dag som den varit i flera hundra år. Därför har den unika renheten och kvaliteten hos ”Agnello di Sardegna” bevarats oförstörd. I dag som i går.

Hänvisning till offentliggörandet av specifikationen:

De italienska myndigheterna har inlett det nationella förfarandet för invändningar i och med att ansökan om ändring av den skyddade geografiska beteckningen ”Agnello di Sardegna” offentliggjordes i Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana nr 2, 3 januari 2008.

Produktspecifikationens konsoliderade text finns att läsa på följande Internetadress:

| | http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg
  eller |
| --- | --- |

http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

eller

| | kan hämtas direkt från jordbruksministeriets ingångssida (http://www.politicheagricole.it): klicka på ”Prodotti di Qualità” (kvalitetsprodukter) (till vänster på skärmen) och sedan på ”Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE [regolamento (CE) n. 510/2006]”. |
| --- | --- |

kan hämtas direkt från jordbruksministeriets ingångssida (http://www.politicheagricole.it): klicka på ”Prodotti di Qualità” (kvalitetsprodukter) (till vänster på skärmen) och sedan på ”Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE [regolamento (CE) n. 510/2006]”.

---

(1)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.

---

Rättelser

| 19.3.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 70/39 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 70/39

---

Rättelse till statligt stöd – Republiken Lettland – Statligt stöd C 39/09 (f.d. N 385/09) – Offentlig finansiering av hamninfrastruktur i Ventspils hamn – Uppmaning enligt artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt att inkomma med synpunkter

(
  Europeiska unionens officiella tidning C 62 av den 13 mars 2010
  )

2010/C 70/10

På sidan 7, tredje stycket adressen, ska det

i stället för:

| ”European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Transport and Energy |
| Directorate A |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22964104” |

”European Commission

Directorate-General for Transport and Energy

Directorate A

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22964104”

vara:

| ”European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State Aid Greffe |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242”. |

”European Commission

Directorate-General for Competition

State Aid Greffe

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242”.

---