# Euroopan unionin C 68/2010

| | ISSN 1725-2490
  doi:10.3000/17252490.C_2010.068.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 68 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 53. vuosikerta18. maaliskuu 2010 |

ISSN 1725-2490

doi:10.3000/17252490.C_2010.068.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 68

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

53. vuosikerta18. maaliskuu 2010

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tiedotteet |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN JA LAITOSTEN TIEDOTTEET |
| | Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä tehdyn kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävän yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen |
| 2010/C 068/01 | Maanantaina 30. marraskuuta 2009 pidetyn istunnon pöytäkirja | 1 |
| Virallinen avajaisistunto


  Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen istunto


  Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen kokoonpano


  Ei-parlamentaaristen edustajien hyväksyminen


  Varajäsenet


  Esityslistaluonnoksen hyväksyminen (AP/100.586)


  AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 17. istunnon pöytäkirjan hyväksyminen (EUVL C 221, 14.9.2009)


  Yhteispuheenjohtajien ilmoitukset ja 29. marraskuuta 2009 pidetyssä työvaliokunnan kokouksessa tehdyt päätökset


  Kehitysyhteistyöstä ja humanitaarisesta avusta vastaavan komission jäsenen Karel De Gruchtiin lausunto


  Komission kyselytunti


  Toimet, joihin komissio on ryhtynyt yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 17. täysistunnossa Prahassa (Tšekin tasavalta) hyväksyttyjen päätöslauselmien johdosta


  Keskustelu komission kanssa – catch-the-eye


  Cotonoun sopimuksen tarkistaminen. |
| 2010/C 068/02 | Tiistaina 1. joulukuuta 2009 pidetyn istunnon pöytäkirja | 4 |
| Varajäsenet


  Maailman Aids-päivä — Yhteispuheenjohtajien puheenvuorot


  Lissabonin sopimus


  Pakolaiset, keskittyen erityisesti ilmastonmuutoksen vaikutuksiin: — keskustelu ilman päätöslauselmaa


  Kiireelliset asiat 1: ilmastonmuutos


  Talouselämän osapuolten ja työmarkkinaosapuolten selonteko


  Rahoituskriisin vaikutus AKT-valtioihin — taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta — Joseph Mugamben (Uganda) ja Hans-Peter Mayerin laatima päätöslauselma |
| 2010/C 068/03 | Keskiviikkona 2. joulukuuta 2009 pidetyn istunnon pöytäkirja | 6 |
| Varajäsenet


  Pöytäkirjan hyväksyminen maanantaina 30. marraskuuta 2009 pidetystä istunnosta


  Globaali hallinta ja kansainvälisten organisaatioiden uudistaminen – — poliittisten asioiden valiokunta — Donald Ramotarin (Guyana) ja Miguel Angel Martínez Martínezin laatima mietintö


  Katastrofien ehkäiseminen ja niistä toipuminen: keskustelu ilman päätöslauselmaa


  Maailman kauppajärjestön neuvottelut ja talouskumppanuussopimukset (EPA) – nykytilanne: keskustelu ilman päätöslauselmaa


  Nuorten sosiaalinen ja kulttuurinen sopeutuminen ja osallistuminen — Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta — Manuel Jiménezin (Dominkaaninen tasavalta) ja Olle Schmidtin laatima mietintö


  AKT-neuvoston puheenjohtajan, Malawin teollisuus- ja kauppaministerin Eunice Kazemben puheenvuoro


  AKT-neuvoston puheenjohtajan, Ruotsin kehitysyhteistyöministerin Gunilla Carlssonin puheenvuoro


  Neuvoston kyselytunti


  Keskustelu neuvoston kanssa - catch-the-eye


  Nigerin tilanne


  Kiireelliset asiat 2: Madagaskarin tilanne


  Maakohtaiset ja alueelliset strategia-asiakirjat kymmenennelle Euroopan kehitysrahastolle, mukaan lukien Angolaa koskeva maakohtainen strategia-asiakirja |
| 2010/C 068/04 | Torstaina 3. joulukuuta 2009 pidetyn istunnon pöytäkirja | 9 |
| Varajäsenet


  Pöytäkirjan hyväksyminen keskiviikkoaamuna ja -iltapäivällä 2. joulukuuta 2009 pidetystä istunnosta


  Työryhmien tiivistelmäraportit


  Äänestys päätöslauselmaesityksistä, jotka sisältyvät kolmen pysyvän valiokunnan esittämiin mietintöihin


  Äänestys kiireellisistä päätöslauselmaesityksistä


  Julkilausuma


  Muut asiat


  AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 19. istunnon aika ja paikka |
| Liite I —   Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen aakkosellinen jäsenluettelo | 11 |
| Liite II —   Luandassa (Angolassa) 30. marraskuuta–3. joulukuuta pidetyn istunnon läsnäololista | 15 |
| Liite III —   Maanantaina 30. marraskuuta 2009 pidetyn istunnon liite | 19 |
| Liite IV —   Hyväksytyt päätöslauselmat | 20 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN JA LAITOSTEN TIEDOTTEET

Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä tehdyn kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävän yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen

2010/C 068/01

Maanantaina 30. marraskuuta 2009 pidetyn istunnon pöytäkirja

1

Virallinen avajaisistunto

Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen istunto

Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen kokoonpano

Ei-parlamentaaristen edustajien hyväksyminen

Varajäsenet

Esityslistaluonnoksen hyväksyminen (AP/100.586)

AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 17. istunnon pöytäkirjan hyväksyminen (EUVL C 221, 14.9.2009)

Yhteispuheenjohtajien ilmoitukset ja 29. marraskuuta 2009 pidetyssä työvaliokunnan kokouksessa tehdyt päätökset

Kehitysyhteistyöstä ja humanitaarisesta avusta vastaavan komission jäsenen Karel De Gruchtiin lausunto

Komission kyselytunti

Toimet, joihin komissio on ryhtynyt yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 17. täysistunnossa Prahassa (Tšekin tasavalta) hyväksyttyjen päätöslauselmien johdosta

Keskustelu komission kanssa – catch-the-eye

Cotonoun sopimuksen tarkistaminen.

2010/C 068/02

Tiistaina 1. joulukuuta 2009 pidetyn istunnon pöytäkirja

4

Varajäsenet

Maailman Aids-päivä — Yhteispuheenjohtajien puheenvuorot

Lissabonin sopimus

Pakolaiset, keskittyen erityisesti ilmastonmuutoksen vaikutuksiin: — keskustelu ilman päätöslauselmaa

Kiireelliset asiat 1: ilmastonmuutos

Talouselämän osapuolten ja työmarkkinaosapuolten selonteko

Rahoituskriisin vaikutus AKT-valtioihin — taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta — Joseph Mugamben (Uganda) ja Hans-Peter Mayerin laatima päätöslauselma

2010/C 068/03

Keskiviikkona 2. joulukuuta 2009 pidetyn istunnon pöytäkirja

6

Varajäsenet

Pöytäkirjan hyväksyminen maanantaina 30. marraskuuta 2009 pidetystä istunnosta

Globaali hallinta ja kansainvälisten organisaatioiden uudistaminen – — poliittisten asioiden valiokunta — Donald Ramotarin (Guyana) ja Miguel Angel Martínez Martínezin laatima mietintö

Katastrofien ehkäiseminen ja niistä toipuminen: keskustelu ilman päätöslauselmaa

Maailman kauppajärjestön neuvottelut ja talouskumppanuussopimukset (EPA) – nykytilanne: keskustelu ilman päätöslauselmaa

Nuorten sosiaalinen ja kulttuurinen sopeutuminen ja osallistuminen — Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta — Manuel Jiménezin (Dominkaaninen tasavalta) ja Olle Schmidtin laatima mietintö

AKT-neuvoston puheenjohtajan, Malawin teollisuus- ja kauppaministerin Eunice Kazemben puheenvuoro

AKT-neuvoston puheenjohtajan, Ruotsin kehitysyhteistyöministerin Gunilla Carlssonin puheenvuoro

Neuvoston kyselytunti

Keskustelu neuvoston kanssa - catch-the-eye

Nigerin tilanne

Kiireelliset asiat 2: Madagaskarin tilanne

Maakohtaiset ja alueelliset strategia-asiakirjat kymmenennelle Euroopan kehitysrahastolle, mukaan lukien Angolaa koskeva maakohtainen strategia-asiakirja

2010/C 068/04

Torstaina 3. joulukuuta 2009 pidetyn istunnon pöytäkirja

9

Varajäsenet

Pöytäkirjan hyväksyminen keskiviikkoaamuna ja -iltapäivällä 2. joulukuuta 2009 pidetystä istunnosta

Työryhmien tiivistelmäraportit

Äänestys päätöslauselmaesityksistä, jotka sisältyvät kolmen pysyvän valiokunnan esittämiin mietintöihin

Äänestys kiireellisistä päätöslauselmaesityksistä

Julkilausuma

Muut asiat

AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 19. istunnon aika ja paikka

Liite I —   Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen aakkosellinen jäsenluettelo

11

Liite II —   Luandassa (Angolassa) 30. marraskuuta–3. joulukuuta pidetyn istunnon läsnäololista

15

Liite III —   Maanantaina 30. marraskuuta 2009 pidetyn istunnon liite

19

Liite IV —   Hyväksytyt päätöslauselmat

20

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN JA LAITOSTEN TIEDOTTEET

Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä tehdyn kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävän yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen

| 18.3.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 68/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 68/1

---

MAANANTAINA 30. MARRASKUUTA 2009 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

(2010/C 68/01)

(Istunto avattiin klo 11.05)

Virallinen avajaisistunto

Puheenvuorot:

Angolan kansalliskokouksen puhemies Fernando da Piedade Dias dos Santos, AKT:n ja EU:n parlamentaarisen edustajakokouksen yhteispuheenjohtaja Wilkie Rasmussen, AKT:n ja EU:n parlamentaarisen edustajakokouksen yhteispuheenjohtaja Louis Michel ja Angolan tasavallan presidentti José Eduardo dos Santos.

(Istunto keskeytettiin klo 12.15 ja sitä jatkettiin klo 15.05)

PUHETTA JOHTI RASMUSSEN

Yhteispuheenjohtaja

Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen istunto

Yhteispuheenjohtaja toivotti kaikki osallistujat tervetulleiksi.

1.   Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen kokoonpano

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti, että yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen jäsenluettelo liitetään pöytäkirjaan AKT-valtioiden viranomaisten ja Euroopan parlamentin puhemiehen toimittamassa muodossa.

2.   Ei-parlamentaaristen edustajien hyväksyminen

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti, että AKT-valtioiden viranomaiset olivat toimittaneet hänelle ei-parlamentaaristen edustajien luettelon. Hän ehdotti kumppanuussopimuksen 17 artiklan 1 kohdan ja yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen työjärjestyksen 1 artiklan mukaisesti, että kyseisten edustajien nimet kirjataan ylös ja että heidän nimensä liitetään pöytäkirjaan.

Yhteinen parlamentaarinen edustajakokous hyväksyi asian.

Seuraavat jäsenet käyttivät puheenvuoron määritelmästä kumppanuussopimuksen 17 artiklan 1 kohdan sanoille ”jos parlamenttia ei ole” ja Nigerin, Guinean ja Madagaskarin edustajien hyväksymisestä: Lutundula (Kongon demokraattinen tasavalta), Assarid (Mali), Sall (Senegal), yhteispuheenjohtaja Michel, Striffler, Speroni ja Baldeh (Gambia).

Yhteinen parlamentaarinen edustajakokous päätti, että Nigeristä, Guineasta ja Madagaskarista tulleilla läsnä olevilla edustajilla on tarkkailijan asema.

3.   Varajäsenet

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti, että paikalla ovat seuraavat varajäsenet: Attard-Montalto (Sciclunan puolesta), Bastos (Carvalhon puolesta), Binev (McMillan-Scottin puolesta), Cashman (Toian puolesta), Czarnecki (Legutkon puolesta), Fox (Sturdyn puolesta), Girling (Fordin puolesta), Goebbels (Bullmannin puolesta), Gomes (Moreiran puolesta), Gurmai (De Keyserin puolesta), Jäätteenmäki (Jensenin puolesta), Kastler (Casparyn puolesta), Leinen (Ferreira E:n puolesta), Migalski (Vlasákin puolesta), Ponga (De Mitan puolesta), Rinaldi (Griesbeckin puolesta), Sargentini (Jadot'n puolesta), Theocharous (Kuhnin puolesta) ja Włosowicz (Hannanin puolesta).

4.   Esityslistaluonnoksen hyväksyminen (AP/100.586)

William (Seychellit) pyysi puheenvuoron muista asioista.

Esityslistaluonnos hyväksyttiin sellaisena kuin se on esitettynä tässä pöytäkirjassa.

5.   AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 17. istunnon pöytäkirjan hyväksyminen (EUVL C 221, 14.9.2009)

Pöytäkirja hyväksyttiin.

6.   Yhteispuheenjohtajien ilmoitukset ja 29. marraskuuta 2009 pidetyssä työvaliokunnan kokouksessa tehdyt päätökset

Yhteispuheenjohtaja kertoi työvaliokunnan 29. marraskuuta 2009 pidetyn kokouksen tuloksista.

Yhteispuheenjohtaja Michel ja Tapsoba (Burkina Faso) käyttivät puheenvuoron Burkina Fasossa äskettäin pidetystä yhteisen parlamentaarisen kokouksen alueellisesta kokouksesta.

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti seuraavat määräajat:

| — | pysyvien valiokuntien mietintöihin sisältyviin päätöslauselmaesityksiin tehtävät tarkistukset: maanantai 30. marraskuuta klo 18.00 |
| --- | --- |

—

pysyvien valiokuntien mietintöihin sisältyviin päätöslauselmaesityksiin tehtävät tarkistukset: maanantai 30. marraskuuta klo 18.00

| — | tarkistukset kompromissipäätöslauselmaesityksiin ja muihin kiireellisiin päätöslauselmaesitykseen, joista pidetään äänestys: tiistai 1. joulukuuta klo 15.00 |
| --- | --- |

—

tarkistukset kompromissipäätöslauselmaesityksiin ja muihin kiireellisiin päätöslauselmaesitykseen, joista pidetään äänestys: tiistai 1. joulukuuta klo 15.00

| — | äänestysmenettelyjä koskevat kysymykset: keskiviikko 2. joulukuuta klo 18.00, kirjallisena. |
| --- | --- |

—

äänestysmenettelyjä koskevat kysymykset: keskiviikko 2. joulukuuta klo 18.00, kirjallisena.

7.   Kehitysyhteistyöstä ja humanitaarisesta avusta vastaavan komission jäsenen Karel De Gruchtiin lausunto

Yhteispuheenjohtaja toivotti komissio jäsenen tervetulleeksi ja kiitti häntä sitoumuksesta yhteiseen parlamentaariseen edustajakokoukseen.

Komission jäsen piti esityksensä.

8.   Komission kyselytunti

Yhteispuheenjohtaja esitteli asian.

Komissiolle esitettiin yhteensä 23 kysymystä.

Komissio oli jo vastannut kysymyksiin kirjallisesti, ja komission jäsen De Gucht antoi suullisen vastauksen seuraavien henkilöiden esittämiin lisäkysymyksiin:

Guerrero Salomin kysymys nro 1 siirtolaisuudesta ja Cotonoun sopimuksen tarkistamisesta.

Williamin (Seychellit) kysymys nro 9 Flex-mekanismista.

Assaridin (Mali) kysymys nro 10 Flex-mekanismista.

Jolyn kysymys nro 11 Flex-mekanismista.

Zimmerin kysymys nro 12 EU:n elintarvikerahoitusvälineestä.

Mitchellin kysymys nro 4 kiinteistöjen omistamisesta.

Ronzellin kysymys nro 5 tuesta Afrikan asuntorakennushankkeesta.

Martinin kysymys nro 17 lääkkeiden saatavuudesta.

Bearderin kysymys nro 19 vammaisten oikeuksista.

Cashmanin kysymys nro 23 homoseksuaalisuuden dekriminalisoinnista.

Arifin kysymys nro 6 taloudellisista kumppanuussopimuksista ja alueellisesta yhdentymisestä.

Rivasin kysymys nro 13 maidon vientituista.

Yhteispuheenjohtaja päätti, että lisäkysymystä ei oteta käsiteltäväksi.

Sargentinin kysymys nro 21 Somaliasta.

Kysymysten nro 1, 7, 8, 14, 15, 18, 20 ja 22 esittäjillä ei ollut lisäkysymyksiä.

Kysymyksen nro 12 esittäjä ei ollut paikalla.

Myös kysymyksen nro 3 esittäjän Goerensin edustaja Jäätteenmäki esitti lisäkysymyksen.

9.   Toimet, joihin komissio on ryhtynyt yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 17. täysistunnossa Prahassa (Tšekin tasavalta) hyväksyttyjen päätöslauselmien johdosta

Komission jäsen De Gucht viittasi jaettuun asiakirjaan, jossa yksilöidään komission seurantatoimet Prahassa (Tšekin tasavallassa) hyväksyttyjen päätöslauselmien johdosta.

10.   Keskustelu komission kanssa – catch-the-eye

Puheenvuoron käyttivät: Leinen, Martínez Martínez, Assarid (Mali), yhteispuheenjohtaja Michel, Gomes, Durant, Ramotar (Guyana), Schmidt, McAvan, Owona (Kamerun), Ferreira J., Kastler, Engel, William (Seychellit), Sall (Senegal), Mafura (Lesotho), Attard-Montalto, Lutundula (Kongon demokraattinen tasavalta), Tapsoba (Burkina Faso) ja Solamalemalo (Samoa).

Komission jäsen vastasi jäsenten esittämiin kysymyksiin.

11.   Cotonoun sopimuksen tarkistaminen.

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti, että yhteinen parlamentaarinen edustajakokous antaa tästä asiasta päätöslauselman kyseisen istunnon aikana.

Komission kehitysyhteistyöstä vastaava pääjohtaja Stefano Manservisi ja AKT:n suurlähettiläskomitean puheenjohtaja ja AKT:n pääneuvottelija Brave Ndisale kertoi Cotonun sopimuksen tarkistamisneuvottelujen etenemisestä.

Puheenvuoron käyttivät: Kaczmarek, Mugambe (Uganda), Arif, Owona Kono (Kamerun), yhteispuheenjohtaja Michel, Joly, Lutundula (Kongon demokraattinen tasavalta), Zimmer, William (Seychellit), Nedelcheva, Assarid (Mali), McAvan ja Sall (Senegal).

Manservisi ja Ndisale vastasivat jäsenten esittämiin kommentteihin ja kysymyksiin.

(Istunto päättyi klo 19.00)

Wilkie RASMUSSEN ja

Louis MICHEL

Yhteispuheenjohtajat

Sir John KAPUTIN ja

Dietmar NICKEL

Yhteispääsihteerit

---

| 18.3.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 68/4 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 68/4

---

TIISTAINA 1. JOULUKUUTA 2009 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

(2010/C 68/02)

(Istunto avattiin klo 9.10)

PUHETTA JOHTI MICHEL

Yhteispuheenjohtaja

1.   Varajäsenet

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti, että paikalla ovat seuraavat varajäsenet: Bastos (Carvalhon puolesta) Binev (McMillan-Scottin puolesta), Cashman (Toian puolesta), Czarnecki (Legutkon puolesta), Fox (Sturdyn puolesta), Girling (Fordin puolesta), Goebbels (Bullmannin puolesta), Gomes (Moreiran puolesta), Gurmai (De Keyserin puolesta), Jäätteenmäki (Jensenin puolesta), Kastler (Casparyn puolesta), Migalski (Vlasákin puolesta), Ponga (De Mitan puolesta), Rinaldi (Griesbeckin puolesta), Sargentini (Jadot'n puolesta), Theocharous (Kuhnin puolesta) ja Włosowicz (Hannanin puolesta).

2.   Maailman Aids-päivä

Yhteispuheenjohtajien puheenvuorot

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti, että on maailman Aids-päivä ja yhteispuheenjohtajat käyttivät puheenvuoron päivän muistamiseksi.

Pidettiin minuutin hiljaisuus.

Puheenvuoron käyttivät: Ronzulli, Cashman, Milupi (Sambia), Sylla (Mali), Ogwal (Uganda) ja Jervase Yak (Sudan).

3.   Lissabonin sopimus

Yhteispuheenjohtaja mainitsi Lissabonin sopimuksen voimaantulon 1. joulukuuta.

4.   Pakolaiset, keskittyen erityisesti ilmastonmuutoksen vaikutuksiin:

keskustelu ilman päätöslauselmaa

UNHCR:n erityisedustajan Sanda Kimbimbin puheenvuoro.

Puheenvuoron käyttivät: Manservisi (Euroopan komissio), Roithová, Sylla (Mali), Gomes, Hamatoukour (Kamerun), Jäätteenmäki, Mugambe (Uganda), Zimmer, Kombo (Kenia), Neuser, William (Seychellit) ja Manirakiza (Burundi).

Manservisi ja Kimbimbi vastasivat jäsenten esittämiin kommentteihin ja kysymyksiin.

5.   Kiireelliset asiat 1: ilmastonmuutos

Puheenvuoron käyttivät: Manservisi (Euroopan komissio), Zanicchi, McAvan, Sylla (Mali), Bearder, Sall (Senegal), Manamela (Etelä-Afrikka), Sargentini, Italeli (Tuvalu), Callanan, Roberts (Grenada), Ferreira J., Darbo (Tšad), Schnellhardt, Bounkoulou (Kongon tasavalta), Castex, Hamatoukour (Kamerun), Mushelenga (Namibia), Ponga ja Toga (Etiopia).

6.   Talouselämän osapuolten ja työmarkkinaosapuolten selonteko

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean (EESC) ja alueellisten kansalaisyhteiskuntien edustajien esitykset.

EESC:n AKT-EU seurantakomitean puheenjohtajan Jahierin ja Afrikan työnantajaliiton edustajan Makeka esitykset.

Puheenvuoron käyttivät: Schmidt ja Rinaldi.

Jahier ja Makeka vastasivat jäsenten esittämiin kommentteihin ja kysymyksiin.

7.   Rahoituskriisin vaikutus AKT-valtioihin

taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta

Joseph Mugamben (Uganda) ja Hans-Peter Mayerin laatima päätöslauselma

Puheenvuoron käyttivät: Mugambe (Uganda), Mayer, Manservisi (Euroopan komissio), Manamela (Etelä-Afrikka), Mitchell, Assarid (Mali), Goebbels, Jäätteenmäki, Toga (Etiopia), Joly, Hamatoukour (Kamerun), Czarnecki, Hoarau, Mafura (Lesotho), Engel, Straker (Saint Vincent ja Grenadiinit), Arif, Sithole (Mosambik), Guerrero Salom, Lutundula (Kongon demokraattinen tasavalta), Gomes ja Abdullahi (Nigeria).

Manservisi ja yhteisesittelijät vastasivat jäsenten esittämiin kommentteihin ja kysymyksiin.

(Istunto keskeytettiin klo 12.55)

Wilkie RASMUSSEN ja

Louis MICHEL

Yhteispuheenjohtajat

Sir John KAPUTIN ja

Dietmar NICKEL

Yhteispääsihteerit

---

| 18.3.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 68/6 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 68/6

---

KESKIVIIKKONA 2. JOULUKUUTA 2009 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

(2010/C 68/03)

(Istunto avattiin klo 9.10)

PUHETTA JOHTI MICHEL

Yhteispuheenjohtaja

1.   Varajäsenet

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti, että paikalla ovat seuraavat varajäsenet:

Bastos (Carvalhon puolesta) Cashman (Toian puolesta), Czarnecki (Legutkon puolesta), Girling (Fordin puolesta), Goebbels (Bullmannin puolesta), Gomes (Moreiran puolesta), Gurmai (De Keyserin puolesta), Jäätteenmäki (Jensenin puolesta), Migalski (Vlasákin puolesta), Ponga (De Mitan puolesta), Rinaldi (Griesbeckin puolesta), Sargentini (Jadot'n puolesta), Theocharous (Kuhnin puolesta) ja Włosowicz (Hannanin puolesta).

2.   Pöytäkirjan hyväksyminen maanantaina 30. marraskuuta 2009 pidetystä istunnosta

Pöytäkirja hyväksyttiin.

3.   Globaali hallinta ja kansainvälisten organisaatioiden uudistaminen –

poliittisten asioiden valiokunta

Donald Ramotarin (Guyana) ja Miguel Angel Martínez Martínezin laatima mietintö

Ramotar (Guyana) ja Martínez Martínez esittelivät mietinnön.

Puheenvuoron käyttivät: Vetter (Euroopan komissio), Kaczmarek, Sylla (Mali), Castex, Toga (Etiopia), Schmidt, Ogwal (Uganda), Zimmer, Sithole (Mosambik), Mitchell, Hamatoukour (Kamerun), Durant, William (Seychellit), Gurmai, Sall (Senegal), Ponga, Jean Marie (Saint Lucia) ja Gomes.

Ramotar (Guyana) ja Martínez Martínez päättivät keskustelun.

4.   Katastrofien ehkäiseminen ja niistä toipuminen: keskustelu ilman päätöslauselmaa

Maailmanpankin katastrofiriskin vähentämistä koskevan rahaston (GFDRR) hankevastaavan Saroj K. Jhan puheenvuoro.

Puheenvuoron käyttivät: Mitchell, Sylla (Mali), Ferreira J., Hamatoukour (Kamerun), Rinaldi, William (Seychellit) ja Goebbels.

Jha vastasi keskustelussa esiin tulleisiin kysymyksiin.

Työjärjestykseen liittyen yhteispuheenjohtaja ilmoitti, että samaan iltana klo 19.00–20.00 pidetään puheenjohtajiston ylimääräinen kokous.

5.   Maailman kauppajärjestön neuvottelut ja talouskumppanuussopimukset (EPA) – nykytilanne: keskustelu ilman päätöslauselmaa

Peter Thompson Euroopan komissiosta esitteli asian.

Puheenvuoron käyttivät: Engel, Arif, Manamela (Etelä-Afrikka), Rinaldi, Sylla (Mali), Durant, William (Seychellit), Schnellhardt, Hamatoukour (Kamerun), Mporogomyi (Tansania), Hoarau, Amon-Ago (Norsunluurannikko) ja Tirolien.

Thompson vastasi esiin tulleisiin kysymyksiin.

6.   Nuorten sosiaalinen ja kulttuurinen sopeutuminen ja osallistuminen

Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta

Manuel Jiménezin (Dominkaaninen tasavalta) ja Olle Schmidtin laatima mietintö

Schmidt ja Rodgers (Surinam), joka toimi Jiménezin (Dominikaaninen tasavalta) sijaisena, esittelivät mietinnön.

Puheenvuoron käyttivät: Janssen (Euroopan komissio), Nedelcheva, Cashman, Bearder, Mohamed Ali (Etiopia), Rivasi, Ogwal (Uganda), Ferreira J., Hamatoukour (Kamerun), Gahler, Ramotar (Guyana), Haug, William (Seychellit), Motlhale (Botswana) ja Amon-Ago (Norsunluurannikko).

Rodgers (Surinam) ja Schmidt päättivät keskustelun.

(Istunto keskeytettiin klo 12.40 ja sitä jatkettiin klo 15.10)

PUHETTA JOHTI RASMUSSEN

Yhteispuheenjohtaja

Yhteispuheenjohtaja toivotti tervetulleiksi AKT- ja EU-neuvostojen yhteispuheenjohtajat Eunice Kazemben ja Gunilla Carlssonin.

7.   AKT-neuvoston puheenjohtajan, Malawin teollisuus- ja kauppaministerin Eunice Kazemben puheenvuoro

Kazembe antoi lausunnon AKT-neuvoston puolesta.

8.   AKT-neuvoston puheenjohtajan, Ruotsin kehitysyhteistyöministerin Gunilla Carlssonin puheenvuoro

Carlsson antoi lausunnon Euroopan unionin neuvoston puolesta.

9.   Neuvoston kyselytunti

AKT-neuvostolle oli esitetty kaikkiaan kolme kysymystä.

Kazembe vastasi seuraaviin kysymyksiin ja lisäkysymykseen:

Schmidtin kysymys nro 3 Dawit Isaakista.

Seuraaviin kysymyksiin ei esitetty lisäkysymyksiä:

Arifin kysymys nro 1 AKT-maiden kannasta talouskumppanuussopimuksiin.

Williamin (Seychellit) kysymys nro 2 kalatalouden seurantamekanismista.

EU:n neuvostolle oli esitetty 19 kysymystä.

Carlsson vastasi seuraaviin kysymyksiin ja lisäkysymyksiin:

Schmidtin kysymys nro 21 Dawit Isaakista.

Castexin kysymys nro 13 kansainvälisestä kriisinhallinnasta Afrikassa.

Cashmanin kysymys nro 17 homoseksuaalisuuden dekriminalisoinnista.

Cashmanin (Tojan puolesta) kysymys nro 18 vammaisista.

Sir Louis Strakerin (Saint Vincent ja Grenadiinit) kysymys nro 7 maailmanlaajuisesta talouskriisistä.

Zimmerin kysymys nro 8 kehitysyhteistyön rahoituksesta.

Kaczmarekin kysymys nro 9 julkisesta kehitysavusta.

Jolyn kysymys nro 10 kehitysmaista tulevista laittomista rahavirroista.

Tirolienin kysymys nro 14 rahoituksesta, jolla kehitysmaita autetaan sopeutumaan ilmastonmuutokseen.

Assaridin (Mali) kysymys nro 15 ilmastonmuutoksesta – tuki AKT-maille.

Williamin (Seychellit) kysymys nro 11 talouskumppanuussopimuksista.

Sargentinin kysymys nro 16 Somaliasta.

Goerensin kysymys nro 22 Darfurin tilanteesta konfliktin virallisen päättymisen jälkeen.

Jean Marien (Saint Lucia) kysymys nro 4 Lissabonin sopimuksen ratifioinnin vaikutuksista EU:n ja AKT-maiden kumppanuuteen.

Skerritt-Andrewin (Saint Kitts ja Nevis) kysymys nro 5 Cotonoun sopimuksen toisesta tarkistuksesta.

Martínez Martínezin (Guerrero Salomin puolesta) kysymys nro 6 siirtolaisuudesta – Cotonoun sopimuksen tarkistaminen.

Schnellhardtin kysymys nro 12 yhteisestä EU:n ja Afrikan strategiasta.

Ronzullin kysymys nro 19 AKT-maiden ja EU:n jäsenvaltioiden etnisten, kulttuuristen ja uskonnollisten eroavaisuuksien demokraattisesta sovittamisesta.

Zanicchin kysymys nro 20 lapsikuolleisuudesta: erityinen sitoutuminen neljännen vuosituhannen kehitystavoitteen yhteydessä.

Kazembe vastasi myös kysymyksiin nro 10, 11, 16 ja 19.

10.   Keskustelu neuvoston kanssa - catch-the-eye

Puheenvuoron käyttivät: Ramotar (Guyana), William (Seychellit), Assarid (Mali), Sall (Senegal), Ferreira J., Naib (Eritrea), Durant, Attard-Montalto, Milupi (Sambia), Callanan, Rivasi, Gomes ja Lutundula (Kongon demokraattinen tasavalta).

Carlsson ja Kazembe käyttivät vastauspuheenvuoron.

11.   Nigerin tilanne

Puheenvuoron käyttivät: Ali (Etiopia), Bundu (Sierra Leone), Gahler, Zimmer, Castex, Lutundula (Kongon demokraattinen tasavalta), Amon Ago (Norsunluurannikko), Hama (Niger), Abdullahi (Nigeria) ja yhteispuheenjohtaja Rasmussen.

12.   Kiireelliset asiat 2: Madagaskarin tilanne

Puheenvuoron käyttivät: Vetter (Euroopan komissio), Sithole (Mosambik), Ronzulli, Assarid (Mali), Schmidt, Tirolien, Hoarau, Rivasi, Lutundula (Kongon demokraattinen tasavalta), William (Seychellit), Striffler, Mahazaka (Madagaskar), Randrianiatovo (Madagaskar) ja yhteispuheenjohtaja Rasmussen.

13.   Maakohtaiset ja alueelliset strategia-asiakirjat kymmenennelle Euroopan kehitysrahastolle, mukaan lukien Angolaa koskeva maakohtainen strategia-asiakirja

Puheenvuoron käyttivät Angolan tasavallan suunnitteluministeri Ana Dias Lourenço ja Angolan kansalliskokouksen talous- ja valtionvarainvaliokunnan puheenjohtaja Diógenes do Espírito Santo Oliveira.

Puheenvuoron käyttivät: Ferreira (Euroopan komissio), Gomes, De Sousa (Angola), Gahler, Nedelcheva ja yhteispuheenjohtaja Rasmussen.

(Istunto päättyi klo 19.15)

Wilkie RASMUSSEN ja

Louis MICHEL

Yhteispuheenjohtajat

Sir John KAPUTIN ja

Dietmar NICKEL

Yhteispääsihteerit

---

| 18.3.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 68/9 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 68/9

---

TORSTAINA 3. JOULUKUUTA 2009 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

(2010/C 68/04)

(Istunto avattiin klo 9.10)

PUHETTA JOHTI MICHEL

Yhteispuheenjohtaja

1.   Varajäsenet

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti, että paikalla ovat seuraavat varajäsenet:

Attard-Montalto (Sciclunan puolesta), Bastos (Carvalhon puolesta) Cashman (Toian puolesta), Girling (Fordin puolesta), Goebbels (Bullmannin puolesta), Gomes (Moreiran puolesta), Gurmai (De Keyserin puolesta), Jäätteenmäki (Jensenin puolesta), Migalski (Vlasákin puolesta), Ponga (De Mitan puolesta), Sargentini (Jadot'n puolesta), Theocharous (Kuhnin puolesta) ja Włosowicz (Hannanin puolesta).

2.   Pöytäkirjan hyväksyminen keskiviikkoaamuna ja -iltapäivällä 2. joulukuuta 2009 pidetystä istunnosta

Pöytäkirja hyväksyttiin.

3.   Työryhmien tiivistelmäraportit

Seuraavat työryhmien tiivistelmäraportit esiteltiin:

| — | Marthe Amon-Ago (Norsunluurannikko): Hyvää hallintotapaa koskeva koulutus – vierailu Kansallisessa hallintokoulussa. |
| --- | --- |

—

Marthe Amon-Ago (Norsunluurannikko): Hyvää hallintotapaa koskeva koulutus – vierailu Kansallisessa hallintokoulussa.

| — | Amadou Ciré Sall (Senegal): ”Sorry, Angola under Construction” – vierailu rakennusprojekteihin, joilla laajennetaan Luandaa – asunnot, jalkapallostadion ja yliopiston kampus ja ZEE (erityistalousalue). |
| --- | --- |

—

Amadou Ciré Sall (Senegal): ”Sorry, Angola under Construction” – vierailu rakennusprojekteihin, joilla laajennetaan Luandaa – asunnot, jalkapallostadion ja yliopiston kampus ja ZEE (erityistalousalue).

| — | Mariya Nedelcheva: Elinolosuhteiden parantaminen Musseque-kortteleissa – vierailu urbaaniin uudelleenasuttamishankkeeseen. |
| --- | --- |

—

Mariya Nedelcheva: Elinolosuhteiden parantaminen Musseque-kortteleissa – vierailu urbaaniin uudelleenasuttamishankkeeseen.

4.   Äänestys päätöslauselmaesityksistä, jotka sisältyvät kolmen pysyvän valiokunnan esittämiin mietintöihin

| — | Globaali hallinta ja kansainvälisten organisaatioiden uudistaminen
  Donald Ramotarin (Guyana) ja Miguel Angel Martínez Martínezin laatima mietintö
  Poliittisten asioiden valiokunta (AKT-EU/100.587/09/lopullinen)
  Kuusi jäsentä pyysi erillistä äänestystä ja äänestystä edustajaryhmittäin johdanto-osan E kappaleesta, ja kohta hyväksyttiin.
  Kuusi jäsentä pyysi erillistä äänestystä ja äänestystä edustajaryhmittäin 11 kohdasta, ja kohta hylättiin.
  Kuusi jäsentä pyysi erillistä äänestystä ja äänestystä edustajaryhmittäin 29 kohdasta, ja kohta hylättiin.
  Tarkistettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti. |
| --- | --- |

—

Globaali hallinta ja kansainvälisten organisaatioiden uudistaminen

Donald Ramotarin (Guyana) ja Miguel Angel Martínez Martínezin laatima mietintö

Poliittisten asioiden valiokunta (AKT-EU/100.587/09/lopullinen)

Kuusi jäsentä pyysi erillistä äänestystä ja äänestystä edustajaryhmittäin johdanto-osan E kappaleesta, ja kohta hyväksyttiin.

Kuusi jäsentä pyysi erillistä äänestystä ja äänestystä edustajaryhmittäin 11 kohdasta, ja kohta hylättiin.

Kuusi jäsentä pyysi erillistä äänestystä ja äänestystä edustajaryhmittäin 29 kohdasta, ja kohta hylättiin.

Tarkistettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti.

| — | Rahoituskriisin vaikutus AKT-valtioihin
  Joseph Mugamben (Uganda) ja Hans-Peter Mayerin laatima mietintö
  Taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta (AKT-EU/100.510/09/lopullinen)
  Mugambe (Uganda) esitti suullisen tarkistuksen tarkistukseen 4, ja tarkistus hyväksyttiin muutettuna.
  Goebbels esitti suullisen tarkistuksen tarkistukseen 5, ja tarkistus hyväksyttiin muutettuna.
  GUE-NGL-ryhmä esitti suullisen tarkistuksen tarkistukseen 13, ja tarkistus hyväksyttiin muutettuna.
  S&D-ryhmä esitti suullisen tarkistuksen tarkistukseen 17, ja tarkistus hyväksyttiin muutettuna.
  GUE-NGL-ryhmä esitti suullisen tarkistuksen tarkistukseen 21, ja tarkistus hyväksyttiin muutettuna.
  Hyväksyttiin tarkistukset 1, 6, 8 ja 9.
  Tarkistettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti. |
| --- | --- |

—

Rahoituskriisin vaikutus AKT-valtioihin

Joseph Mugamben (Uganda) ja Hans-Peter Mayerin laatima mietintö

Taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta (AKT-EU/100.510/09/lopullinen)

Mugambe (Uganda) esitti suullisen tarkistuksen tarkistukseen 4, ja tarkistus hyväksyttiin muutettuna.

Goebbels esitti suullisen tarkistuksen tarkistukseen 5, ja tarkistus hyväksyttiin muutettuna.

GUE-NGL-ryhmä esitti suullisen tarkistuksen tarkistukseen 13, ja tarkistus hyväksyttiin muutettuna.

S&D-ryhmä esitti suullisen tarkistuksen tarkistukseen 17, ja tarkistus hyväksyttiin muutettuna.

GUE-NGL-ryhmä esitti suullisen tarkistuksen tarkistukseen 21, ja tarkistus hyväksyttiin muutettuna.

Hyväksyttiin tarkistukset 1, 6, 8 ja 9.

Tarkistettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti.

| — | Nuorten sosiaalinen ja kulttuurinen sopeutuminen ja osallistuminen
  Manuel Jiménezin (Dominkaaninen tasavalta) ja Olle Schmidtin laatima mietintö
  Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta (AKT-EU/100.504/09/lopullinen)
  Kymmenen jäsentä pyysi erillistä äänestystä ja äänestystä edustajaryhmittäin 2 kohdasta, ja kohta hylättiin.
  Viisi jäsentä pyysi äänestystä edustajaryhmittäin tarkistuksesta 2, ja tarkistus hylättiin.
  Hyväksyttiin tarkistukset 1, 3 ja 4.
  Tarkistettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti. |
| --- | --- |

—

Nuorten sosiaalinen ja kulttuurinen sopeutuminen ja osallistuminen

Manuel Jiménezin (Dominkaaninen tasavalta) ja Olle Schmidtin laatima mietintö

Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta (AKT-EU/100.504/09/lopullinen)

Kymmenen jäsentä pyysi erillistä äänestystä ja äänestystä edustajaryhmittäin 2 kohdasta, ja kohta hylättiin.

Viisi jäsentä pyysi äänestystä edustajaryhmittäin tarkistuksesta 2, ja tarkistus hylättiin.

Hyväksyttiin tarkistukset 1, 3 ja 4.

Tarkistettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti.

5.   Äänestys kiireellisistä päätöslauselmaesityksistä

| — | Kiireellinen päätöslauselmaesitys ilmastonmuutoksesta (AKT-EU/100.613/09/komp.)
  Tarkistus 9 7 kohtaan julistettiin työjärjestyksen 18 artiklan 1 kohdan nojalla kielletyksi.
  Hyväksyttiin tarkistukset 1, 3, 6–8, 11 ja 12.
  Tarkistettu päätöslauselma hyväksyttiin 80 äänellä puolesta 12 äänestäessä tyhjää. |
| --- | --- |

—

Kiireellinen päätöslauselmaesitys ilmastonmuutoksesta (AKT-EU/100.613/09/komp.)

Tarkistus 9 7 kohtaan julistettiin työjärjestyksen 18 artiklan 1 kohdan nojalla kielletyksi.

Hyväksyttiin tarkistukset 1, 3, 6–8, 11 ja 12.

Tarkistettu päätöslauselma hyväksyttiin 80 äänellä puolesta 12 äänestäessä tyhjää.

| — | Kiireellinen päätöslauselmaesitys Madagaskarin tilanteesta (AKT-EU/100 624/09/komp.)
  Tarkistukset 1, 2 ja 4 peruttiin.
  Schmidt esitti suullisen kompromissitarkistuksen, jolla lisätään uusi 6a kohta, ja tarkistus hyväksyttiin.
  Lutundula (Kongon demokraattinen tasavalta) esitti suullisen tarkistuksen, jolla lisätään uusi 7a kohta, ja tarkistus hyväksyttiin.
  Lutundula (Kongon demokraattinen tasavalta) esitti suullisen tarkistuksen 11 kohtaan, ja tarkistus hyväksyttiin.
  Lutundula (Kongon demokraattinen tasavalta) esitti suullisen tarkistuksen, jolla lisätään uusi 11 a kohta, ja tarkistus hyväksyttiin.
  Tarkistus 3 hyväksyttiin.
  Tarkistettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti. |
| --- | --- |

—

Kiireellinen päätöslauselmaesitys Madagaskarin tilanteesta (AKT-EU/100 624/09/komp.)

Tarkistukset 1, 2 ja 4 peruttiin.

Schmidt esitti suullisen kompromissitarkistuksen, jolla lisätään uusi 6a kohta, ja tarkistus hyväksyttiin.

Lutundula (Kongon demokraattinen tasavalta) esitti suullisen tarkistuksen, jolla lisätään uusi 7a kohta, ja tarkistus hyväksyttiin.

Lutundula (Kongon demokraattinen tasavalta) esitti suullisen tarkistuksen 11 kohtaan, ja tarkistus hyväksyttiin.

Lutundula (Kongon demokraattinen tasavalta) esitti suullisen tarkistuksen, jolla lisätään uusi 11 a kohta, ja tarkistus hyväksyttiin.

Tarkistus 3 hyväksyttiin.

Tarkistettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti.

6.   Julkilausuma

Luandan julistus AKT-EY-kumppanuussopimuksen (Cotonoun sopimus) toisesta tarkistamisesta hyväksyttiin suosionosoituksin. Yhteispuheenjohtaja Michel ilmoitti jäsenille, että yhteispuheenjohtajien julkilausuma Nigerin tilanteesta on valmis ja jaettu.

Puheenvuorot: Gahler, joka kiinnitti huomiota siihen, että yhteispuheenjohtajien julkilausuman Nigerin tilanteesta otsikkona on yhä ”luonnos julkilausumaksi”.

7.   Muut asiat

Puheenvuoron käyttivät: William (Seychellit), Gahler, Straker (Saint Vincent ja Grenadiinit), Bundu (Sierra Leone), Sithole (Mosambik), Cashman, Ferreira J., Martínez Martínez, Milupi (Sambia), De Sousa (Angola) ja Rodgers (Surinam).

Yhteispuheenjohtaja Michel kiitti De Sousaa (Angola) avusta istunnon järjestämisessä ja pyysi häntä välittämään kiitokset tasavallan presidentille, pääministerille ja kansalliskokouksen puhemiehelle. Yhteispuheenjohtaja kiitti lähteviä yhteispääsihteereitä ja yhteispuheenjohtaja Rasmussenia, jolle ojensi lahjan.

8.   AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 19. istunnon aika ja paikka

Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 19. täysistunto pidetään 29. maaliskuuta–1. huhtikuuta 2010 Teneriffalla (Espanjassa).

(Istunto päättyi klo 10.00)

Wilkie RASMUSSEN ja

Louis MICHEL

Yhteispuheenjohtajat

Sir John KAPUTIN ja

Dietmar NICKEL

Yhteispääsihteerit

---

LIITE I

YHTEISEN PARLAMENTAARISEN EDUSTAJAKOKOUKSEN AAKKOSELLINEN JÄSENLUETTELO

| AKT-valtioiden edustajat | Euroopan parlamentin edustajat |
| --- | --- |
| RASMUSSEN (COOKINSAARET), yhteispuheenjohtaja | MICHEL, yhteispuheenjohtaja |
| ANGOLA (varapj.) | ARIF (varapj.) |
| BURKINA FASO (varapj.) | ŠŤASTNÝ (varapj.) |
| CONGON TASAVALTA (varapj.) | HOARAU (varapj.) |
| CONGON DEMOKRAATTINEN TASAVALTA (VP) | KLASS (varapj.) |
| ETIOPIA (varapj.) | NICHOLSON (varapj.) |
| GAMBIA (varapj.) | McAVAN (varapj.) |
| GUYANA (varapj.) | RONZULLI (varapj.) |
| PAPUA-UUSI-GUINEA (varapj.) | GOERENS (varapj.) |
| RUANDA (varapj.) | SCOTTA (varapj.) |
| SALOMONSAARET (varapj.) | ROITHOVÁ (varapj.) |
| SURINAME (varapj.) | OUZKÝ (varapj.) |
| ZIMBABWE (varapj.) | RIVASI (varapj.) |
| ANTIGUA JA BARBUDA | ALFONSI |
| BAHAMA | ALVES |
| BARBADOS | BAUER |
| BELIZE | BEARDER |
| BENIN | BOVÉ |
| BOTSWANA | BULLMANN |
| BURUNDI | CALLANAN |
| KAMERUN | CARVALHO |
| KAP VERDE | CASA |
| KESKI-AFRIKAN TASAVALTA | CASINI |
| TŠAD | CASPARY |
| KOMORIT | CASTEX |
| NORSUNLUURANNIKKO | CHRISTENSEN |
| DJIBOUTI | COELHO |
| DOMINICA | DE KEYSER |
| DOMINIKAANINEN TASAVALTA | DELVAUX |
| PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA | DE MITA |
| ERITREA | DE SARNEZ |
| FIJI | DURANT |
| GABON | ENGEL |
| GHANA | ESTARÀS FERRAGUT |
| GRENADA | FERREIRA, Elisa |
| GUINEA | FERREIRA, João |
| GUINEA-BISSAU | FORD |
| JAMAIKA | GAHLER |
| HAITI | GRIESBECK |
| KENIA | GUERRERO SALOM |
| KIRIBATI | HALL |
| LESOTHO | HÄNDEL |
| LIBERIA | HANNAN |
| MADAGASKAR | HAUG |
| MALAWI | JADOT |
| MALI | JENSEN |
| MARSHALLINSAARTEN TASAVALTA | JOLY |
| MAURITANIA | KACZMAREK |
| MAURITIUS | KORHOLA |
| MIKRONESIAN LIITTOVALTIO | KUHN |
| MOSAMBIK | LEGUTKO |
| NAMIBIA | LE PEN |
| NAURUN TASAVALTA | LÓPEZ AGUILAR |
| NIGER | McMILLAN-SCOTT |
| NIGERIA | MANDERS |
| NIUE | MARTIN |
| PALAU | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| SAINT KITTS JA NEVIS | MATO ADROVER |
| SAINT LUCIA | MAYER |
| SAINT VINCENT JA GRENADIINIT | MITCHELL |
| SAMOA | MOREIRA |
| SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE | NEDELCHEVA |
| SENEGAL | NEUSER |
| SEYCHELLIT | ROSSI |
| SIERRA LEONE | SCHLYTER |
| SOMALIA | SCHMIDT |
| ETELÄ-AFRIKKA | SCHNELLHARDT |
| SUDAN | SCICLUNA |
| SWAZIMAA | SENYSZYN |
| TANSANIA | SPERONI |
| ITÄ-TIMOR | STRIFFLER |
| TOGO | STURDY |
| TONGA | TIROLIEN |
| TRINIDAD JA TOBAGO | TOIA |
| TUVALU | VLASÁK |
| UGANDA | WIELAND |
| VANUATU | ZANICCHI |
| SAMBIA | ZIMMER |

AKT-valtioiden edustajat

Euroopan parlamentin edustajat

RASMUSSEN (COOKINSAARET), yhteispuheenjohtaja

MICHEL, yhteispuheenjohtaja

ANGOLA (varapj.)

ARIF (varapj.)

BURKINA FASO (varapj.)

ŠŤASTNÝ (varapj.)

CONGON TASAVALTA (varapj.)

HOARAU (varapj.)

CONGON DEMOKRAATTINEN TASAVALTA (VP)

KLASS (varapj.)

ETIOPIA (varapj.)

NICHOLSON (varapj.)

GAMBIA (varapj.)

McAVAN (varapj.)

GUYANA (varapj.)

RONZULLI (varapj.)

PAPUA-UUSI-GUINEA (varapj.)

GOERENS (varapj.)

RUANDA (varapj.)

SCOTTA (varapj.)

SALOMONSAARET (varapj.)

ROITHOVÁ (varapj.)

SURINAME (varapj.)

OUZKÝ (varapj.)

ZIMBABWE (varapj.)

RIVASI (varapj.)

ANTIGUA JA BARBUDA

ALFONSI

BAHAMA

ALVES

BARBADOS

BAUER

BELIZE

BEARDER

BENIN

BOVÉ

BOTSWANA

BULLMANN

BURUNDI

CALLANAN

KAMERUN

CARVALHO

KAP VERDE

CASA

KESKI-AFRIKAN TASAVALTA

CASINI

TŠAD

CASPARY

KOMORIT

CASTEX

NORSUNLUURANNIKKO

CHRISTENSEN

DJIBOUTI

COELHO

DOMINICA

DE KEYSER

DOMINIKAANINEN TASAVALTA

DELVAUX

PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA

DE MITA

ERITREA

DE SARNEZ

FIJI

DURANT

GABON

ENGEL

GHANA

ESTARÀS FERRAGUT

GRENADA

FERREIRA, Elisa

GUINEA

FERREIRA, João

GUINEA-BISSAU

FORD

JAMAIKA

GAHLER

HAITI

GRIESBECK

KENIA

GUERRERO SALOM

KIRIBATI

HALL

LESOTHO

HÄNDEL

LIBERIA

HANNAN

MADAGASKAR

HAUG

MALAWI

JADOT

MALI

JENSEN

MARSHALLINSAARTEN TASAVALTA

JOLY

MAURITANIA

KACZMAREK

MAURITIUS

KORHOLA

MIKRONESIAN LIITTOVALTIO

KUHN

MOSAMBIK

LEGUTKO

NAMIBIA

LE PEN

NAURUN TASAVALTA

LÓPEZ AGUILAR

NIGER

McMILLAN-SCOTT

NIGERIA

MANDERS

NIUE

MARTIN

PALAU

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

SAINT KITTS JA NEVIS

MATO ADROVER

SAINT LUCIA

MAYER

SAINT VINCENT JA GRENADIINIT

MITCHELL

SAMOA

MOREIRA

SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE

NEDELCHEVA

SENEGAL

NEUSER

SEYCHELLIT

ROSSI

SIERRA LEONE

SCHLYTER

SOMALIA

SCHMIDT

ETELÄ-AFRIKKA

SCHNELLHARDT

SUDAN

SCICLUNA

SWAZIMAA

SENYSZYN

TANSANIA

SPERONI

ITÄ-TIMOR

STRIFFLER

TOGO

STURDY

TONGA

TIROLIEN

TRINIDAD JA TOBAGO

TOIA

TUVALU

VLASÁK

UGANDA

WIELAND

VANUATU

ZANICCHI

SAMBIA

ZIMMER

POLIITTISTEN ASIOIDEN VALIOKUNTA

| AKT-valtioiden jäsenet | Euroopan parlamentin jäsenet |
| --- | --- |
| IBOVI (KONGON TASAVALTA.), yhteispuheenjohtaja | CASA, yhteispuheenjohtaja |
| JOAZILE (HAITI), varapj. | KORHOLA, varapj. |
| PAPUA-UUSI-GUINEA, varapj. | CASTEX, varapj. |
| DE SOUSA (ANGOLA) | ALFONSI |
| BELIZE | BEARDER |
| ALA (BENIN) | CALLANAN |
| KESKI-AFRIKAN TASAVALTA | CASINI |
| RASMUSSEN (COOKINSAARET) | DE KEYSER |
| AMON-AGO (NORSUNLUURANNIKKO) | DE MITA |
| NAIB (ERITREA) | DURANT |
| TOGA (ETIOPIA) | FERREIRA, Elisa |
| FIJI | GAHLER |
| ROGOMBE (GABON) | GRIESBECK |
| FUSEINI (GHANA) | HANNAN |
| ROBERTS (GRENADA) | HÄNDEL |
| GUINEA | KACZMAREK |
| RAMOTAR (GUYANA) | LE PEN |
| KAMAR (KENIA) | MANDERS |
| LIBERIA | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| NIUE | MOREIRA |
| SAINT VINCENT JA GRENADIINIT | NICHOLSON |
| SIBHILDA (ETELÄ-AFRIKKA) | ROITHOVÁ |
| MPOROGOMYI (TANSANIA) | SCOTTA |
| TOGO | SPERONI |
| ITALELI (TUVALU) | STRIFFLER |
| MLOTSHWA (ZIMBABWE) | WIELAND |

AKT-valtioiden jäsenet

Euroopan parlamentin jäsenet

IBOVI (KONGON TASAVALTA.), yhteispuheenjohtaja

CASA, yhteispuheenjohtaja

JOAZILE (HAITI), varapj.

KORHOLA, varapj.

PAPUA-UUSI-GUINEA, varapj.

CASTEX, varapj.

DE SOUSA (ANGOLA)

ALFONSI

BELIZE

BEARDER

ALA (BENIN)

CALLANAN

KESKI-AFRIKAN TASAVALTA

CASINI

RASMUSSEN (COOKINSAARET)

DE KEYSER

AMON-AGO (NORSUNLUURANNIKKO)

DE MITA

NAIB (ERITREA)

DURANT

TOGA (ETIOPIA)

FERREIRA, Elisa

FIJI

GAHLER

ROGOMBE (GABON)

GRIESBECK

FUSEINI (GHANA)

HANNAN

ROBERTS (GRENADA)

HÄNDEL

GUINEA

KACZMAREK

RAMOTAR (GUYANA)

LE PEN

KAMAR (KENIA)

MANDERS

LIBERIA

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

NIUE

MOREIRA

SAINT VINCENT JA GRENADIINIT

NICHOLSON

SIBHILDA (ETELÄ-AFRIKKA)

ROITHOVÁ

MPOROGOMYI (TANSANIA)

SCOTTA

TOGO

SPERONI

ITALELI (TUVALU)

STRIFFLER

MLOTSHWA (ZIMBABWE)

WIELAND

TALOUDELLISEN KEHITYKSEN, RAHOITUKSEN JA KAUPAN VALIOKUNTA

| AKT-valtioiden jäsenet | Euroopan parlamentin jäsenet |
| --- | --- |
| BOTSWANA, yhteispuheenjohtaja | CARVALHO, yhteispuheenjohtaja |
| LUTUNDULA (KONGON DEM. TASAV.), varapj. | LEGUTKO, varapj. |
| NIGERIA, varapj. | ALVES, varapj. |
| BARBADOS | ARIF |
| MANIRAKIZA (BURUNDI) | BOVÉ |
| PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA | BULLMANN |
| JAMAIKA | CASPARY |
| MAFURA (LESOTHO) | ENGEL |
| IMBARCAOUANE (MALI) | FORD |
| MAURITANIA | GOERENS |
| MIKRONESIAN LIITTOVALTIO | GUERRERO SALOM |
| MUSHELENGA (NAMIBIA) | HOARAU |
| PALAU | JENSEN |
| POLISI (RUANDA) | KUHN |
| SAINT KITTS JA NEVIS | MATO ADROVER |
| JEAN-MARIE (SAINT LUCIA) | MAYER |
| SOLAMALEMALO KENETI (SAMOA) | MARTIN |
| SAO TOME JA PRINCIPE | McMILLAN-SCOTT |
| SALL (SENEGAL) | MICHEL |
| WILLIAM (SEYCHELLIT) | MITCHELL |
| BUNDU (SIERRA LEONE) | SCHLYTER |
| MUSA (SUDAN) | ŠŤASTNÝ |
| TONGA | SCICLUNA |
| TRINIDAD JA TOBAGO | STURDY |
| MUGAMBE (UGANDA) | TIROLIEN |
| MILUPI (SAMBIA) | ZANICCHI |

AKT-valtioiden jäsenet

Euroopan parlamentin jäsenet

BOTSWANA, yhteispuheenjohtaja

CARVALHO, yhteispuheenjohtaja

LUTUNDULA (KONGON DEM. TASAV.), varapj.

LEGUTKO, varapj.

NIGERIA, varapj.

ALVES, varapj.

BARBADOS

ARIF

MANIRAKIZA (BURUNDI)

BOVÉ

PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA

BULLMANN

JAMAIKA

CASPARY

MAFURA (LESOTHO)

ENGEL

IMBARCAOUANE (MALI)

FORD

MAURITANIA

GOERENS

MIKRONESIAN LIITTOVALTIO

GUERRERO SALOM

MUSHELENGA (NAMIBIA)

HOARAU

PALAU

JENSEN

POLISI (RUANDA)

KUHN

SAINT KITTS JA NEVIS

MATO ADROVER

JEAN-MARIE (SAINT LUCIA)

MAYER

SOLAMALEMALO KENETI (SAMOA)

MARTIN

SAO TOME JA PRINCIPE

McMILLAN-SCOTT

SALL (SENEGAL)

MICHEL

WILLIAM (SEYCHELLIT)

MITCHELL

BUNDU (SIERRA LEONE)

SCHLYTER

MUSA (SUDAN)

ŠŤASTNÝ

TONGA

SCICLUNA

TRINIDAD JA TOBAGO

STURDY

MUGAMBE (UGANDA)

TIROLIEN

MILUPI (SAMBIA)

ZANICCHI

SOSIAALI- JA YMPÄRISTÖASIOIDEN VALIOKUNTA

| AKT-valtioiden jäsenet | Euroopan parlamentin jäsenet |
| --- | --- |
| VANUATU, yhteispuheenjohtaja | RIVASI, yhteispuheenjohtaja |
| SITHOLE (MOSAMBIK), varapj. | BAUER, varapj. |
| MAURITIUS, varapj. | NEDELCHEVA, varapj. |
| ANTIGUA JA BARBUDA | CHRISTENSEN |
| BAHAMA | COELHO |
| TAPSOBA (BURKINA FASO) | DELVAUX |
| HAMATOUKOUR (KAMERUN) | DE SARNEZ |
| KAP VERDE | ESTARAS FERRAGUT |
| DARBO (TŠAD) | FERREIRA, João |
| KOMORIT | HALL |
| ATTEYEH (DJIBOUTI) | HAUG |
| DOMINICA | JADOT |
| DOMINIKAANINEN TASAVALTA | JOLY |
| BALDEH (GAMBIA) | KLASS |
| GUINEA BISSAU | LÓPEZ AGUILAR |
| KIRIBATI | McAVAN |
| NORBERT RICHARD (MADAGASKAR) | NEUSER |
| AIPIRA (MALAWI) | OUZKÝ |
| MARSHALLINSAARET | RONZULLI |
| NAURU | ROSSI |
| HAMA (NIGER) | SCHMIDT |
| SALOMONSAARET | SCHNELLHARDT |
| SOMALIA | SENYSZYN |
| RODGERS (SURINAM) | TOIA |
| HLOPE (SWAZIMAA) | VLASÁK |
| ITÄ-TIMOR | ZIMMER |

AKT-valtioiden jäsenet

Euroopan parlamentin jäsenet

VANUATU, yhteispuheenjohtaja

RIVASI, yhteispuheenjohtaja

SITHOLE (MOSAMBIK), varapj.

BAUER, varapj.

MAURITIUS, varapj.

NEDELCHEVA, varapj.

ANTIGUA JA BARBUDA

CHRISTENSEN

BAHAMA

COELHO

TAPSOBA (BURKINA FASO)

DELVAUX

HAMATOUKOUR (KAMERUN)

DE SARNEZ

KAP VERDE

ESTARAS FERRAGUT

DARBO (TŠAD)

FERREIRA, João

KOMORIT

HALL

ATTEYEH (DJIBOUTI)

HAUG

DOMINICA

JADOT

DOMINIKAANINEN TASAVALTA

JOLY

BALDEH (GAMBIA)

KLASS

GUINEA BISSAU

LÓPEZ AGUILAR

KIRIBATI

McAVAN

NORBERT RICHARD (MADAGASKAR)

NEUSER

AIPIRA (MALAWI)

OUZKÝ

MARSHALLINSAARET

RONZULLI

NAURU

ROSSI

HAMA (NIGER)

SCHMIDT

SALOMONSAARET

SCHNELLHARDT

SOMALIA

SENYSZYN

RODGERS (SURINAM)

TOIA

HLOPE (SWAZIMAA)

VLASÁK

ITÄ-TIMOR

ZIMMER

---

LIITE II

LUANDASSA (ANGOLASSA) 30. MARRASKUUTA–3. JOULUKUUTA PIDETYN ISTUNNON LÄSNÄOLOLISTA

| RASMUSSEN (Cookinsaaret), yhteispuheenjohtaja | MICHEL, yhteispuheenjohtaja |
| --- | --- |
| DE SOUSA (Angola) (varapj.) | ALFONSI (3)
   (4)
   (5) |
| DAYORI (Benin) | ARIF (varapj.) |
| MOTLHALE (Botswana) (varapj.) | ATTARD MONTALTO (SCICLUNAn puolesta) (2)
   (4)
   (5) |
| TAPSOBA (Burkina Faso) (varapj.) | BASTOS (CARVALHOn puolesta) |
| MANIRAKIZA (Burundi) | BEARDER |
| HAMATOUKOUR (Kamerun) | BINEV (McMILLANin puolesta) (2)
   (3) |
| DARBO (Tšad) | CALLANAN |
| IBOVI (KONGON TASAVALTA) (varapj.) | CASTEX |
| LUTUNDULA (Kongon dem. tasavalta) (varapj.) | CASHMAN (TOIAn puolesta) |
| AMON-AGO (Norsunluurannikko) | CZARNECKI (LEGUTKOn puolesta) (2)
   (3)
   (4) |
| ATTEYEH (Djibouti) | CHRISTENSEN |
| NAIB (Eritrea) | DURANT |
| TOGA (Etiopia) (varapj.) | ENGEL |
| ROGOMBE (Gabon) | FERREIRA, João |
| BALDEH (Gambia) | FOX (STURDYn puolesta) (2)
   (3) |
| FUSEINI (Ghana) | GAHLER |
| ROBERTS (Grenada) | GIRLING (FORDin puolesta) |
| RAMOTAR (Guyana) (varapj.) | GOEBELS (BULLMANNin puolesta) |
| JOAZILE (Haiti) | GOMES (MOREIRAn puolesta) |
| KAMAR (Kenia) | GUERRERO SALOM (2)
   (3) |
| MAFURA (Lesotho) | GURMAI (DE KEYSERin puolesta) |
| AIPIRA (Malawi) | HAUG |
| ASSARID IMBARCAOUANE (Mali) | HOARAU (varapj.) |
| OULD GUELAYE (Mauritania) | JÂÂTTEENMÂKI (JENSENin puolesta) |
| SITHOLE (Mosambik) | JOLY |
| MUSHELENGA (Namibia) | KACZMAREK |
| ABDULLAHI (Nigeria) | KASTLER (CASPARYn puolesta) (2)
   (3) |
| DEKENA (Papua. Uusi-Guinea) | KORHOLA (2)
   (3)
   (4) |
| POLISI (Ruanda) (varapj.) | LEINEN (FERREIRA Elisan puolesta) (2) |
| SKERRITT-ANDREW (Saint Kitts ja Nevis) (1) | McAVAN (varapj.) |
| JEAN-MARIE (Saint Lucia) | MARTIN (2) |
| STRAKER (Saint Vincent ja Grenadiinit) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| SOLAMALEMALO (Samoa) | MAYER |
| SALL (Senegal) | MIGALSKI (VLASÁKin puolesta) |
| WILLIAM (Seychellit) | MITCHELL |
| BUNDU (Sierra Leone) | NEDELCHEVA |
| MANAMELA (Etelä-Afrikka) | NEUSER |
| MUSA (Sudan) | PONGA (DE MITAn puolesta) |
| RODGERS (Surinam) (varapj.) | RINALDI (GRIESBEEKin puolesta) (2)
   (3)
   (4) |
| HLOPHE (Swazimaa) | RIVASI (varapj.) |
| MPOROGOMYI (Tansania) | ROITHOVÁ (varapj.) |
| ITALELI (Tuvalu) | RONZULLI (varapj.) |
| MUGAMBE (Uganda) | SARGENTINI (JADOTin puolesta) |
| MILUPI (Sambia) | SCHMIDT |
| HLONGWANE (Zimbabwe) | SCHNELLHARDT |
| | SENYSZYN |
| | SPERONI (2)
   (3)
   (4) |
| | STRIFFLER |
| | THEOCHARUS (KUHNin puolesta) |
| | TIROLIEN |
| | WŁOSOWICZ (HANNANin puolesta) |
| | ZANICCHI (2)
   (3)
   (4) |
| | ZIMMER |

RASMUSSEN (Cookinsaaret), yhteispuheenjohtaja

MICHEL, yhteispuheenjohtaja

DE SOUSA (Angola) (varapj.)

ALFONSI (3)
   (4)
   (5)

DAYORI (Benin)

ARIF (varapj.)

MOTLHALE (Botswana) (varapj.)

ATTARD MONTALTO (SCICLUNAn puolesta) (2)
   (4)
   (5)

TAPSOBA (Burkina Faso) (varapj.)

BASTOS (CARVALHOn puolesta)

MANIRAKIZA (Burundi)

BEARDER

HAMATOUKOUR (Kamerun)

BINEV (McMILLANin puolesta) (2)
   (3)

DARBO (Tšad)

CALLANAN

IBOVI (KONGON TASAVALTA) (varapj.)

CASTEX

LUTUNDULA (Kongon dem. tasavalta) (varapj.)

CASHMAN (TOIAn puolesta)

AMON-AGO (Norsunluurannikko)

CZARNECKI (LEGUTKOn puolesta) (2)
   (3)
   (4)

ATTEYEH (Djibouti)

CHRISTENSEN

NAIB (Eritrea)

DURANT

TOGA (Etiopia) (varapj.)

ENGEL

ROGOMBE (Gabon)

FERREIRA, João

BALDEH (Gambia)

FOX (STURDYn puolesta) (2)
   (3)

FUSEINI (Ghana)

GAHLER

ROBERTS (Grenada)

GIRLING (FORDin puolesta)

RAMOTAR (Guyana) (varapj.)

GOEBELS (BULLMANNin puolesta)

JOAZILE (Haiti)

GOMES (MOREIRAn puolesta)

KAMAR (Kenia)

GUERRERO SALOM (2)
   (3)

MAFURA (Lesotho)

GURMAI (DE KEYSERin puolesta)

AIPIRA (Malawi)

HAUG

ASSARID IMBARCAOUANE (Mali)

HOARAU (varapj.)

OULD GUELAYE (Mauritania)

JÂÂTTEENMÂKI (JENSENin puolesta)

SITHOLE (Mosambik)

JOLY

MUSHELENGA (Namibia)

KACZMAREK

ABDULLAHI (Nigeria)

KASTLER (CASPARYn puolesta) (2)
   (3)

DEKENA (Papua. Uusi-Guinea)

KORHOLA (2)
   (3)
   (4)

POLISI (Ruanda) (varapj.)

LEINEN (FERREIRA Elisan puolesta) (2)

SKERRITT-ANDREW (Saint Kitts ja Nevis) (1)

McAVAN (varapj.)

JEAN-MARIE (Saint Lucia)

MARTIN (2)

STRAKER (Saint Vincent ja Grenadiinit)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

SOLAMALEMALO (Samoa)

MAYER

SALL (Senegal)

MIGALSKI (VLASÁKin puolesta)

WILLIAM (Seychellit)

MITCHELL

BUNDU (Sierra Leone)

NEDELCHEVA

MANAMELA (Etelä-Afrikka)

NEUSER

MUSA (Sudan)

PONGA (DE MITAn puolesta)

RODGERS (Surinam) (varapj.)

RINALDI (GRIESBEEKin puolesta) (2)
   (3)
   (4)

HLOPHE (Swazimaa)

RIVASI (varapj.)

MPOROGOMYI (Tansania)

ROITHOVÁ (varapj.)

ITALELI (Tuvalu)

RONZULLI (varapj.)

MUGAMBE (Uganda)

SARGENTINI (JADOTin puolesta)

MILUPI (Sambia)

SCHMIDT

HLONGWANE (Zimbabwe)

SCHNELLHARDT

SENYSZYN

SPERONI (2)
   (3)
   (4)

STRIFFLER

THEOCHARUS (KUHNin puolesta)

TIROLIEN

WŁOSOWICZ (HANNANin puolesta)

ZANICCHI (2)
   (3)
   (4)

ZIMMER

TARKKAILIJAT:

KUUBA

MARICHAL

MADAGASKAR

RAHARINAIVO

NAIKA

RABENANTOANDRO

RASENDRAHASINE

RANDRIANJATOVO

MAHAZAKA

NORBERT RICHARD

NIGER

HAMA

BEN OMAR

LAMINE

SEYDOU

PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA

DOUGAN MALABO

MODU AKUSE BINDANG

Läsnä myös:

| ANGOLA

  PINTO
  JOAQUIM
  IZATA
  SAMY
  PAIVA
  KABANGO
  MOREIRA
  CARVALHO
  SIMBRÃO | BELIZE

  GRANT | BENIN

  ALIA
  SEIDOU ADAMBI |
| --- | --- | --- |
| BURKINA FASO

  OUEDRAOGO
  NABA/OUBA | BURUNDI

  BARADANDIKANYA
  NDIZEYE | KAMERUN

  AWUDU MBAYA
  OWONA KONO
  KOMBO |
| KONGON TASAVALTA

  EPOUMA
  MOUYECKET | KONGON DEM. TASAVALTA

  LUONO KIMBANGA
  OTSHUMAMPITA ALOKI
  MAYISHA
  MOLEKO | DOMINICA

  KNIGHTS |
| DJIBOUTI

  ABDI | ETIOPIA

  ALI
  ABERA
  AHMEDIN | GABON

  MELIGHE
  NGOYO MOUSSAVOU
  ANGWE ABOUGHE |
| GHANA

  KUMI | HAITI

  BEAUPLAN | KENIA

  KOMBO |
| MALI

  CISSE
  SYLLA | MAURITANIA

  KAMARA | NIGERIA

  AKWASHIKI
  BARAYA
  ADEFIDIPE |
| RUANDA

  AYINKAMIYE | SENEGAL

  EL WALY DIOP
  SOW | SIERRA LEONE

  BUYA
  JUMU |
| ETELÄ-AFRIKKA

  SIBHIDLA
  DAVIDSON | SUDAN

  JERVASE YAK
  ALLOBA
  ABDEL HALIM | SURINAM

  SITAL
  RATHIPAL |
| UGANDA

  ATIM
  OGWAL
  DOMBO
  KATENKA-APULI | ZIMBABWE

  MNKANDHLA
  MLOTSHWA | |

ANGOLA

PINTO

JOAQUIM

IZATA

SAMY

PAIVA

KABANGO

MOREIRA

CARVALHO

SIMBRÃO

BELIZE

GRANT

BENIN

ALIA

SEIDOU ADAMBI

BURKINA FASO

OUEDRAOGO

NABA/OUBA

BURUNDI

BARADANDIKANYA

NDIZEYE

KAMERUN

AWUDU MBAYA

OWONA KONO

KOMBO

KONGON TASAVALTA

EPOUMA

MOUYECKET

KONGON DEM. TASAVALTA

LUONO KIMBANGA

OTSHUMAMPITA ALOKI

MAYISHA

MOLEKO

DOMINICA

KNIGHTS

DJIBOUTI

ABDI

ETIOPIA

ALI

ABERA

AHMEDIN

GABON

MELIGHE

NGOYO MOUSSAVOU

ANGWE ABOUGHE

GHANA

KUMI

HAITI

BEAUPLAN

KENIA

KOMBO

MALI

CISSE

SYLLA

MAURITANIA

KAMARA

NIGERIA

AKWASHIKI

BARAYA

ADEFIDIPE

RUANDA

AYINKAMIYE

SENEGAL

EL WALY DIOP

SOW

SIERRA LEONE

BUYA

JUMU

ETELÄ-AFRIKKA

SIBHIDLA

DAVIDSON

SUDAN

JERVASE YAK

ALLOBA

ABDEL HALIM

SURINAM

SITAL

RATHIPAL

UGANDA

ATIM

OGWAL

DOMBO

KATENKA-APULI

ZIMBABWE

MNKANDHLA

MLOTSHWA

AKT-EU-NEUVOSTO

KAZEMBE, AKT-neuvoston puheenjohtaja, Malawin teollisuus- ja kauppaministeri

CARLSSON, Euroopan unionin neuvoston puheenjohtaja, Ruotsin kehitysyhteistyöministeri

EUROOPAN KOMISSIO

DE GUCHT, kehitysyhteistyöstä ja humanitaarisesta avusta vastaava komission jäsen

MANSERVISI, kehitysyhteistyön pääosaston pääjohtaja

AU

ANNADIF

AKT:n suurlähettiläskomitea

NDISALE, puheenjohtaja

UNHCR

KIMBIMBI

EESC

JAHIER

MAKEKA

ANTAL

DANTIN

CTA

BOTO

BURGUET

NEUN

ECOWAS

KESSIE

OSEI-MENSAH

ASADU

OUSMANE

SEIBOU

DIOUF

DELGADO

AKT-SIHTEERISTÖ

KAPUTIN, yhteispuheenjohtaja

EU-SIHTEERISTÖ

NICKEL, yhteispääsihteeri

---

(1)  Maan edustajana muu kuin parlamentin jäsen.

(2)  Läsnä 30. marraskuuta 2009

(3)  Läsnä 1. joulukuuta 2009

(4)  Läsnä 2. joulukuuta 2009

(5)  Läsnä 3. joulukuuta 2009

---

LIITE III

MAANANTAINA 30. MARRASKUUTA 2009 PIDETYN ISTUNNON LIITE

Ei-parlamentaaristen edustajien hyväksyminen

SAINT KITTS JA NEVIS

Shirley SKERRITT-ANDREW

Saint Kitts ja Nevisin suurlähettiläs, Bryssel

---

LIITE IV

HYVÄKSYTYT PÄÄTÖSLAUSELMAT

| — | globaalista hallinnasta ja kansainvälisten organisaatioiden uudistamisesta (ACP-EU/100.587/09/lopullinen) |
| --- | --- |

—

| — | rahoituskriisin vaikutuksesta AKT-valtioihin (ACP-EU/100.510/09/lopullinen) |
| --- | --- |

—

| — | nuorten sosiaalisesta ja kulttuurisesta sopeutumisesta ja osallistumisesta (ACP-EU/100.504/09/lopullinen) |
| --- | --- |

—

| — | ilmastonmuutoksesta (AKT-EU/100.613/09/lopullinen) |
| --- | --- |

—

| — | Madagaskarin tilanteesta (AKT-EU/100.624/09/lopullinen) |
| --- | --- |

—

| — | Luandan julistus AKT-EY-kumppanuussopimuksen (Cotonoun sopimus) toisesta tarkistamisesta |
| --- | --- |

—

PÄÄTÖSLAUSELMA (1)

globaalista hallinnasta ja kansainvälisten organisaatioiden uudistamisesta

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka

| — | kokoontuu Luandassa (Angola) 30. marraskuuta–3. joulukuuta 2009, |
| --- | --- |

—

kokoontuu Luandassa (Angola) 30. marraskuuta–3. joulukuuta 2009,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksensä 17 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksensä 17 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon huhtikuussa Lontoossa ja syyskuussa Pittsburghissa pidettyjen G20-maiden kokousten tulokset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon huhtikuussa Lontoossa ja syyskuussa Pittsburghissa pidettyjen G20-maiden kokousten tulokset,

| — | ottaa huomioon komission huhtikuussa 2009 antaman tiedonannon kehitysmaiden tukemisesta kriisistä selviytymisessä (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission huhtikuussa 2009 antaman tiedonannon kehitysmaiden tukemisesta kriisistä selviytymisessä (2),

| — | ottaa huomioon helmikuussa 2009 esitetyn Larosièren selvityksen, joka koskee rahoitusalan valvontaa EU:ssa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon helmikuussa 2009 esitetyn Larosièren selvityksen, joka koskee rahoitusalan valvontaa EU:ssa,

| — | ottaa huomioon Maailmanpankin kesäkuussa 2009 antaman selvityksen, joka koskee rahoitusalan globaalia kehitystä vuonna 2009 ja globaalin elpymisen suunnittelemista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Maailmanpankin kesäkuussa 2009 antaman selvityksen, joka koskee rahoitusalan globaalia kehitystä vuonna 2009 ja globaalin elpymisen suunnittelemista,

| — | ottaa huomioon päätelmät, jotka tehtiin New Yorkissa 24.–26. kesäkuuta 2009 pidetyssä YK:n konferenssissa, jossa käsiteltiin maailman rahoitus- ja talouskriisiä ja sen vaikutuksia kehitykseen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon päätelmät, jotka tehtiin New Yorkissa 24.–26. kesäkuuta 2009 pidetyssä YK:n konferenssissa, jossa käsiteltiin maailman rahoitus- ja talouskriisiä ja sen vaikutuksia kehitykseen,

| — | ottaa huomioon poliittisten asioiden valiokunnan mietinnön (AKT-EU/100.587/09/lopull.), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon poliittisten asioiden valiokunnan mietinnön (AKT-EU/100.587/09/lopull.),

| A. | katsoo, että koko maailma on nyt rahoitus-, talous-, elintarvike-, energia- ja ympäristökriisissä, jonka mittasuhteita ei kyetä ennakoimaan, |
| --- | --- |

A.

katsoo, että koko maailma on nyt rahoitus-, talous-, elintarvike-, energia- ja ympäristökriisissä, jonka mittasuhteita ei kyetä ennakoimaan,

| B. | katsoo, että kriisi juontuu teollistuneiden maiden toiminnasta, mutta se koettelee pahiten kehitysmaita, |
| --- | --- |

B.

katsoo, että kriisi juontuu teollistuneiden maiden toiminnasta, mutta se koettelee pahiten kehitysmaita,

| C. | katsoo, että sodanjälkeisellä kaudella ja siirtomaakaudella luotu globaalin hallinnan järjestelmä heijastaa edelleen viime vuosisadan geopoliittista tasapainoa ja että se ei enää vastaa globaalistuneen planeettamme realiteetteja, |
| --- | --- |

C.

katsoo, että sodanjälkeisellä kaudella ja siirtomaakaudella luotu globaalin hallinnan järjestelmä heijastaa edelleen viime vuosisadan geopoliittista tasapainoa ja että se ei enää vastaa globaalistuneen planeettamme realiteetteja,

| D. | katsoo, että meidän on tarkistettava poliittisia ja rahoitusalan globaaleja instituutioita tehdäksemme niistä tehokkaampia, avoimempia, edustavampia ja legitiimimpiä, |
| --- | --- |

D.

katsoo, että meidän on tarkistettava poliittisia ja rahoitusalan globaaleja instituutioita tehdäksemme niistä tehokkaampia, avoimempia, edustavampia ja legitiimimpiä,

| E. | katsoo, että sääntelyn purkamisen pahimmat ylilyönnit, uusliberaalinen kapitalismi ja vapaiden markkinoiden fundamentalismi ovat yhdessä raunioittaneet maailman rahoitusjärjestelmän, tuhonneet miljoonia työpaikkoja ja lisänneet köyhyyttä, |
| --- | --- |

E.

katsoo, että sääntelyn purkamisen pahimmat ylilyönnit, uusliberaalinen kapitalismi ja vapaiden markkinoiden fundamentalismi ovat yhdessä raunioittaneet maailman rahoitusjärjestelmän, tuhonneet miljoonia työpaikkoja ja lisänneet köyhyyttä,

| F. | katsoo, että valtio on vastuussa vakauden ja kestävän, köyhiä hyödyttävän kasvun edistämisestä ja sen varmistamisesta, että vaurauden luominen koituu monien eikä vain harvojen hyödyksi, ja että siksi valtion on säänneltävä ja valvottava markkinoita ja toimittava uudelleenjakajana taloudessa, |
| --- | --- |

F.

katsoo, että valtio on vastuussa vakauden ja kestävän, köyhiä hyödyttävän kasvun edistämisestä ja sen varmistamisesta, että vaurauden luominen koituu monien eikä vain harvojen hyödyksi, ja että siksi valtion on säänneltävä ja valvottava markkinoita ja toimittava uudelleenjakajana taloudessa,

| G. | katsoo, että eräiden kansakuntien viime vuosina harjoittama monenvälisyyden hylkääminen on johtanut vastakkainasetteluun, selkkauksiin ja kulttuurien välisiin kiistoihin, |
| --- | --- |

G.

katsoo, että eräiden kansakuntien viime vuosina harjoittama monenvälisyyden hylkääminen on johtanut vastakkainasetteluun, selkkauksiin ja kulttuurien välisiin kiistoihin,

| H. | katsoo, että meidän on reagoitava ilmastonmuutoksen pysäyttämiseksi estääksemme tuhoisat ympäristövahingot ja niiden rajut taloudelliset ja yhteiskunnalliset vaikutukset, |
| --- | --- |

H.

katsoo, että meidän on reagoitava ilmastonmuutoksen pysäyttämiseksi estääksemme tuhoisat ympäristövahingot ja niiden rajut taloudelliset ja yhteiskunnalliset vaikutukset,

| I. | katsoo, että rikkaiden kansakuntien hallitukset ovat löytäneet biljoonia pelastaakseen rahoituslaitokset, mutta eräät niistä ovat vetäytymässä vuosituhannen kehitystavoitteita koskevista sitoumuksistaan, |
| --- | --- |

I.

katsoo, että rikkaiden kansakuntien hallitukset ovat löytäneet biljoonia pelastaakseen rahoituslaitokset, mutta eräät niistä ovat vetäytymässä vuosituhannen kehitystavoitteita koskevista sitoumuksistaan,

| J. | ottaa huomioon, että vain 1,6 prosenttia Kansainvälisen valuuttarahaston Lontoon G20-maiden kokouksesta lähtien myöntämistä uusista lainoista on myönnetty Saharan eteläpuoliselle Afrikalle, |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että vain 1,6 prosenttia Kansainvälisen valuuttarahaston Lontoon G20-maiden kokouksesta lähtien myöntämistä uusista lainoista on myönnetty Saharan eteläpuoliselle Afrikalle,

| K. | toteaa, että AKT-maat ovat selvästi aliedustettuina Maailmanpankin, Kansainvälisen valuuttarahaston ja YK:n turvallisuusneuvoston kaltaisissa instituutioissa, |
| --- | --- |

K.

toteaa, että AKT-maat ovat selvästi aliedustettuina Maailmanpankin, Kansainvälisen valuuttarahaston ja YK:n turvallisuusneuvoston kaltaisissa instituutioissa,

| L. | toteaa, että myös naiset ovat aliedustettuina hallintarakenteissa, |
| --- | --- |

L.

toteaa, että myös naiset ovat aliedustettuina hallintarakenteissa,

| M. | ottaa huomioon, että kehitysmaista katoaa arvioiden mukaan laittomasti 350–600 miljardia euroa pääomaa vuodessa ja että verokeitaat ja pankkisalaisuus voimistavat tätä suuntausta, |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että kehitysmaista katoaa arvioiden mukaan laittomasti 350–600 miljardia euroa pääomaa vuodessa ja että verokeitaat ja pankkisalaisuus voimistavat tätä suuntausta,

| N. | ottaa huomioon, että OECD-maiden köyhille maataloustuottajille suuntaama tuki vastaa noin 1 prosenttia niiden omista maataloustuista, |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että OECD-maiden köyhille maataloustuottajille suuntaama tuki vastaa noin 1 prosenttia niiden omista maataloustuista,

| O. | katsoo, että köyhyyden vähentäminen kuuluu Maailmanpankin ja Kansainvälisen valuuttarahaston ydintehtäviin, |
| --- | --- |

O.

katsoo, että köyhyyden vähentäminen kuuluu Maailmanpankin ja Kansainvälisen valuuttarahaston ydintehtäviin,

| P. | katsoo, että Maailmanpankki ja Kansainvälinen valuuttarahasto soveltavat edelleen myöntämiinsä lainoihin talouden ja politiikan ehtoja, |
| --- | --- |

P.

katsoo, että Maailmanpankki ja Kansainvälinen valuuttarahasto soveltavat edelleen myöntämiinsä lainoihin talouden ja politiikan ehtoja,

| Q. | ottaa huomioon, että G20, josta on tullut tärkein kansainvälisen talousyhteistyön foorumi, on laajempi kuin G8, mutta jättää kuitenkin 85 prosenttia maailman väestöstä ulkopuolelleen, |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että G20, josta on tullut tärkein kansainvälisen talousyhteistyön foorumi, on laajempi kuin G8, mutta jättää kuitenkin 85 prosenttia maailman väestöstä ulkopuolelleen,

| R. | ottaa huomioon, että OECD:n kehitysapukomitea on tukea antavien hallitusten foorumi, kun taas uusi kehitysyhteistyöfoorumi toimii YK:n suojeluksessa ja se antaa kehitysmaille äänivaltaa ja omistajuutta, |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että OECD:n kehitysapukomitea on tukea antavien hallitusten foorumi, kun taas uusi kehitysyhteistyöfoorumi toimii YK:n suojeluksessa ja se antaa kehitysmaille äänivaltaa ja omistajuutta,

| S. | pitää kiireellisenä ja välttämättömänä, että yhteiskunnallinen luottamus palautetaan globaalin hallinnan järjestelmässämme, |
| --- | --- |

S.

pitää kiireellisenä ja välttämättömänä, että yhteiskunnallinen luottamus palautetaan globaalin hallinnan järjestelmässämme,

Globaali hallinta – kehitysmaiden kansakuntien oikeudenmukaisempi ja demokraattisempi edustus ja osallistuminen

| 1. | kehottaa kansainvälistä yhteisöä tekemään globaaleista instituutioista edustavampia, demokraattisempia ja laajempia ja antamaan kehitysmaiden kansakunnille, erityisesti Afrikalle, enemmän vaikutusvaltaa sekä mahdollistamaan niiden suurempi päätöksentekokapasiteetti; |
| --- | --- |

1.

kehottaa kansainvälistä yhteisöä tekemään globaaleista instituutioista edustavampia, demokraattisempia ja laajempia ja antamaan kehitysmaiden kansakunnille, erityisesti Afrikalle, enemmän vaikutusvaltaa sekä mahdollistamaan niiden suurempi päätöksentekokapasiteetti;

| 2. | pyytää G20-maita antamaan G77-jäsenille paikan neuvottelupöydässä; |
| --- | --- |

2.

pyytää G20-maita antamaan G77-jäsenille paikan neuvottelupöydässä;

| 3. | pitää myönteisenä G20-maiden sitoutumista Pittsburghin kokouksessa Kansainvälisen valuuttarahaston kiintiöosuuksien muutokseen niin, että kehittyvien markkinatalouksien ja kehitysmaiden painoarvo päätöksenteossa kasvaa; edellyttää oikeudenmukaisempia äänestysoikeuksia kehitysmaiden ja kehittyvien maiden talouksille Kansainvälisen valuuttarahaston johtokunnassa ja Maailmanpankin hallintoneuvostossa; vaatii siksi uutta kaksinkertaisen enemmistön äänestysjärjestelmää, joka perustuu yhden jäsenen ja yhden äänen periaatteelle ja taloudelliselle painoarvolle; |
| --- | --- |

3.

pitää myönteisenä G20-maiden sitoutumista Pittsburghin kokouksessa Kansainvälisen valuuttarahaston kiintiöosuuksien muutokseen niin, että kehittyvien markkinatalouksien ja kehitysmaiden painoarvo päätöksenteossa kasvaa; edellyttää oikeudenmukaisempia äänestysoikeuksia kehitysmaiden ja kehittyvien maiden talouksille Kansainvälisen valuuttarahaston johtokunnassa ja Maailmanpankin hallintoneuvostossa; vaatii siksi uutta kaksinkertaisen enemmistön äänestysjärjestelmää, joka perustuu yhden jäsenen ja yhden äänen periaatteelle ja taloudelliselle painoarvolle;

| 4. | edellyttää Yhdysvaltain veto-oikeuden lakkauttamista Kansainvälisessä valuuttarahastossa ja Maailmanpankissa; |
| --- | --- |

4.

edellyttää Yhdysvaltain veto-oikeuden lakkauttamista Kansainvälisessä valuuttarahastossa ja Maailmanpankissa;

| 5. | kehottaa G20-maita pitämään kiinni sitoumuksestaan soveltaa avoimia ja ansioihin perustuvia prosesseja, kun kaikkiin kansainvälisiin rahoituslaitoksiin valitaan ylintä johtoa; |
| --- | --- |

5.

kehottaa G20-maita pitämään kiinni sitoumuksestaan soveltaa avoimia ja ansioihin perustuvia prosesseja, kun kaikkiin kansainvälisiin rahoituslaitoksiin valitaan ylintä johtoa;

| 6. | kehottaa YK:n turvallisuusneuvostoa laajentamaan jäsenistöään; |
| --- | --- |

6.

kehottaa YK:n turvallisuusneuvostoa laajentamaan jäsenistöään;

Taloushallinta – lähimenneisyydestä oppiminen

| 7. | pyytää kansainvälistä yhteisöä varmistamaan, että maailman rahoitusmarkkinoita varten otetaan käyttöön tiukempi, avoimempi ja vastuunalaisempi sääntelyjärjestelmä, johon sisältyy enemmän valvontaa, kuten G20-maiden kokouksessa vaadittiin; |
| --- | --- |

7.

pyytää kansainvälistä yhteisöä varmistamaan, että maailman rahoitusmarkkinoita varten otetaan käyttöön tiukempi, avoimempi ja vastuunalaisempi sääntelyjärjestelmä, johon sisältyy enemmän valvontaa, kuten G20-maiden kokouksessa vaadittiin;

| 8. | tukee painokkaasti Kansainvälisen valuuttarahaston uudistamista siten, että se voi tehostaa seuranta- ja valvontatehtäviään ja antaa varhaisvaroituksia globaalien markkinoiden epätasapainosta ja makrotalouden riskeistä; |
| --- | --- |

8.

tukee painokkaasti Kansainvälisen valuuttarahaston uudistamista siten, että se voi tehostaa seuranta- ja valvontatehtäviään ja antaa varhaisvaroituksia globaalien markkinoiden epätasapainosta ja makrotalouden riskeistä;

| 9. | pyytää kaikkia asianosaisia toimijoita varmistamaan, että Bretton Woods -laitosten, G20-maiden ja alueellisten kehityspankkien toiminnat sovitetaan paremmin yhteen; |
| --- | --- |

9.

pyytää kaikkia asianosaisia toimijoita varmistamaan, että Bretton Woods -laitosten, G20-maiden ja alueellisten kehityspankkien toiminnat sovitetaan paremmin yhteen;

| 10. | kehottaa G20-jäseniä, EU:ta sekä AKT-maita, ryhtymään pikaisiin toimiin verokeitaiden sulkemiseksi ja pankkisalaisuuden lopettamiseksi, kansainvälisen yhteistyön, automaattisen tietojenvaihdon ja monikansallisia yrityksiä koskevan maakohtaisen raportoinnin vauhdittamiseksi ja pääomapaosta kärsivien maiden kapasiteetin kehittämiseksi; odottaa toiveikkaana G20-maiden lupaamaa vastatoimien soveltamista verokeitaisiin vuodesta 2010 alkaen; |
| --- | --- |

10.

kehottaa G20-jäseniä, EU:ta sekä AKT-maita, ryhtymään pikaisiin toimiin verokeitaiden sulkemiseksi ja pankkisalaisuuden lopettamiseksi, kansainvälisen yhteistyön, automaattisen tietojenvaihdon ja monikansallisia yrityksiä koskevan maakohtaisen raportoinnin vauhdittamiseksi ja pääomapaosta kärsivien maiden kapasiteetin kehittämiseksi; odottaa toiveikkaana G20-maiden lupaamaa vastatoimien soveltamista verokeitaisiin vuodesta 2010 alkaen;

| 11. | kehottaa hallituksia asettamaan rajat johtajien korvauksille ylisuurien palkkojen välttämiseksi sekä sääntelemään rahoitusalan kannustinjärjestelyjä, jotka uhkaavat järjestelmän vakautta; pitää myönteisenä G20-maiden Pittsburghin kokouksessa antamaa tukea rahoituksellisen vakauden parantamiselle sekä korvausten ja palkkojen asettamiselle samalle tasolle pitkäaikaisen arvonmuodostuksen eikä liiallisen riskinoton kanssa; |
| --- | --- |

11.

kehottaa hallituksia asettamaan rajat johtajien korvauksille ylisuurien palkkojen välttämiseksi sekä sääntelemään rahoitusalan kannustinjärjestelyjä, jotka uhkaavat järjestelmän vakautta; pitää myönteisenä G20-maiden Pittsburghin kokouksessa antamaa tukea rahoituksellisen vakauden parantamiselle sekä korvausten ja palkkojen asettamiselle samalle tasolle pitkäaikaisen arvonmuodostuksen eikä liiallisen riskinoton kanssa;

Monenvälisyys on olennaista maailmanlaajuisten haasteiden kohtaamisessa

| 12. | kehottaa varauksetta kaikkia valtioita tukemaan monenvälisyyttä ja YK:n järjestelmää; |
| --- | --- |

12.

kehottaa varauksetta kaikkia valtioita tukemaan monenvälisyyttä ja YK:n järjestelmää;

| 13. | suosittelee YK:n kehitysyhteistyöfoorumin ja OECD:n kehitysapukomitean ottamista huomioon kahtena kehitysyhteistyön merkittävänä foorumina, jotka analysoivat ja seuraavat globaaleja tukitrendejä, tuen tehokkuus mukaan lukien; |
| --- | --- |

13.

suosittelee YK:n kehitysyhteistyöfoorumin ja OECD:n kehitysapukomitean ottamista huomioon kahtena kehitysyhteistyön merkittävänä foorumina, jotka analysoivat ja seuraavat globaaleja tukitrendejä, tuen tehokkuus mukaan lukien;

| 14. | pitää myönteisenä, että Yhdysvallat on päättänyt jälleen sitoutua YK:n ihmisoikeusneuvostoon ja on vihdoinkin ottanut paikkansa siellä; kehottaa EU:ta, AKT-maita ja muita kumppaneita varmistamaan, että kyseinen neuvosto puolustaa kaikkia ihmisoikeusloukkausten uhreja; |
| --- | --- |

14.

pitää myönteisenä, että Yhdysvallat on päättänyt jälleen sitoutua YK:n ihmisoikeusneuvostoon ja on vihdoinkin ottanut paikkansa siellä; kehottaa EU:ta, AKT-maita ja muita kumppaneita varmistamaan, että kyseinen neuvosto puolustaa kaikkia ihmisoikeusloukkausten uhreja;

Apu ja kauppa

| 15. | pitää myönteisenä, että G20-maat ovat sitoutuneet 1,1 biljoonan Yhdysvaltain dollarin lahjoitukseen maailmantalouden elvyttämiseksi, mutta pitää valitettavana, että vain murto-osa tästä määrästä kohdennetaan köyhimmille maille; varoittaa rasittamasta kehitysmaita huomattavalla uudella velalla; |
| --- | --- |

15.

pitää myönteisenä, että G20-maat ovat sitoutuneet 1,1 biljoonan Yhdysvaltain dollarin lahjoitukseen maailmantalouden elvyttämiseksi, mutta pitää valitettavana, että vain murto-osa tästä määrästä kohdennetaan köyhimmille maille; varoittaa rasittamasta kehitysmaita huomattavalla uudella velalla;

| 16. | kehottaa EU:n jäsenvaltioita noudattamaan vuosituhannen kehitystavoitteita koskevia sitoumuksiaan; |
| --- | --- |

16.

kehottaa EU:n jäsenvaltioita noudattamaan vuosituhannen kehitystavoitteita koskevia sitoumuksiaan;

| 17. | tunnustaa kaupan merkityksen, mutta tähdentää, että vapaat markkinat eivät anna yksinään takeita köyhyyden loppumisesta; |
| --- | --- |

17.

tunnustaa kaupan merkityksen, mutta tähdentää, että vapaat markkinat eivät anna yksinään takeita köyhyyden loppumisesta;

| 18. | kehottaa kaikkia WTO:n jäseniä pyrkimään Dohan kehityskierroksen oikeudenmukaiseen tulokseen, jolla vähennetään protektionismia mutta otetaan huomioon vahvempien ja heikompien talouksien toisistaan poikkeavat kapasiteetit ja kehitysasteet ja jolla mahdollistetaan AKT-maille haavoittuvimpien teollisuudenalojen suojelu; |
| --- | --- |

18.

kehottaa kaikkia WTO:n jäseniä pyrkimään Dohan kehityskierroksen oikeudenmukaiseen tulokseen, jolla vähennetään protektionismia mutta otetaan huomioon vahvempien ja heikompien talouksien toisistaan poikkeavat kapasiteetit ja kehitysasteet ja jolla mahdollistetaan AKT-maille haavoittuvimpien teollisuudenalojen suojelu;

| 19. | pyytää talouden kumppanuussopimusten yhteydessä EU:ta kunnioittamaan AKT-maita, jotka päättävät olla siirtymättä täysimittaisiin talouden kumppanuussopimuksiin tai jotka päättävät neuvotella uudelleen väliaikaisten talouden kumppanuussopimusten kiistanalaisista aloista; edellyttää, että yhteinen parlamentaarinen yleiskokous osallistuu täysipainoisesti kaikkiin kaavailtuihin talouden kumppanuussopimuksia koskeviin seurantarakenteisiin; |
| --- | --- |

19.

pyytää talouden kumppanuussopimusten yhteydessä EU:ta kunnioittamaan AKT-maita, jotka päättävät olla siirtymättä täysimittaisiin talouden kumppanuussopimuksiin tai jotka päättävät neuvotella uudelleen väliaikaisten talouden kumppanuussopimusten kiistanalaisista aloista; edellyttää, että yhteinen parlamentaarinen yleiskokous osallistuu täysipainoisesti kaikkiin kaavailtuihin talouden kumppanuussopimuksia koskeviin seurantarakenteisiin;

| 20. | kehottaa EU:ta vähentämään maataloustukia merkittävästi ja lakkauttamaan kaikki maatalouden vientituet; |
| --- | --- |

20.

kehottaa EU:ta vähentämään maataloustukia merkittävästi ja lakkauttamaan kaikki maatalouden vientituet;

| 21. | pyytää EU:ta noudattamaan sitoumuksia, jotka koskevat kauppaa tukevaa apua, ja jatkamaan AKT-maiden kauppakapasiteetin vahvistamista; |
| --- | --- |

21.

pyytää EU:ta noudattamaan sitoumuksia, jotka koskevat kauppaa tukevaa apua, ja jatkamaan AKT-maiden kauppakapasiteetin vahvistamista;

Yhteiskunnalliset ja ympäristöä koskevat kysymykset

| 22. | kehottaa kansainvälistä yhteisöä huolehtimaan yhteiskuntaa ja ympäristöä koskevan suojelun korkeista standardeista ja työntekijöiden oikeuksista, kunnollisten työolojen ohjelma (sellaisina, kuin Kansainvälinen työjärjestö on ne määritellyt) mukaan lukien, ja tukemaan kehitysmaita kyseisten standardien soveltamisessa; |
| --- | --- |

22.

kehottaa kansainvälistä yhteisöä huolehtimaan yhteiskuntaa ja ympäristöä koskevan suojelun korkeista standardeista ja työntekijöiden oikeuksista, kunnollisten työolojen ohjelma (sellaisina, kuin Kansainvälinen työjärjestö on ne määritellyt) mukaan lukien, ja tukemaan kehitysmaita kyseisten standardien soveltamisessa;

| 23. | kehottaa kaikkia hallituksia kunnioittamaan oikeutta vapaisiin neuvotteluihin ja työehtosopimuksiin sekä takaamaan Kansainvälisen työjärjestön peruskirjassa mainitun lakko-oikeuden; |
| --- | --- |

23.

kehottaa kaikkia hallituksia kunnioittamaan oikeutta vapaisiin neuvotteluihin ja työehtosopimuksiin sekä takaamaan Kansainvälisen työjärjestön peruskirjassa mainitun lakko-oikeuden;

| 24. | kehottaa YK:ta valtavirtaistamaan sukupuolten tasa-arvon ja naisten voimaannuttamisen; |
| --- | --- |

24.

kehottaa YK:ta valtavirtaistamaan sukupuolten tasa-arvon ja naisten voimaannuttamisen;

| 25. | kehottaa YK:ta saattamaan talous- ja sosiaalikomitean ajan tasalle ja pyrkimään tällöin löytämään kestäviä ratkaisuja taloutta, yhteiskuntaa, työllisyyttä, kulttuuria ja terveyttä koskeviin kysymyksiin; |
| --- | --- |

25.

kehottaa YK:ta saattamaan talous- ja sosiaalikomitean ajan tasalle ja pyrkimään tällöin löytämään kestäviä ratkaisuja taloutta, yhteiskuntaa, työllisyyttä, kulttuuria ja terveyttä koskeviin kysymyksiin;

| 26. | kehottaa Maailmanpankkia painottamaan nykyistä enemmän kehitysyhteistyöasioita, ilmastonmuutosta sekä terveyden ja koulutuksen edistämistä Pittsburghin G20-maiden kokouksen päätelmien mukaisesti; |
| --- | --- |

26.

kehottaa Maailmanpankkia painottamaan nykyistä enemmän kehitysyhteistyöasioita, ilmastonmuutosta sekä terveyden ja koulutuksen edistämistä Pittsburghin G20-maiden kokouksen päätelmien mukaisesti;

| 27. | kehottaa kaikkia joulukuussa Kööpenhaminassa järjestettävään ilmastoalan huippukokoukseen osallistuvia hallituksia pyrkimään kunnianhimoiseen, oikeudenmukaiseen ja kestävään lopputulokseen, jossa taakka jakaantuu oikeudenmukaisesti teollistuneiden kansakuntien ja kehitysmaiden kansakuntien välille ja jossa otetaan huomioon maiden eriasteinen vastuu ilmastonmuutoksesta; |
| --- | --- |

27.

kehottaa kaikkia joulukuussa Kööpenhaminassa järjestettävään ilmastoalan huippukokoukseen osallistuvia hallituksia pyrkimään kunnianhimoiseen, oikeudenmukaiseen ja kestävään lopputulokseen, jossa taakka jakaantuu oikeudenmukaisesti teollistuneiden kansakuntien ja kehitysmaiden kansakuntien välille ja jossa otetaan huomioon maiden eriasteinen vastuu ilmastonmuutoksesta;

| 28. | kehottaa EU:n jäsenvaltioita noudattamaan G20-maiden kokouksessa antamiaan sitoumuksia auttaa kehitysmaita ilmastonmuutoksen torjunnassa; painottaa, että tämä rahoitus on annettava nykyisen kehitysavun lisäksi; |
| --- | --- |

28.

kehottaa EU:n jäsenvaltioita noudattamaan G20-maiden kokouksessa antamiaan sitoumuksia auttaa kehitysmaita ilmastonmuutoksen torjunnassa; painottaa, että tämä rahoitus on annettava nykyisen kehitysavun lisäksi;

| 29. | kehottaa EU:ta investoimaan tuntuvasti tutkimukseen, koulutukseen ja ympäristöön ja lisäämään kehitysmaiden rahoitusta ja teknologian siirtoa; |
| --- | --- |

29.

kehottaa EU:ta investoimaan tuntuvasti tutkimukseen, koulutukseen ja ympäristöön ja lisäämään kehitysmaiden rahoitusta ja teknologian siirtoa;

Parlamenttien rooli

| 30. | pyytää kaikkia valtioita hyväksymään parlamentin harjoittaman valvonnan tehostamisen, jotta hallitusten toiminnasta tulisi avoimempaa, demokraattista, vastuunalaista ja tehokasta; |
| --- | --- |

30.

pyytää kaikkia valtioita hyväksymään parlamentin harjoittaman valvonnan tehostamisen, jotta hallitusten toiminnasta tulisi avoimempaa, demokraattista, vastuunalaista ja tehokasta;

| 31. | kehottaa YK:ta ja WTO:ta asettamaan parlamentin panoksen tärkeysjärjestyksessä etusijalle; |
| --- | --- |

31.

kehottaa YK:ta ja WTO:ta asettamaan parlamentin panoksen tärkeysjärjestyksessä etusijalle;

Kansalaisyhteiskunnan osallistuminen

| 32. | kehottaa poliittisia päättäjiä ja erityisesti AKT-maiden poliittisia päättäjiä ottamaan kansalaisyhteiskunnan mukaan toimintaan ja järjestämään kansalaisyhteiskunnan organisaatioille perusresurssit niiden toimintaa varten; |
| --- | --- |

32.

kehottaa poliittisia päättäjiä ja erityisesti AKT-maiden poliittisia päättäjiä ottamaan kansalaisyhteiskunnan mukaan toimintaan ja järjestämään kansalaisyhteiskunnan organisaatioille perusresurssit niiden toimintaa varten;

| 33. | kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman AKT:n ja EU:n ministerineuvostolle, Afrikan unionin komissiolle, panafrikkalaiselle parlamentille sekä AKT-maiden kansallisille ja alueellisille parlamenteille, Euroopan unionin komissiolle, Yhdistyneille Kansakunnille ja alueellisille organisaatioille, Maailmanpankille, Kansainväliselle valuuttarahastolle, WTO:lle sekä EU:n ja Afrikan unionin puheenjohtajavaltioille. |
| --- | --- |

33.

kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman AKT:n ja EU:n ministerineuvostolle, Afrikan unionin komissiolle, panafrikkalaiselle parlamentille sekä AKT-maiden kansallisille ja alueellisille parlamenteille, Euroopan unionin komissiolle, Yhdistyneille Kansakunnille ja alueellisille organisaatioille, Maailmanpankille, Kansainväliselle valuuttarahastolle, WTO:lle sekä EU:n ja Afrikan unionin puheenjohtajavaltioille.

PÄÄTÖSLAUSELMA (3)

päätöslauselma rahoituskriisin vaikutuksesta AKT-valtioihin

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka

| — | kokoontuu Luandassa (Angola) 30. marraskuuta–3. joulukuuta 2009, |
| --- | --- |

—

kokoontuu Luandassa (Angola) 30. marraskuuta–3. joulukuuta 2009,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksensä 17 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksensä 17 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden (AKT-valtioiden) ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun kumppanuussopimuksen (Cotonoun sopimuksen) ja kaikkien siihen tehtyjen muutosten tavoitteet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden (AKT-valtioiden) ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun kumppanuussopimuksen (Cotonoun sopimuksen) ja kaikkien siihen tehtyjen muutosten tavoitteet,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien vuosituhannen kehitystavoitteet, erityisesti maailmanlaajuisen kehityskumppanuuden perustamista koskevan sitoumuksen, sekä New Yorkissa 25. syyskuuta 2008 pidetyn YK:n korkean tason kokouksen päätelmät ja suositukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien vuosituhannen kehitystavoitteet, erityisesti maailmanlaajuisen kehityskumppanuuden perustamista koskevan sitoumuksen, sekä New Yorkissa 25. syyskuuta 2008 pidetyn YK:n korkean tason kokouksen päätelmät ja suositukset,

| — | ottaa huomioon vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamista käsittelevän työryhmän vuoden 2009 raportin, jonka otsikkona on ”Strengthening the Global Partnership for Development in a Time of Crisis” ja vuosituhannen kehitystavoitteita koskevan raportin vuodelta 2009, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamista käsittelevän työryhmän vuoden 2009 raportin, jonka otsikkona on ”Strengthening the Global Partnership for Development in a Time of Crisis” ja vuosituhannen kehitystavoitteita koskevan raportin vuodelta 2009,

| — | ottaa huomioon 21. ja 22. maaliskuuta 2002 pidetyssä kehitysrahoitusta koskevassa YK:n kansainvälisessä konferenssissa hyväksytyn Monterreyn konsensuksen ja 2. joulukuuta 2008 annetun kehitysrahoitusta koskevan Dohan julistuksen, joka hyväksyttiin Monterreyn konsensuksen täytäntöönpanoa tarkastelevassa kansainvälisessä kehitysrahoituksen seurantakonferenssissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. ja 22. maaliskuuta 2002 pidetyssä kehitysrahoitusta koskevassa YK:n kansainvälisessä konferenssissa hyväksytyn Monterreyn konsensuksen ja 2. joulukuuta 2008 annetun kehitysrahoitusta koskevan Dohan julistuksen, joka hyväksyttiin Monterreyn konsensuksen täytäntöönpanoa tarkastelevassa kansainvälisessä kehitysrahoituksen seurantakonferenssissa,

| — | ottaa huomioon 2. maaliskuuta 2005 hyväksytyn, avun tuloksellisuutta koskevan Pariisin julistuksen ja Accrassa 2.–4. syyskuuta 2008 pidetyssä avun tuloksellisuutta käsittelevässä korkean tason foorumissa hyväksytyn Accran toimintasuunnitelman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. maaliskuuta 2005 hyväksytyn, avun tuloksellisuutta koskevan Pariisin julistuksen ja Accrassa 2.–4. syyskuuta 2008 pidetyssä avun tuloksellisuutta käsittelevässä korkean tason foorumissa hyväksytyn Accran toimintasuunnitelman,

| — | ottaa huomioon G20-ryhmän julkilausumat Washingtonissa 15. marraskuuta 2008 pidetystä rahoituskriisiä käsittelevästä kokouksesta sekä Lontoossa 2. huhtikuuta 2009 ja Pittsburgissa 24.–25. syyskuuta 2009 pitämistä huippukokouksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon G20-ryhmän julkilausumat Washingtonissa 15. marraskuuta 2008 pidetystä rahoituskriisiä käsittelevästä kokouksesta sekä Lontoossa 2. huhtikuuta 2009 ja Pittsburgissa 24.–25. syyskuuta 2009 pitämistä huippukokouksista,

| — | ottaa huomioon Maailmanpankin pääjohtajan Robert B. Zoellickin teollisuusmaille esittämän vetoomuksen, jonka mukaan ne kohdentaisivat 0,7 prosenttia elvytyspaketeistaan haavoittuville maille tarkoitettuun rahastoon kehitysmaiden auttamiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Maailmanpankin pääjohtajan Robert B. Zoellickin teollisuusmaille esittämän vetoomuksen, jonka mukaan ne kohdentaisivat 0,7 prosenttia elvytyspaketeistaan haavoittuville maille tarkoitettuun rahastoon kehitysmaiden auttamiseksi,

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) maaliskuussa 2009 julkaiseman raportin maailmanlaajuisen rahoituskriisin vaikutuksista matalan tulotason maihin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) maaliskuussa 2009 julkaiseman raportin maailmanlaajuisen rahoituskriisin vaikutuksista matalan tulotason maihin,

| — | ottaa huomioon komission 8. huhtikuuta 2009 antaman tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: kriisitilanteen tuki kehitysmaille (4) |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 8. huhtikuuta 2009 antaman tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: kriisitilanteen tuki kehitysmaille (4)

| — | ottaa huomioon taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunnan mietinnön (AKT-EU 100.510/09/lopull.), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunnan mietinnön (AKT-EU 100.510/09/lopull.),

| A. | ottaa huomioon, että maailmanlaajuisessa rahoitus- ja talousjärjestelmässä maailman valtiot ovat yhä riippuvaisempia toisistaan, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että maailmanlaajuisessa rahoitus- ja talousjärjestelmässä maailman valtiot ovat yhä riippuvaisempia toisistaan,

| B. | ottaa huomioon, että rahoitus- ja talouskriisin alkuperä on finanssikeskuksissa kuten New Yorkissa ja Lontoossa ja että AKT-valtiot eivät ole vastuussa rahoitus- ja talouskriisistä vaan pikemminkin kärsivät sen seurauksista, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että rahoitus- ja talouskriisin alkuperä on finanssikeskuksissa kuten New Yorkissa ja Lontoossa ja että AKT-valtiot eivät ole vastuussa rahoitus- ja talouskriisistä vaan pikemminkin kärsivät sen seurauksista,

| C. | ottaa huomioon, että rahoitus- ja talouskriisi johtuu kasvavasta erosta kansainvälisen lisäarvon luomisen, tosiasiallisen säästämisen ja rahoitusmaailman välillä – rahoitusmaailman, joka yhä useammin toimii virtuaalisessa ja spekulatiivisessa ympäristössä, jonka keskeisenä piirteinä on loputon ja ilman valvontaa tapahtuva johdannaisten luominen muista johdannaisista, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että rahoitus- ja talouskriisi johtuu kasvavasta erosta kansainvälisen lisäarvon luomisen, tosiasiallisen säästämisen ja rahoitusmaailman välillä – rahoitusmaailman, joka yhä useammin toimii virtuaalisessa ja spekulatiivisessa ympäristössä, jonka keskeisenä piirteinä on loputon ja ilman valvontaa tapahtuva johdannaisten luominen muista johdannaisista,

| D. | ottaa huomioon, että maailmanlaajuisen rahoituskriisin vaikutuksista matalan tulotason maihin äskettäin julkaistun IMF-raportin mukaan kriisi lisää kyseisten maiden rahoitustarpeita vähintään 25 miljardia dollaria vuonna 2009 ja vaikuttanee erityisen voimakkaasti Saharan eteläpuoliseen Afrikkaan, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että maailmanlaajuisen rahoituskriisin vaikutuksista matalan tulotason maihin äskettäin julkaistun IMF-raportin mukaan kriisi lisää kyseisten maiden rahoitustarpeita vähintään 25 miljardia dollaria vuonna 2009 ja vaikuttanee erityisen voimakkaasti Saharan eteläpuoliseen Afrikkaan,

| E. | ottaa huomioon, että kaupallinen rahoitus on ehtynyt rahoituskriisin alkamisesta lähtien ja kehitysmaissa se on romahtanut 100:sta 300:een miljardia yhdysvaltain dollaria, minkä lisäksi uudet kaupan rajoitukset vaikuttavat kielteisesti moniin maihin, ja että Dohan kehitysohjelman yhteydessä käytävät kauppaneuvottelut ovat umpikujassa, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että kaupallinen rahoitus on ehtynyt rahoituskriisin alkamisesta lähtien ja kehitysmaissa se on romahtanut 100:sta 300:een miljardia yhdysvaltain dollaria, minkä lisäksi uudet kaupan rajoitukset vaikuttavat kielteisesti moniin maihin, ja että Dohan kehitysohjelman yhteydessä käytävät kauppaneuvottelut ovat umpikujassa,

| F. | ottaa huomioon, että AKT-valtiot ovat riippuvaisia perushyödykkeiden viennin tuottamista tuloista, joiden osuus on 50 prosenttia niiden valuuttatuloistaan, ja että kriisi on vähentänyt monien kehitysmaiden vientituloja, varojen siirtoa kyseisiin maihin, suoria ulkomaisia sijoituksia ja julkista kehitysapua, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että AKT-valtiot ovat riippuvaisia perushyödykkeiden viennin tuottamista tuloista, joiden osuus on 50 prosenttia niiden valuuttatuloistaan, ja että kriisi on vähentänyt monien kehitysmaiden vientituloja, varojen siirtoa kyseisiin maihin, suoria ulkomaisia sijoituksia ja julkista kehitysapua,

| G. | ottaa huomioon, että muun muassa tuontipolttoaineiden ja -elintarvikkeiden korkeat hinnat yhdessä vientituotteiden heikon kysynnän kanssa ovat supistaneet merkittäviä tulolähteitä ja heikentäneet monien kehitysmaiden kykyä maksaa ulkomaanvelkaansa, |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että muun muassa tuontipolttoaineiden ja -elintarvikkeiden korkeat hinnat yhdessä vientituotteiden heikon kysynnän kanssa ovat supistaneet merkittäviä tulolähteitä ja heikentäneet monien kehitysmaiden kykyä maksaa ulkomaanvelkaansa,

| H. | toteaa, että talous- ja rahoituskriisin vaikutuksesta AKT-valtioissa vuodesta 2004 jatkunut talouskasvu on pysähtynyt, mikä vaarantaa paitsi saavutetun edistyksen myös vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamisen, |
| --- | --- |

H.

toteaa, että talous- ja rahoituskriisin vaikutuksesta AKT-valtioissa vuodesta 2004 jatkunut talouskasvu on pysähtynyt, mikä vaarantaa paitsi saavutetun edistyksen myös vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamisen,

| I. | ottaa huomioon, että YK:n arvioiden mukaan avunantajien panokset ovat yhä vuosittain 35 miljardia Yhdysvaltain dollaria vähemmän kuin mitä avunantajat lupasivat vuosittaisista tuista G8-.kokouksessa Gleneaglessa vuonna 2005, ja Afrikkaa koskevassa tuessa on vuosittain 20 miljardin dollarin vaje, |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että YK:n arvioiden mukaan avunantajien panokset ovat yhä vuosittain 35 miljardia Yhdysvaltain dollaria vähemmän kuin mitä avunantajat lupasivat vuosittaisista tuista G8-.kokouksessa Gleneaglessa vuonna 2005, ja Afrikkaa koskevassa tuessa on vuosittain 20 miljardin dollarin vaje,

| J. | ottaa huomioon, että kehitysrahoitusta käsitelleessä Dohan konferenssissa keskityttiin keskipitkän aikavälin kehityskysymyksiin, yksilöitiin useita perusluonteiseen uudistukseen liittyviä tavoitteita, korostettiin kehityksen taloudellisten, yhteiskunnallisten ja ympäristöä koskevien näkökohtien integroimisen tarvetta sekä tunnustettiin eri valtioiden erilaiset tilanteet, |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että kehitysrahoitusta käsitelleessä Dohan konferenssissa keskityttiin keskipitkän aikavälin kehityskysymyksiin, yksilöitiin useita perusluonteiseen uudistukseen liittyviä tavoitteita, korostettiin kehityksen taloudellisten, yhteiskunnallisten ja ympäristöä koskevien näkökohtien integroimisen tarvetta sekä tunnustettiin eri valtioiden erilaiset tilanteet,

| K. | ottaa huomioon, että kansainvälisen rahoitusarkkitehtuurissa on heikkouksia, jotka edellyttävät uudistusta, jolla lisätään edustuksellisuutta ja tehokkuutta, |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että kansainvälisen rahoitusarkkitehtuurissa on heikkouksia, jotka edellyttävät uudistusta, jolla lisätään edustuksellisuutta ja tehokkuutta,

| L. | ottaa huomioon, että kehittyneet taloudet ovat toteuttaneet monia toimenpiteitä vastauksena kriisiin monenvälisellä, Eurooppalaisella ja kansallisella tasolla ja että erityisesti G20-ryhmän vastauksessa, joka rakentui lyhyen aikavälin toimenpiteille ja rakenneuudistuksille, annetaan etusija rahoitusmarkkinoiden ja -mekanismien toiminnan elvyttämiselle niihin kohdistuvan luottamuksen lisäämiseksi, mutta jossa puhutaan vain lyhyesti kehitysmaiden erityistarpeista tai muista talouskriisin ratkaisemiseen liittyvistä merkittävistä haasteista (elintarviketurvallisuus, ilmastonmuutos, biologisen monimuotoisuuden säilyttäminen, energiavarojen saatavuus ja veden saatavuus juomavedeksi ja talouksien käyttöön sekä tuotantosektorien käyttöön), |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että kehittyneet taloudet ovat toteuttaneet monia toimenpiteitä vastauksena kriisiin monenvälisellä, Eurooppalaisella ja kansallisella tasolla ja että erityisesti G20-ryhmän vastauksessa, joka rakentui lyhyen aikavälin toimenpiteille ja rakenneuudistuksille, annetaan etusija rahoitusmarkkinoiden ja -mekanismien toiminnan elvyttämiselle niihin kohdistuvan luottamuksen lisäämiseksi, mutta jossa puhutaan vain lyhyesti kehitysmaiden erityistarpeista tai muista talouskriisin ratkaisemiseen liittyvistä merkittävistä haasteista (elintarviketurvallisuus, ilmastonmuutos, biologisen monimuotoisuuden säilyttäminen, energiavarojen saatavuus ja veden saatavuus juomavedeksi ja talouksien käyttöön sekä tuotantosektorien käyttöön),

| M. | ottaa huomioon, että rahoitus- ja talouskriisi ei vaikuta yhtäläisesti kaikkiin AKT-maihin ja että erot perustuvat seuraavan kaltaisiin kriteereihin: ulkomaankaupan avoimuuden aste, riippuvuus vientituloista, finanssireservit ja kansallisten ja alueellisten markkinoiden dynaamisuus, |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että rahoitus- ja talouskriisi ei vaikuta yhtäläisesti kaikkiin AKT-maihin ja että erot perustuvat seuraavan kaltaisiin kriteereihin: ulkomaankaupan avoimuuden aste, riippuvuus vientituloista, finanssireservit ja kansallisten ja alueellisten markkinoiden dynaamisuus,

| N. | ottaa kuitenkin huomioon, että AKT-valtiot ovat alttiimpia ulkoisille häiriöille ja että Maailmanpankin arvioiden mukaan yleisesti ottaen yhden prosentin pudotus maailman talouskasvussa syöksee 20 miljoonaa ihmistä lisää köyhyyteen, sillä tällainen lasku globaalissa kasvussa saattaa uhata edistystä, jota on saavutettu kehityksen alalla kuluneiden kymmenen vuoden aikana ja erityisesti edistystä kohti vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamista, |
| --- | --- |

N.

ottaa kuitenkin huomioon, että AKT-valtiot ovat alttiimpia ulkoisille häiriöille ja että Maailmanpankin arvioiden mukaan yleisesti ottaen yhden prosentin pudotus maailman talouskasvussa syöksee 20 miljoonaa ihmistä lisää köyhyyteen, sillä tällainen lasku globaalissa kasvussa saattaa uhata edistystä, jota on saavutettu kehityksen alalla kuluneiden kymmenen vuoden aikana ja erityisesti edistystä kohti vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamista,

| O. | ottaa huomioon, että Elintarvike- ja maatalousjärjestö (FAO) arvioi, että nälästä kärsivien ihmisen lukumäärä on saavuttanut yhden miljardin rajan ja että määrä on lisääntynyt sadalla miljoonalla maailmanlaajuisen rahoituskriisin takia (5), |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että Elintarvike- ja maatalousjärjestö (FAO) arvioi, että nälästä kärsivien ihmisen lukumäärä on saavuttanut yhden miljardin rajan ja että määrä on lisääntynyt sadalla miljoonalla maailmanlaajuisen rahoituskriisin takia (5),

| P. | ottaa huomioon, että kriisin AKT-maille aiheuttamiin riskeihin kuuluu seuraavaa:






  — | kaupan hidastuminen EU:n ja AKT-valtioiden välillä ja sen johdosta vientitulojen vähentyminen AKT-maille ja sitä seuraavat vaikeudet velanhoidossa, |
| --- | --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että kriisin AKT-maille aiheuttamiin riskeihin kuuluu seuraavaa:

—

kaupan hidastuminen EU:n ja AKT-valtioiden välillä ja sen johdosta vientitulojen vähentyminen AKT-maille ja sitä seuraavat vaikeudet velanhoidossa,

| — | luotonsaannin rajoitukset, jotka aiheuttavat ostovoiman laskua ja muutoksia tuotannossa, työllisyydessä ja niihin liittyvissä tuloissa, |
| --- | --- |

—

luotonsaannin rajoitukset, jotka aiheuttavat ostovoiman laskua ja muutoksia tuotannossa, työllisyydessä ja niihin liittyvissä tuloissa,

| — | yksityisten investointivirtojen vähentyminen (suorat ulkomaiset investoinnit, arvopaperisijoitukset), |
| --- | --- |

—

yksityisten investointivirtojen vähentyminen (suorat ulkomaiset investoinnit, arvopaperisijoitukset),

| — | siirtotyöläisten rahalähetysten vähentyminen heidän alkuperämaihinsa, |
| --- | --- |

—

siirtotyöläisten rahalähetysten vähentyminen heidän alkuperämaihinsa,

| — | virallisen kehitysavun vähentyminen, |
| --- | --- |

—

virallisen kehitysavun vähentyminen,

| Q. | ottaa huomioon, että luonnonvarojen hinnat ovat pudonneet heikentäen AKT-maiden erästä kaikkein tärkeimmistä tulonlähteistä, |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että luonnonvarojen hinnat ovat pudonneet heikentäen AKT-maiden erästä kaikkein tärkeimmistä tulonlähteistä,

| R. | ottaa huomioon, että AKT-maat eivät voi saada rahaa joukkovelkakirjojen muodossa, |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että AKT-maat eivät voi saada rahaa joukkovelkakirjojen muodossa,

| 1. | palauttaa mieliin, että AKT-EU-kumppanuuden on kunnioitettava Cotonoun sopimuksen kirjainta ja henkeä ja korostaa, että EU:n on oltava ratkaisevassa asemassa lievitettäessä kriisin välittömiä ja pitkän aikavälin vaikutuksia AKT-valtioihin myös siksi, että EU on AKT-valtioiden tärkein kauppakumppani, siirtotyöläisten pääasiallinen rahalähetysten lähde, suurin yksityisten sijoitusten tarjoaja ja maailman merkittävin julkisen kehitysavun antaja; |
| --- | --- |

1.

palauttaa mieliin, että AKT-EU-kumppanuuden on kunnioitettava Cotonoun sopimuksen kirjainta ja henkeä ja korostaa, että EU:n on oltava ratkaisevassa asemassa lievitettäessä kriisin välittömiä ja pitkän aikavälin vaikutuksia AKT-valtioihin myös siksi, että EU on AKT-valtioiden tärkein kauppakumppani, siirtotyöläisten pääasiallinen rahalähetysten lähde, suurin yksityisten sijoitusten tarjoaja ja maailman merkittävin julkisen kehitysavun antaja;

Tehokkaita ja nopeita toimia AKT-valtioiden kriisin ratkaisemiseksi

| 2. | kehottaa avunantajamaita ottamaan vakavasti ja koordinoidusti ja johdonmukaisesti huomioon kriisin vaikutukset AKT-valtioihin avun tuloksellisuutta koskevassa Pariisin julistuksessa vahvistettuja ja Accran toimintasuunnitelmassa toistettuja periaatteita noudattaen sekä Monterreyssa annettujen ja Dohan konferenssissa ja Washingtonissa kokoontuneen G20-ryhmän huippukokouksessa vahvistettujen kehitysrahoitusta koskevien sitoumusten mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

kehottaa avunantajamaita ottamaan vakavasti ja koordinoidusti ja johdonmukaisesti huomioon kriisin vaikutukset AKT-valtioihin avun tuloksellisuutta koskevassa Pariisin julistuksessa vahvistettuja ja Accran toimintasuunnitelmassa toistettuja periaatteita noudattaen sekä Monterreyssa annettujen ja Dohan konferenssissa ja Washingtonissa kokoontuneen G20-ryhmän huippukokouksessa vahvistettujen kehitysrahoitusta koskevien sitoumusten mukaisesti;

| 3. | erityisesti vaatii G20-maita noudattamaan kehitysmaille rahoituskriisiä käsittelevissä Washingtonissa 15. marraskuuta 2008, Lontoossa 2. huhtikuuta 2009 ja Pittsburgissa 24.–25. syyskuuta 2009 pidetyissä huippukokouksissa annettuja sitoumuksia; |
| --- | --- |

3.

erityisesti vaatii G20-maita noudattamaan kehitysmaille rahoituskriisiä käsittelevissä Washingtonissa 15. marraskuuta 2008, Lontoossa 2. huhtikuuta 2009 ja Pittsburgissa 24.–25. syyskuuta 2009 pidetyissä huippukokouksissa annettuja sitoumuksia;

| 4. | toistaa, että vuosituhannen kehitystavoitteet ovat tärkeitä köyhyyden torjunnassa, ja kehottaa kunnioittamaan ja toteuttamaan EU:n jäsenvaltioiden tekemiä sitoumuksia, joiden mukaan julkinen kehitysapu nostetaan 0,56 prosenttiin BKTL:stä vuoteen 2010 mennessä ja 0,7 prosenttiin BKTL:stä vuoteen 2015 mennessä; kehottaa laatimaan kunnianhimoisiin monivuotisiin suunnitelmiin uusia sitoumuksia, jotta kehitysavun määrärahojen asteittaista lisääntymistä voitaisiin mitata; |
| --- | --- |

4.

toistaa, että vuosituhannen kehitystavoitteet ovat tärkeitä köyhyyden torjunnassa, ja kehottaa kunnioittamaan ja toteuttamaan EU:n jäsenvaltioiden tekemiä sitoumuksia, joiden mukaan julkinen kehitysapu nostetaan 0,56 prosenttiin BKTL:stä vuoteen 2010 mennessä ja 0,7 prosenttiin BKTL:stä vuoteen 2015 mennessä; kehottaa laatimaan kunnianhimoisiin monivuotisiin suunnitelmiin uusia sitoumuksia, jotta kehitysavun määrärahojen asteittaista lisääntymistä voitaisiin mitata;

| 5. | kannustaa avunantajamaita ja AKT-valtioita ohjaamaan lyhyen ja keskipitkän aikavälin rahoitusta köyhimmille väestöryhmille ja avainaloille (terveys, koulutus, maatalous ja maaseudun infrastruktuuri, työpaikkojen luominen, juomavesi ja vesi tuotannonaloille) sekä asianmukaisten sosiaalisen suojelun järjestelmien ja turvaverkkojen perustamiseksi ja säilyttämiseksi; korostaa näiden toimenpiteiden merkitystä koska on mahdotonta rahoittaa elvytyspaketteja AKT-massa ja koska resursseja olisi saatava käyttöön hyvin nopeasti; |
| --- | --- |

5.

kannustaa avunantajamaita ja AKT-valtioita ohjaamaan lyhyen ja keskipitkän aikavälin rahoitusta köyhimmille väestöryhmille ja avainaloille (terveys, koulutus, maatalous ja maaseudun infrastruktuuri, työpaikkojen luominen, juomavesi ja vesi tuotannonaloille) sekä asianmukaisten sosiaalisen suojelun järjestelmien ja turvaverkkojen perustamiseksi ja säilyttämiseksi; korostaa näiden toimenpiteiden merkitystä koska on mahdotonta rahoittaa elvytyspaketteja AKT-massa ja koska resursseja olisi saatava käyttöön hyvin nopeasti;

| 6. | korostaa, että kriisi vaikuttaa pahimmin juuri tällaiseen rahoitukseen, vaikka se on taloudellisesti edullisinta ja lyhyellä, keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä kannattavinta ja vaikka sillä saattaa olla suhdanteita tasoittava vaikutus; |
| --- | --- |

6.

korostaa, että kriisi vaikuttaa pahimmin juuri tällaiseen rahoitukseen, vaikka se on taloudellisesti edullisinta ja lyhyellä, keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä kannattavinta ja vaikka sillä saattaa olla suhdanteita tasoittava vaikutus;

| 7. | kehottaa avunantajamaita käyttämään tätä ennennäkemätöntä kriisiä kimmokkeena ja selvittämään tarkemmin useampiin ja innovatiivisiin kehitysrahoituslähteisiin liittyviä olemassa olevia mahdollisuuksia, kuten kansainvälisiä rahoitustoimien veroja, sekä etsimään uusia mahdollisuuksia, jotta kehitysmaat voivat monipuolistaa tulonlähteitään ja panna täytäntöön entistä tehokkaampia, konkreettisia ja toimivia meno-ohjelmia; |
| --- | --- |

7.

kehottaa avunantajamaita käyttämään tätä ennennäkemätöntä kriisiä kimmokkeena ja selvittämään tarkemmin useampiin ja innovatiivisiin kehitysrahoituslähteisiin liittyviä olemassa olevia mahdollisuuksia, kuten kansainvälisiä rahoitustoimien veroja, sekä etsimään uusia mahdollisuuksia, jotta kehitysmaat voivat monipuolistaa tulonlähteitään ja panna täytäntöön entistä tehokkaampia, konkreettisia ja toimivia meno-ohjelmia;

| 8. | kehottaa EU:n jäsenvaltioita ja rikkaita maita peruuttamaan kaikkien köyhtyneiden maiden ulkomaanvelat ilman raskaita talouspoliittisia ehtoja; painottaa, että mahdollisesti jopa 60 maata tarvitsee kaikkien velkojensa mitätöimistä, jotta niillä olisi mahdollisuus saavuttaa vuosituhannen kehitystavoitteet; pitää ilahduttavana monien EU-maiden jo toteuttamia toimia kehitysmaiden velkojen pois pyyhkimiseksi, mutta on huolissaan siitä, että tällaiset velan pois pyyhkimiset ovat keinotekoisesti paisuttaneet EU:n aputilastoja; |
| --- | --- |

8.

kehottaa EU:n jäsenvaltioita ja rikkaita maita peruuttamaan kaikkien köyhtyneiden maiden ulkomaanvelat ilman raskaita talouspoliittisia ehtoja; painottaa, että mahdollisesti jopa 60 maata tarvitsee kaikkien velkojensa mitätöimistä, jotta niillä olisi mahdollisuus saavuttaa vuosituhannen kehitystavoitteet; pitää ilahduttavana monien EU-maiden jo toteuttamia toimia kehitysmaiden velkojen pois pyyhkimiseksi, mutta on huolissaan siitä, että tällaiset velan pois pyyhkimiset ovat keinotekoisesti paisuttaneet EU:n aputilastoja;

| 9. | korostaa erityisesti mikrorahoitusjärjestelyjen käyttöön liittyviä etuja paitsi paikalliselle taloudelle myös väestön ja etenkin naisten osallistumisessa kehitykseen; |
| --- | --- |

9.

korostaa erityisesti mikrorahoitusjärjestelyjen käyttöön liittyviä etuja paitsi paikalliselle taloudelle myös väestön ja etenkin naisten osallistumisessa kehitykseen;

| 10. | kehottaa kansainvälisiä rahoituslaitoksia, myös monenvälisiä kehityspankkeja, tukemaan kehitysmaita, jotta ne voivat selviytyä nykyisestä kriisistä, jatkaa kasvua, lisätä markkinoiden ja kaupan kapasiteettia sekä päästä jälleen osallisiksi luottovirroista ja yksityisistä pääomista; |
| --- | --- |

10.

kehottaa kansainvälisiä rahoituslaitoksia, myös monenvälisiä kehityspankkeja, tukemaan kehitysmaita, jotta ne voivat selviytyä nykyisestä kriisistä, jatkaa kasvua, lisätä markkinoiden ja kaupan kapasiteettia sekä päästä jälleen osallisiksi luottovirroista ja yksityisistä pääomista;

| 11. | kehottaa teollisuusmaita varmistamaan, että kansainväliset rahoituslaitokset saavat riittävästi resursseja voidakseen toimia täysipainoisesti; |
| --- | --- |

11.

kehottaa teollisuusmaita varmistamaan, että kansainväliset rahoituslaitokset saavat riittävästi resursseja voidakseen toimia täysipainoisesti;

| 12. | kehottaa AKT-maita oman etunsa nimissä edistämään hyvää hallintotapaa ja lisäämään kansantalouden avoimuutta, jotta ne voisivat parantaa talousarvion ennakoitavuutta, toteuttamista ja valvontaa; painottaa kansantalouden parlamentaarisen valvonnan merkitystä; |
| --- | --- |

12.

kehottaa AKT-maita oman etunsa nimissä edistämään hyvää hallintotapaa ja lisäämään kansantalouden avoimuutta, jotta ne voisivat parantaa talousarvion ennakoitavuutta, toteuttamista ja valvontaa; painottaa kansantalouden parlamentaarisen valvonnan merkitystä;

| 13. | korostaa, että tarvitaan asianmukaista lainsäädäntöä ja sääntelyä AKT-maiden, jotka ovat tärkeimpiä lainanottajia, suojelemiseksi saalistavilta keinottelurahastoilta; |
| --- | --- |

13.

korostaa, että tarvitaan asianmukaista lainsäädäntöä ja sääntelyä AKT-maiden, jotka ovat tärkeimpiä lainanottajia, suojelemiseksi saalistavilta keinottelurahastoilta;

| 14. | toteaa, että talous- ja rahoituskriisin on saatava kattava ratkaisu, jossa yksikään rahoituslaitos, markkinasektori tai toimivalta ei saa jäädä sääntelyn tai valvonnan ulkopuolelle ja jossa kaikkien osapuolien avoimuus ja vastuullisuus muodostavat uudenlaisen kansainvälisen rahoitushallinnan lujan perustan; |
| --- | --- |

14.

toteaa, että talous- ja rahoituskriisin on saatava kattava ratkaisu, jossa yksikään rahoituslaitos, markkinasektori tai toimivalta ei saa jäädä sääntelyn tai valvonnan ulkopuolelle ja jossa kaikkien osapuolien avoimuus ja vastuullisuus muodostavat uudenlaisen kansainvälisen rahoitushallinnan lujan perustan;

Rakenteellisia toimia, joilla vähennetään AKT-valtioiden haavoittuvuutta ulkoisille häiriöille

| 15. | korostaa, että oikeudenmukainen kauppa, teollisuusinvestointien ja paikallisen tuotannon edistäminen, yrittäjyys ja innovointi sekä tehokkaasti säännellyt rahoitusmarkkinat ovat talouskasvun, työllisyyden ja köyhyyden vähentämisen perusehtoja; |
| --- | --- |

15.

korostaa, että oikeudenmukainen kauppa, teollisuusinvestointien ja paikallisen tuotannon edistäminen, yrittäjyys ja innovointi sekä tehokkaasti säännellyt rahoitusmarkkinat ovat talouskasvun, työllisyyden ja köyhyyden vähentämisen perusehtoja;

| 16. | kehottaa AKT-valtioita luomaan terveemmän lainsäädäntö- ja sääntely-ympäristön liikeyritysten toiminnalle, jotta voidaan houkuttaa lisää yksityisiä, ulkomaisia ja kansallisia investointeja; |
| --- | --- |

16.

kehottaa AKT-valtioita luomaan terveemmän lainsäädäntö- ja sääntely-ympäristön liikeyritysten toiminnalle, jotta voidaan houkuttaa lisää yksityisiä, ulkomaisia ja kansallisia investointeja;

| 17. | kehottaa sekä EU:n jäsenvaltioita että AKT-valtioita pidättymään protektionististen kansainvälisen kaupan esteiden luomisesta reaktiona talouskriisiin; |
| --- | --- |

17.

kehottaa sekä EU:n jäsenvaltioita että AKT-valtioita pidättymään protektionististen kansainvälisen kaupan esteiden luomisesta reaktiona talouskriisiin;

| 18. | kehottaa EU:n jäsenvaltioita harkitsemaan ja täysimääräisesti toteuttamaan rahoitusalan ulkopuolisia toimenpiteitä, jotka vaikuttavat myönteisesti AKT-valtioiden kehitykseen, ja erityisesti siirtämään huipputeknologiaa aloilla – myös ympäristönsuojelun alalla – joilla voidaan kehittää toimintaedellytyksiä sekä tutkimusta ja infrastruktuuria; |
| --- | --- |

18.

kehottaa EU:n jäsenvaltioita harkitsemaan ja täysimääräisesti toteuttamaan rahoitusalan ulkopuolisia toimenpiteitä, jotka vaikuttavat myönteisesti AKT-valtioiden kehitykseen, ja erityisesti siirtämään huipputeknologiaa aloilla – myös ympäristönsuojelun alalla – joilla voidaan kehittää toimintaedellytyksiä sekä tutkimusta ja infrastruktuuria;

| 19. | korostaa, että kehitystä ja alueellisia yhdentymisprosesseja on vahvistettava AKT-valtioissa, ja kehottaa erityisesti ottamaan huomioon kriisin kehitysvaikutukset AKT-valtioiden ja EU:n välisiä talouskumppanuussopimuksia koskevissa neuvotteluissa ja sopimusten täytäntöönpanossa; muistuttaa, että talouskumppanuussopimuksiin on liityttävä luvattu uusi kauppaa tukeva rahoitus, siis 2 miljardia euroa vuodessa vuoteen 2010 mennessä; |
| --- | --- |

19.

korostaa, että kehitystä ja alueellisia yhdentymisprosesseja on vahvistettava AKT-valtioissa, ja kehottaa erityisesti ottamaan huomioon kriisin kehitysvaikutukset AKT-valtioiden ja EU:n välisiä talouskumppanuussopimuksia koskevissa neuvotteluissa ja sopimusten täytäntöönpanossa; muistuttaa, että talouskumppanuussopimuksiin on liityttävä luvattu uusi kauppaa tukeva rahoitus, siis 2 miljardia euroa vuodessa vuoteen 2010 mennessä;

| 20. | palauttaa mieliin, että talouskriisin aikana on entistäkin tärkeämpää, että EU:n jäsenvaltioissa otetaan käyttöön sellainen maahanmuuttoa koskeva lähestymistapa, joka kunnioittaa ihmisoikeuksia ja on kehitystavoitteiden mukainen; maahanmuuttajien rahalähetyksiä lähtömaihinsa, joissa on pulaa pääomasta, on helpotettava ja niitä on jopa edistettävä; samalla tavalla siirtolaisuuden sosiaalisia ja kulttuurisia ulottuvuuksia integroitumista, suvaitsevuutta, kansojen välistä vaihtoa ja keskinäistä hyväksyntää edistävinä tekijöinä on vahvistettava, ja niille on annettava suurempi painoarvo Cotonoun sopimuksen täytäntöönpanossa; |
| --- | --- |

20.

palauttaa mieliin, että talouskriisin aikana on entistäkin tärkeämpää, että EU:n jäsenvaltioissa otetaan käyttöön sellainen maahanmuuttoa koskeva lähestymistapa, joka kunnioittaa ihmisoikeuksia ja on kehitystavoitteiden mukainen; maahanmuuttajien rahalähetyksiä lähtömaihinsa, joissa on pulaa pääomasta, on helpotettava ja niitä on jopa edistettävä; samalla tavalla siirtolaisuuden sosiaalisia ja kulttuurisia ulottuvuuksia integroitumista, suvaitsevuutta, kansojen välistä vaihtoa ja keskinäistä hyväksyntää edistävinä tekijöinä on vahvistettava, ja niille on annettava suurempi painoarvo Cotonoun sopimuksen täytäntöönpanossa;

| 21. | korostaa, että on tarpeen pikaisesti uudistaa kansainvälistä rahoitusmarkkinoiden hallintaa, mihin sisältyy rahoitusjärjestelmän rakenne ja toiminta, ja että tämä edellyttää, että AKT-valtiot otetaan täysimääräisesti ja tasapuolisesti mukaan kansainvälisiin rahoitusalan elimiin, jotta voidaan parantaa tällaisten elinten edustavuutta ja jotta niissä voidaan siten entistä perustellummin ottaa huomioon erilaiset kansalliset, alueelliset ja kansainväliset edut; |
| --- | --- |

21.

korostaa, että on tarpeen pikaisesti uudistaa kansainvälistä rahoitusmarkkinoiden hallintaa, mihin sisältyy rahoitusjärjestelmän rakenne ja toiminta, ja että tämä edellyttää, että AKT-valtiot otetaan täysimääräisesti ja tasapuolisesti mukaan kansainvälisiin rahoitusalan elimiin, jotta voidaan parantaa tällaisten elinten edustavuutta ja jotta niissä voidaan siten entistä perustellummin ottaa huomioon erilaiset kansalliset, alueelliset ja kansainväliset edut;

| 22. | kehottaa AKT-maita ottamaan parlamenttinsa tiiviimmin mukaan päätöksentekoprosesseihinsa ja erityisesti kehitysstrategioidensa valmisteluun; |
| --- | --- |

22.

kehottaa AKT-maita ottamaan parlamenttinsa tiiviimmin mukaan päätöksentekoprosesseihinsa ja erityisesti kehitysstrategioidensa valmisteluun;

| 23. | kehottaa kansainvälistä yhteisöä saattamaan päätökseen kauppaneuvotteluja koskevan Dohan kehityskierroksen kaikkia osapuolia tyydyttävällä oikeudenmukaisella tavalla; |
| --- | --- |

23.

kehottaa kansainvälistä yhteisöä saattamaan päätökseen kauppaneuvotteluja koskevan Dohan kehityskierroksen kaikkia osapuolia tyydyttävällä oikeudenmukaisella tavalla;

| 24. | katsoo, että kriisin vaikutukset AKT-valtioihin voivat toimia AKT-valtioille kimmokkeena, joka saa ne investoimaan maatalouteen niin, että voidaan varmistaa elintarviketurvallisuus ja oikeus elintarvikeomavaraisuuteen, sekä pohtimaan tuotannon monipuolistamista ja perushyödykkeiden jalostusta lisäarvon nostamiseksi, jolloin voitaisiin parantaa kauppavaihdon ehtoja ja lievittää raaka-ainehintojen heilahteluja; |
| --- | --- |

24.

katsoo, että kriisin vaikutukset AKT-valtioihin voivat toimia AKT-valtioille kimmokkeena, joka saa ne investoimaan maatalouteen niin, että voidaan varmistaa elintarviketurvallisuus ja oikeus elintarvikeomavaraisuuteen, sekä pohtimaan tuotannon monipuolistamista ja perushyödykkeiden jalostusta lisäarvon nostamiseksi, jolloin voitaisiin parantaa kauppavaihdon ehtoja ja lievittää raaka-ainehintojen heilahteluja;

| 25. | kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman AKT–EU-ministerineuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan komissiolle, EU:n neuvoston puheenjohtajavaltiolle, Afrikan unionille, yleisafrikkalaiselle parlamentille ja AKT-maiden parlamenteille, Maailmanpankille, Kansainväliselle valuuttarahastolle, YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestölle sekä AKT:n alueellisille kehityspankeille. |
| --- | --- |

25.

kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman AKT–EU-ministerineuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan komissiolle, EU:n neuvoston puheenjohtajavaltiolle, Afrikan unionille, yleisafrikkalaiselle parlamentille ja AKT-maiden parlamenteille, Maailmanpankille, Kansainväliselle valuuttarahastolle, YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestölle sekä AKT:n alueellisille kehityspankeille.

PÄÄTÖSLAUSELMA (6)

päätöslauselma nuorten sosiaalisesta ja kulttuurisesta sopeutumisesta ja osallistumisesta

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka

| — | kokoontuu Luandassa (Angola) 30. marraskuuta–3. joulukuuta 2009, |
| --- | --- |

—

kokoontuu Luandassa (Angola) 30. marraskuuta–3. joulukuuta 2009,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksensä 17 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksensä 17 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon Cotounussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun ja Luxemburgissa 25. kesäkuuta 2005 tarkistetun AKT:n ja EU:n kumppanuussopimuksen, jäljempänä Cotonoun sopimus, ja erityisesti sen 9, 13, 26 ja 27 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Cotounussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun ja Luxemburgissa 25. kesäkuuta 2005 tarkistetun AKT:n ja EU:n kumppanuussopimuksen, jäljempänä Cotonoun sopimus, ja erityisesti sen 9, 13, 26 ja 27 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 149 ja 150 artiklan sekä 177–181 artiklat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 149 ja 150 artiklan sekä 177–181 artiklat,

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 13 artiklan sukupuoleen, rotuun, etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän vastustamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 13 artiklan sukupuoleen, rotuun, etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän vastustamisesta,

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 7. marraskuuta 1995 hyväksymän maailman nuorisotoimintaohjelman vuodeksi 2000 ja sen jälkeiseksi ajaksi (World Programme of Action for Youth to the Year 2000 and beyond), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 7. marraskuuta 1995 hyväksymän maailman nuorisotoimintaohjelman vuodeksi 2000 ja sen jälkeiseksi ajaksi (World Programme of Action for Youth to the Year 2000 and beyond),

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokouksen 13. joulukuuta 2006 tekemän Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksen vammaisten henkilöiden oikeuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokouksen 13. joulukuuta 2006 tekemän Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksen vammaisten henkilöiden oikeuksista,

| — | ottaa huomioon nuorisoasioista vastaavien ministerien 8.–12. elokuuta 1998 Lissabonissa pidetyssä maailmankonferenssissa antaman Lissabonin julistuksen nuorisopolitiikasta ja -ohjelmista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon nuorisoasioista vastaavien ministerien 8.–12. elokuuta 1998 Lissabonissa pidetyssä maailmankonferenssissa antaman Lissabonin julistuksen nuorisopolitiikasta ja -ohjelmista,

| — | ottaa huomioon Bragassa, Portugalissa 2.–7. elokuuta 1998 pidetyssä kolmannessa YK:n maailman nuorisofoorumissa hyväksytyn Bragan nuorisotoimintasuunnitelman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Bragassa, Portugalissa 2.–7. elokuuta 1998 pidetyssä kolmannessa YK:n maailman nuorisofoorumissa hyväksytyn Bragan nuorisotoimintasuunnitelman,

| — | ottaa huomioon Euroopan paikallis- ja alueviranomaisten kongressin 21. toukokuuta 2003 hyväksymän tarkistetun eurooppalaisen peruskirjan nuorten osallistumisesta kunnallis- ja aluehallintoon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan paikallis- ja alueviranomaisten kongressin 21. toukokuuta 2003 hyväksymän tarkistetun eurooppalaisen peruskirjan nuorten osallistumisesta kunnallis- ja aluehallintoon,

| — | ottaa huomioon Barcelonassa, Espanjassa 8. toukokuuta 2004 pidetyn sosiaalisesta integroinnista vastaavien paikallisviranomaisten neljännen Porto Alegre -foorumin hyväksymän kulttuuriagendan 21, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Barcelonassa, Espanjassa 8. toukokuuta 2004 pidetyn sosiaalisesta integroinnista vastaavien paikallisviranomaisten neljännen Porto Alegre -foorumin hyväksymän kulttuuriagendan 21,

| — | ottaa huomioon AKT-maiden kulttuurien ja kulttuuriteollisuuden edistämistä koskevan Dakarin julistuksen, jonka AKT-maiden kulttuuriministerit hyväksyivät Dakarissa, Senegalissa vuonna 2004 pidetyssä ensimmäisessä kokouksessaan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon AKT-maiden kulttuurien ja kulttuuriteollisuuden edistämistä koskevan Dakarin julistuksen, jonka AKT-maiden kulttuuriministerit hyväksyivät Dakarissa, Senegalissa vuonna 2004 pidetyssä ensimmäisessä kokouksessaan,

| — | ottaa huomioon Santo Domingon julistuksen, jonka AKT-maiden kulttuuriministerit hyväksyivät Santo Domingossa, Dominikaanisessa tasavallassa vuonna 2006 pidetyssä toisessa kokouksessaan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Santo Domingon julistuksen, jonka AKT-maiden kulttuuriministerit hyväksyivät Santo Domingossa, Dominikaanisessa tasavallassa vuonna 2006 pidetyssä toisessa kokouksessaan,

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen työkonferenssin Genevessä kesäkuussa 2005 pitämässä 93. istunnossa antaman päätöslauselman nuorten työllisyydestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen työkonferenssin Genevessä kesäkuussa 2005 pitämässä 93. istunnossa antaman päätöslauselman nuorten työllisyydestä,

| — | ottaa huomioon Afrikan unionin Banjulissa, Gambiassa heinäkuussa 2006 hyväksymän Afrikan nuorisoperuskirjan (African Youth Charter), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan unionin Banjulissa, Gambiassa heinäkuussa 2006 hyväksymän Afrikan nuorisoperuskirjan (African Youth Charter),

| — | ottaa huomioon Port Moresbyssä, Papua-Uudessa-Guineassa 5.–7. joulukuuta 2005 pidetyssä Tyynenmeren yhteisön nuorisoasioista vastaavien ministerien toisessa konferenssissa hyväksytyn Tyynenmeren nuorisostrategian 2010, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Port Moresbyssä, Papua-Uudessa-Guineassa 5.–7. joulukuuta 2005 pidetyssä Tyynenmeren yhteisön nuorisoasioista vastaavien ministerien toisessa konferenssissa hyväksytyn Tyynenmeren nuorisostrategian 2010,

| — | ottaa huomioon CARIFORUM-valtioiden sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen talouskumppanuussopimuksen II osaston (”Investoinnit, palvelukauppa ja sähköinen kauppa”), jolla vahvistetaan palvelujen vapaa liikkuvuus sopimuspuolten välillä, sekä kyseisen sopimuksen pöytäkirjan III (kulttuuriyhteistyöstä), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon CARIFORUM-valtioiden sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen talouskumppanuussopimuksen II osaston (”Investoinnit, palvelukauppa ja sähköinen kauppa”), jolla vahvistetaan palvelujen vapaa liikkuvuus sopimuspuolten välillä, sekä kyseisen sopimuksen pöytäkirjan III (kulttuuriyhteistyöstä),

| — | ottaa huomioon YK:n pääsihteerin 30. lokakuuta 2008 päivätyn raportin edistymisestä ja rajoituksista maailman nuorisotoimintaohjelman täytäntöönpanossa, kun on kyse nuorten hyvinvoinnista ja heidän roolistaan kansalaisyhteiskunnassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n pääsihteerin 30. lokakuuta 2008 päivätyn raportin edistymisestä ja rajoituksista maailman nuorisotoimintaohjelman täytäntöönpanossa, kun on kyse nuorten hyvinvoinnista ja heidän roolistaan kansalaisyhteiskunnassa,

| — | ottaa huomioon 14. joulukuuta 2000 annetun neuvoston päätöslauselman nuorten yhteiskunnallisesta osallisuudesta (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. joulukuuta 2000 annetun neuvoston päätöslauselman nuorten yhteiskunnallisesta osallisuudesta (7),

| — | ottaa huomioon 21. marraskuuta 2001 annetun Euroopan komission valkoisen kirjan EU:n nuorisopolitiikan uusista tuulista (8) ja Euroopan parlamentin 14. toukokuuta 2002 antaman päätöslauselman komission valkoisesta kirjasta: EU:n nuorisopolitiikan uudet tuulet (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. marraskuuta 2001 annetun Euroopan komission valkoisen kirjan EU:n nuorisopolitiikan uusista tuulista (8) ja Euroopan parlamentin 14. toukokuuta 2002 antaman päätöslauselman komission valkoisesta kirjasta: EU:n nuorisopolitiikan uudet tuulet (9),

| — | ottaa huomioon 27. kesäkuuta 2002 annetun neuvoston päätöslauselman nuorisoalan eurooppalaisista yhteistyöpuitteista (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. kesäkuuta 2002 annetun neuvoston päätöslauselman nuorisoalan eurooppalaisista yhteistyöpuitteista (10),

| — | ottaa huomioon 22. ja 23. maaliskuuta 2005 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät, joissa hyväksyttiin eurooppalainen nuorisosopimus (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. ja 23. maaliskuuta 2005 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät, joissa hyväksyttiin eurooppalainen nuorisosopimus (11),

| — | ottaa huomioon komission 30. toukokuuta 2005 päivätyn komission tiedonannon neuvostolle nuorisoa koskevista politiikoista: Euroopan nuorten huomioon ottaminen – eurooppalaisen nuorisosopimuksen täytäntöönpano ja aktiivisen kansalaisuuden edistäminen (12), ja 24. marraskuuta 2005 päivätyn neuvoston päätöslauselman aiheesta Euroopan nuorten huomioonottaminen – eurooppalaisen nuorisosopimuksen täytäntöönpano ja aktiivisen kansalaisuuden edistäminen (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 30. toukokuuta 2005 päivätyn komission tiedonannon neuvostolle nuorisoa koskevista politiikoista: Euroopan nuorten huomioon ottaminen – eurooppalaisen nuorisosopimuksen täytäntöönpano ja aktiivisen kansalaisuuden edistäminen (12), ja 24. marraskuuta 2005 päivätyn neuvoston päätöslauselman aiheesta Euroopan nuorten huomioonottaminen – eurooppalaisen nuorisosopimuksen täytäntöönpano ja aktiivisen kansalaisuuden edistäminen (13),

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston 15. marraskuuta 2006 tekemän päätöksen nuorisotoimintaohjelman (Youth in Action) perustamisesta ajanjaksoksi 2007–2013 (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston 15. marraskuuta 2006 tekemän päätöksen nuorisotoimintaohjelman (Youth in Action) perustamisesta ajanjaksoksi 2007–2013 (14),

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston 12. joulukuuta 2006 tekemän päätöksen aktiivisen Euroopan kansalaisuuden edistämiseksi vuosina 2007—2013 toteutettavasta Kansalaisten Eurooppa -ohjelmasta (15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston 12. joulukuuta 2006 tekemän päätöksen aktiivisen Euroopan kansalaisuuden edistämiseksi vuosina 2007—2013 toteutettavasta Kansalaisten Eurooppa -ohjelmasta (15),

| — | ottaa huomioon komission 5. syyskuuta 2007 neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle antaman tiedonannon aiheesta Nuorten saaminen täysipainoisemmin mukaan koulutukseen, työelämään ja yhteiskunnan toimintaan (16), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 5. syyskuuta 2007 neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle antaman tiedonannon aiheesta Nuorten saaminen täysipainoisemmin mukaan koulutukseen, työelämään ja yhteiskunnan toimintaan (16),

| — | ottaa huomioon neuvoston 16. marraskuuta 2007 antamat päätelmät monialaisesta lähestymistavasta nuorisopolitiikkaan, jolla pyritään auttamaan nuoria toteuttamaan mahdollisuuksiaan ja osallistumaan aktiivisesti yhteiskunnan toimintaan (17), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 16. marraskuuta 2007 antamat päätelmät monialaisesta lähestymistavasta nuorisopolitiikkaan, jolla pyritään auttamaan nuoria toteuttamaan mahdollisuuksiaan ja osallistumaan aktiivisesti yhteiskunnan toimintaan (17),

| — | ottaa huomioon 27. huhtikuuta 2009 päivätyn komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle aiheesta EU:n nuorisostrategia – Satsataan nuorten vaikutusmahdollisuuksiin: Uudistetulla avoimella koordinointimenetelmällä kiinni nuorison haasteisiin ja mahdollisuuksiin (18) sekä siihen liittyvän komission yksiköiden valmisteluasiakirjan EU:n nuorisoraportin (19), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. huhtikuuta 2009 päivätyn komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle aiheesta EU:n nuorisostrategia – Satsataan nuorten vaikutusmahdollisuuksiin: Uudistetulla avoimella koordinointimenetelmällä kiinni nuorison haasteisiin ja mahdollisuuksiin (18) sekä siihen liittyvän komission yksiköiden valmisteluasiakirjan EU:n nuorisoraportin (19),

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien nuorisoraportit vuosilta 2003, 2005 ja 2007, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien nuorisoraportit vuosilta 2003, 2005 ja 2007,

| — | ottaa huomioon YK:n kehitysohjelman vuonna 2004 laatiman inhimillisen kehityksen raportin: Cultural Liberty in Today's Diverse World, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n kehitysohjelman vuonna 2004 laatiman inhimillisen kehityksen raportin: Cultural Liberty in Today's Diverse World,

| — | ottaa huomioon Brysselin julkilausuman turvapaikka-, maahanmuutto- ja liikkuvuusasioista ja julkilausuman täytäntöönpanoa koskevan toimintasuunnitelman, jonka AKT:n turvapaikka-, maahanmuutto ja liikkuvuusasioista vastaavat ministerit hyväksyivät huhtikuussa 2006, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Brysselin julkilausuman turvapaikka-, maahanmuutto- ja liikkuvuusasioista ja julkilausuman täytäntöönpanoa koskevan toimintasuunnitelman, jonka AKT:n turvapaikka-, maahanmuutto ja liikkuvuusasioista vastaavat ministerit hyväksyivät huhtikuussa 2006,

| — | ottaa huomioon AKT-ryhmän Brysselin julkilausuman turvapaikka-, maahanmuutto- ja liikkuvuusasioista, jonka AKT:n turvapaikka-, maahanmuutto- ja liikkuvuusasioista vastaavat ministerit ovat hyväksyneet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon AKT-ryhmän Brysselin julkilausuman turvapaikka-, maahanmuutto- ja liikkuvuusasioista, jonka AKT:n turvapaikka-, maahanmuutto- ja liikkuvuusasioista vastaavat ministerit ovat hyväksyneet,

| — | ottaa huomioon päätöksen N:o 2/LXXXVII/08, jonka AKT-ministerineuvosto hyväksyi Addis Abebassa Etiopiassa 8.–13. kesäkuuta 2008 pitämässään 27. istunnossa ja joka koskee maahanmuuttoa ja kehitystä koskevan AKT-ryhmän Brysselin julkilausuman täytäntöönpanoa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon päätöksen N:o 2/LXXXVII/08, jonka AKT-ministerineuvosto hyväksyi Addis Abebassa Etiopiassa 8.–13. kesäkuuta 2008 pitämässään 27. istunnossa ja joka koskee maahanmuuttoa ja kehitystä koskevan AKT-ryhmän Brysselin julkilausuman täytäntöönpanoa,

| — | ottaa huomioon maailman kehityksen tilaa koskevan Maailmanpankin selonteon vuodelta 2007: Development and the Next Generation, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maailman kehityksen tilaa koskevan Maailmanpankin selonteon vuodelta 2007: Development and the Next Generation,

| — | ottaa huomioon ILO:n lokakuussa 2008 julkaiseman selonteon ”Global Employment Trends for Youth”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ILO:n lokakuussa 2008 julkaiseman selonteon ”Global Employment Trends for Youth”,

| — | ottaa huomioon 4.–7. joulukuuta 2007 Lissabonissa Portugalissa, pidetyn afrikkalais-eurooppalaisen nuorisokokouksen lopullisen julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4.–7. joulukuuta 2007 Lissabonissa Portugalissa, pidetyn afrikkalais-eurooppalaisen nuorisokokouksen lopullisen julkilausuman,

| — | ottaa huomioon nuoria ja maastamuuttoa sekä nuorten työllisyyttä koskevat Euroopan nuorisofoorumin 3. toukokuuta päivätyt kannanotot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon nuoria ja maastamuuttoa sekä nuorten työllisyyttä koskevat Euroopan nuorisofoorumin 3. toukokuuta päivätyt kannanotot,

| — | ottaa huomioon Euroopan nuorisofoorumin vuonna 2008 julkaiseman raportin ”Development Needs Youth – Youth Organisations in Action”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan nuorisofoorumin vuonna 2008 julkaiseman raportin ”Development Needs Youth – Youth Organisations in Action”,

| — | ottaa huomioon sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunnan mietinnön (AKT-EU/100.504/09/lopullinen), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunnan mietinnön (AKT-EU/100.504/09/lopullinen),

| A. | ottaa huomioon, että ”nuoret” määritellään 15–24-vuotiaiksi nuoriksi henkilöiksi (20); ottaa edelleen huomioon, että nuorten osuus maailman koko väestöstä on 18 prosenttia eli 1,2 miljardia henkeä, joista lähes 85 prosenttia asuu kehitysmaissa, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että ”nuoret” määritellään 15–24-vuotiaiksi nuoriksi henkilöiksi (20); ottaa edelleen huomioon, että nuorten osuus maailman koko väestöstä on 18 prosenttia eli 1,2 miljardia henkeä, joista lähes 85 prosenttia asuu kehitysmaissa,

| B. | ottaa huomioon, että monet nuoret, erityisesti nuoret naiset, vammaiset nuoret, nuoret maahanmuuttajat ja pakolaiset, maaseudulla asuvat nuoret sekä etnisiin vähemmistöihin kuuluvat nuoret, elävät köyhyydessä ja kärsivät syrjäytyneisyydestä, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että monet nuoret, erityisesti nuoret naiset, vammaiset nuoret, nuoret maahanmuuttajat ja pakolaiset, maaseudulla asuvat nuoret sekä etnisiin vähemmistöihin kuuluvat nuoret, elävät köyhyydessä ja kärsivät syrjäytyneisyydestä,

| C. | ottaa huomioon, että nuorten sosiaalinen, taloudellinen ja kulttuurinen integroituminen ja aktiivinen osallistuminen yhteiskuntaan ovat olennaisen tärkeitä heidän persoonallisuutensa kehittymiselle sekä terveelle ja demokraattiselle kansalliselle ja maailmanlaajuiselle kehitykselle, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että nuorten sosiaalinen, taloudellinen ja kulttuurinen integroituminen ja aktiivinen osallistuminen yhteiskuntaan ovat olennaisen tärkeitä heidän persoonallisuutensa kehittymiselle sekä terveelle ja demokraattiselle kansalliselle ja maailmanlaajuiselle kehitykselle,

| D. | katsoo, että koulutus ja työllisyys ovat nuorten onnistuneen yhteiskuntaan sopeutumisen ja osallistumisen edellytys, |
| --- | --- |

D.

katsoo, että koulutus ja työllisyys ovat nuorten onnistuneen yhteiskuntaan sopeutumisen ja osallistumisen edellytys,

| E. | ottaa huomioon, että vaikka nuoret nykyisin ovat paremmin koulutettuja kuin koskaan aikaisemmin, nuorten työttömyys ja alityöllistyminen on kohonnut ennätyslukemiin ja talouskriisi on edelleen pahentanut tilannetta; ottaa huomioon, että nuorten osuus maailman työikäisestä väestöstä on 25 prosenttia, mutta että heidän osuutensa työttömistä vuonna 2007 oli 43,7 prosenttia (21), |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että vaikka nuoret nykyisin ovat paremmin koulutettuja kuin koskaan aikaisemmin, nuorten työttömyys ja alityöllistyminen on kohonnut ennätyslukemiin ja talouskriisi on edelleen pahentanut tilannetta; ottaa huomioon, että nuorten osuus maailman työikäisestä väestöstä on 25 prosenttia, mutta että heidän osuutensa työttömistä vuonna 2007 oli 43,7 prosenttia (21),

| F. | ottaa huomioon, että kulttuuriteollisuus edistää vaihtoehtoista taloudellista kehitystä, tuottaa lisäarvoa ja tarjoaa ihmisarvoista työtä nuorille, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että kulttuuriteollisuus edistää vaihtoehtoista taloudellista kehitystä, tuottaa lisäarvoa ja tarjoaa ihmisarvoista työtä nuorille,

| G. | ottaa huomioon, että maastamuutosta on tullut yksi houkuttelevimmista keinoista, joita nuoret käyttävät lisätäkseen mahdollisuuksiaan koulutukseen ja työllistymiseen, mutta nämä koulutusmahdollisuudet eivät hyödytä kehitysmaita, joista nuoret tulevat, eivätkä paranna niiden koulutuksen tasoa; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että maastamuutosta on tullut yksi houkuttelevimmista keinoista, joita nuoret käyttävät lisätäkseen mahdollisuuksiaan koulutukseen ja työllistymiseen, mutta nämä koulutusmahdollisuudet eivät hyödytä kehitysmaita, joista nuoret tulevat, eivätkä paranna niiden koulutuksen tasoa;

| H. | ottaa huomioon, että globalisaatio on osaltaan lisännyt liikkuvuutta koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen alalla sekä työssä ja vapaaehtoistyössä ja että se siten edistää solidaarisuutta ja lisää kulttuurien välistä ymmärtämystä sekä kannustaa kunnioittamaan erilaisuutta ja monimuotoisuutta, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että globalisaatio on osaltaan lisännyt liikkuvuutta koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen alalla sekä työssä ja vapaaehtoistyössä ja että se siten edistää solidaarisuutta ja lisää kulttuurien välistä ymmärtämystä sekä kannustaa kunnioittamaan erilaisuutta ja monimuotoisuutta,

| I. | ottaa huomioon, että kulttuurilla on tärkeä merkitys nuorten hyvinvoinnille ja heidän persoonallisuutensa kehittymiselle, |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että kulttuurilla on tärkeä merkitys nuorten hyvinvoinnille ja heidän persoonallisuutensa kehittymiselle,

| J. | ottaa huomioon, että tieto- ja viestintäteknologian yleistyminen tarjoaa nuorille uusia mahdollisuuksia kehitykseen, yhteiskuntaan integroitumiseen ja kansalaisosallistumiseen; ottaa huomioon, että hallitusten sitoutuminen tieto- ja viestintäteknologiaan investoimiseen voi kaventaa nykyistä EU:n ja AKT-maiden välistä kuilua tällä alalla ja edistää tasa-arvoa, |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että tieto- ja viestintäteknologian yleistyminen tarjoaa nuorille uusia mahdollisuuksia kehitykseen, yhteiskuntaan integroitumiseen ja kansalaisosallistumiseen; ottaa huomioon, että hallitusten sitoutuminen tieto- ja viestintäteknologiaan investoimiseen voi kaventaa nykyistä EU:n ja AKT-maiden välistä kuilua tällä alalla ja edistää tasa-arvoa,

| K. | katsoo, että pitkän aikavälin ratkaisuja maailmanlaajuisiin uhkiin, kuten ilmastonmuutokseen, voidaan löytää ja kehitystavoitteet saavuttaa vain jos nuoret tunnustetaan päätöksenteon osapuoliksi, |
| --- | --- |

K.

katsoo, että pitkän aikavälin ratkaisuja maailmanlaajuisiin uhkiin, kuten ilmastonmuutokseen, voidaan löytää ja kehitystavoitteet saavuttaa vain jos nuoret tunnustetaan päätöksenteon osapuoliksi,

Yleisiä huomioita

| 1. | vaatii AKT-valtioiden ja EU-maiden hallituksia sisällyttämään nuorisokysymykset kaikkeen politiikkaan ja tehostamaan nuorisopolitiikan ja muiden nuoria välittömästi koskevien politiikkojen välistä koordinointia; |
| --- | --- |

1.

vaatii AKT-valtioiden ja EU-maiden hallituksia sisällyttämään nuorisokysymykset kaikkeen politiikkaan ja tehostamaan nuorisopolitiikan ja muiden nuoria välittömästi koskevien politiikkojen välistä koordinointia;

| 2. | korostaa, että on puolustettava kokonaisuudessaan ihmisoikeuksien yleismaailmallista julistusta, erityisesti sen 23, 24, 26 ja 27 artikloja, jotka koskevat työtä, koulutusta ja kulttuuria; |
| --- | --- |

2.

korostaa, että on puolustettava kokonaisuudessaan ihmisoikeuksien yleismaailmallista julistusta, erityisesti sen 23, 24, 26 ja 27 artikloja, jotka koskevat työtä, koulutusta ja kulttuuria;

| 3. | kehottaa komissiota tarjoamaan tasapainoisen rahoituksen nykyisen nuorisotoimintasuunnitelman (2007-2013) toimeen 3.2 nykyisten määräysten mukaisesti, ja perustamaan Cotonou-sopimuksen pohjalta AKT-EU-nuoriso-ohjelman, Euro-Välimeri-ohjelmaan kuuluvan nuoriso-ohjelman mallin mukaisesti, ja antamaan lisämäärärahoja seurantaohjelmaan; |
| --- | --- |

3.

kehottaa komissiota tarjoamaan tasapainoisen rahoituksen nykyisen nuorisotoimintasuunnitelman (2007-2013) toimeen 3.2 nykyisten määräysten mukaisesti, ja perustamaan Cotonou-sopimuksen pohjalta AKT-EU-nuoriso-ohjelman, Euro-Välimeri-ohjelmaan kuuluvan nuoriso-ohjelman mallin mukaisesti, ja antamaan lisämäärärahoja seurantaohjelmaan;

| 4. | painottaa, että poliittisten päätöksentekijöiden olisi kaikilla tasoilla edelleen tiivistettävä yhteistyötään ja kehitettävä nuorten sosiaalista ja kulttuurista sopeutumista sekä osallistumista koskevien hyvien käytäntöjen vaihtoa esimerkiksi edistämällä nuorille tarkoitettuja kansallisia, alueellisia ja kansainvälisiä ohjelmia laativien toimijoiden välisiä yhteyksiä; |
| --- | --- |

4.

painottaa, että poliittisten päätöksentekijöiden olisi kaikilla tasoilla edelleen tiivistettävä yhteistyötään ja kehitettävä nuorten sosiaalista ja kulttuurista sopeutumista sekä osallistumista koskevien hyvien käytäntöjen vaihtoa esimerkiksi edistämällä nuorille tarkoitettuja kansallisia, alueellisia ja kansainvälisiä ohjelmia laativien toimijoiden välisiä yhteyksiä;

| 5. | kehottaa EU:ta ja AKT-maita takaamaan, että kaikki nuoret voivat täysimääräisesti käyttää oikeuksiaan ja vapauksiaan, sekä poistamaan kaikkinaisen syrjinnän; kehottaa komissiota, EU:ta ja AKT-maita lisäämään haavoittuviin ryhmiin kuuluvien nuorten sosiaaliseen ja kulttuuriseen sopeuttamiseen tarkoitettujen ohjelmien rahoitusta; |
| --- | --- |

5.

kehottaa EU:ta ja AKT-maita takaamaan, että kaikki nuoret voivat täysimääräisesti käyttää oikeuksiaan ja vapauksiaan, sekä poistamaan kaikkinaisen syrjinnän; kehottaa komissiota, EU:ta ja AKT-maita lisäämään haavoittuviin ryhmiin kuuluvien nuorten sosiaaliseen ja kulttuuriseen sopeuttamiseen tarkoitettujen ohjelmien rahoitusta;

| 6. | katsoo, että EU:n olisi kehitettävä yhteinen maahanmuuttopolitiikka, joka on johdonmukaista, jossa kiinnitetään erityistä huomiota tasa-arvoisuuteen ja jossa painotetaan maahanmuuttajien sosiaalista sopeutumista heidät vastaanottavaan yhteiskuntaan; kehottaa EU:n jäsenvaltioita varmistamaan nuorten maahanmuuttajien oikeuksien kunnioittamisen sekä sen, että heillä on samat mahdollisuudet saada koulutusta, sosiaalipalveluja ja samat taloudelliset mahdollisuudet kuin kyseisen maan kansalaisilla; |
| --- | --- |

6.

katsoo, että EU:n olisi kehitettävä yhteinen maahanmuuttopolitiikka, joka on johdonmukaista, jossa kiinnitetään erityistä huomiota tasa-arvoisuuteen ja jossa painotetaan maahanmuuttajien sosiaalista sopeutumista heidät vastaanottavaan yhteiskuntaan; kehottaa EU:n jäsenvaltioita varmistamaan nuorten maahanmuuttajien oikeuksien kunnioittamisen sekä sen, että heillä on samat mahdollisuudet saada koulutusta, sosiaalipalveluja ja samat taloudelliset mahdollisuudet kuin kyseisen maan kansalaisilla;

| 7. | kehottaa EU:ta tehostamaan toimenpiteitä kaikkien, laillisesti Euroopassa työskentelevien nuorten kolmansien maiden kansalaisten suojelemiseksi; kehottaa EU:ta toteuttamaan toimia, jotta heihin voidaan soveltaa pitkään asuneille varattua asemaa ja määritellä osittain ammattitaitoisten ja kouluttamattomien työntekijöiden asema; katsoo edelleen, että EU:n jäsenvaltioiden ja AKT-maiden hallitusten olisi laadittava ohjelmia, joilla hillitään nuorten lahjakkaiden henkilöiden muuttoa pois kehitysmaista ja koordinoimaan sitä koskevia toimenpiteitään; |
| --- | --- |

7.

kehottaa EU:ta tehostamaan toimenpiteitä kaikkien, laillisesti Euroopassa työskentelevien nuorten kolmansien maiden kansalaisten suojelemiseksi; kehottaa EU:ta toteuttamaan toimia, jotta heihin voidaan soveltaa pitkään asuneille varattua asemaa ja määritellä osittain ammattitaitoisten ja kouluttamattomien työntekijöiden asema; katsoo edelleen, että EU:n jäsenvaltioiden ja AKT-maiden hallitusten olisi laadittava ohjelmia, joilla hillitään nuorten lahjakkaiden henkilöiden muuttoa pois kehitysmaista ja koordinoimaan sitä koskevia toimenpiteitään;

| 8. | kehottaa EU:n jäsenvaltioiden ja AKT-maiden hallituksia tarjoamaan kaikille nuorille mahdollisuuden saada asianmukaista ja nuorille tarkoitettua terveystietoutta ja terveyspalveluja; |
| --- | --- |

8.

kehottaa EU:n jäsenvaltioiden ja AKT-maiden hallituksia tarjoamaan kaikille nuorille mahdollisuuden saada asianmukaista ja nuorille tarkoitettua terveystietoutta ja terveyspalveluja;

Koulutus

| 9. | kehottaa AKT-maiden ja EU:n jäsenvaltioiden hallituksia laatimaan ohjelmia, jotka vähentävät koulun lopettamista aikaisessa vaiheessa, vähentävät nuorten lukutaidottomuutta ja parantavat peruskoulutuksen laatua; |
| --- | --- |

9.

kehottaa AKT-maiden ja EU:n jäsenvaltioiden hallituksia laatimaan ohjelmia, jotka vähentävät koulun lopettamista aikaisessa vaiheessa, vähentävät nuorten lukutaidottomuutta ja parantavat peruskoulutuksen laatua;

| 10. | kehottaa mahdollistamaan kaikkien pääsyn keskiasteen koulutukseen; kehottaa AKT-maiden ja EU-maiden hallituksia poistamaan esteet pääsylle peruskoulutukseen erityisesti vammaisilta lapsilta tai muilta heikossa asemassa olevilta ryhmiltä; vaatii hallituksia myöntämään apurahoja ja halpakorkoisia lainoja kehitysmaista tuleville opiskelijoille, jotka haluaisivat osallistua korkean asteen koulutukseen; |
| --- | --- |

10.

kehottaa mahdollistamaan kaikkien pääsyn keskiasteen koulutukseen; kehottaa AKT-maiden ja EU-maiden hallituksia poistamaan esteet pääsylle peruskoulutukseen erityisesti vammaisilta lapsilta tai muilta heikossa asemassa olevilta ryhmiltä; vaatii hallituksia myöntämään apurahoja ja halpakorkoisia lainoja kehitysmaista tuleville opiskelijoille, jotka haluaisivat osallistua korkean asteen koulutukseen;

| 11. | kehottaa EU:n jäsenvaltioita ja AKT-maita edistämään joustavaa siirtymistä koulutuksesta työpaikkaan tekemällä teoreettisesta luokkaopetuksesta käytännöllisempää ja sisällyttämällä opetussuunnitelmaan yrittäjän tarvitsemia taitoja; |
| --- | --- |

11.

kehottaa EU:n jäsenvaltioita ja AKT-maita edistämään joustavaa siirtymistä koulutuksesta työpaikkaan tekemällä teoreettisesta luokkaopetuksesta käytännöllisempää ja sisällyttämällä opetussuunnitelmaan yrittäjän tarvitsemia taitoja;

| 12. | vaatii hallituksia painottamaan kulttuurista ja sosiaalista koulutusta ja kannustamaan nuoria osallistumaan kulttuuritapahtumiin koulussa ja sen ulkopuolella, koska ne voivat rikastuttaa heidän elämäänsä, edesauttaa tasapainoista persoonallisuuden kehittymistä ja suojella heitä huumeriippuvuudelta ja muulta väärinkäytöltä ja siten edistää nuorten sosiaalista ja kulttuurista integroitumista yhteiskuntaan; |
| --- | --- |

12.

vaatii hallituksia painottamaan kulttuurista ja sosiaalista koulutusta ja kannustamaan nuoria osallistumaan kulttuuritapahtumiin koulussa ja sen ulkopuolella, koska ne voivat rikastuttaa heidän elämäänsä, edesauttaa tasapainoista persoonallisuuden kehittymistä ja suojella heitä huumeriippuvuudelta ja muulta väärinkäytöltä ja siten edistää nuorten sosiaalista ja kulttuurista integroitumista yhteiskuntaan;

| 13. | kehottaa AKT-maiden ja EU:n jäsenvaltioiden hallituksia tunnustamaan, että nuoret ovat kaikkein avoin ryhmä muutoksille ja parhaita muutoksen lähettiläitä, joita yhteiskunnalla on; kehottaa AKT-maiden ja EU:n jäsenvaltioiden hallituksia käyttämään nuoria positiiviseen muutokseen yhteiskunnassa sellaisten mekanismien avulla kuten henkilöltä toiselle annettava hiv/aids-koulutus, tieto- ja viestintäteknologia ja kestävät teknologiat ilmastonmuutoksen lieventämiseksi ja ilmastonmuutokseen mukautumiseksi; |
| --- | --- |

13.

kehottaa AKT-maiden ja EU:n jäsenvaltioiden hallituksia tunnustamaan, että nuoret ovat kaikkein avoin ryhmä muutoksille ja parhaita muutoksen lähettiläitä, joita yhteiskunnalla on; kehottaa AKT-maiden ja EU:n jäsenvaltioiden hallituksia käyttämään nuoria positiiviseen muutokseen yhteiskunnassa sellaisten mekanismien avulla kuten henkilöltä toiselle annettava hiv/aids-koulutus, tieto- ja viestintäteknologia ja kestävät teknologiat ilmastonmuutoksen lieventämiseksi ja ilmastonmuutokseen mukautumiseksi;

| 14. | kehottaa takaamaan kaikille nuorille mahdollisuuden tieto- ja viestintäteknologian käyttöön; kehottaa hallituksia investoimaan tieto- ja viestintätekniikan infrastruktuuriin ja huolehtimaan siitä, että kouluissa on käytettävissä tieto- ja viestintätekniikan käyttöön tarvittavia laitteita; kehottaa komissiota sekä AKT-maita ja EU:n jäsenvaltioita verkottamaan AKT-maiden ja EU-maiden luokkahuoneet eTwinning-teknologian avulla kulttuurien välisen tuntemuksen lisäämiseksi; kehottaa AKT-maiden ja EU:n jäsenvaltioiden hallituksia edistämään etäopiskelua keinona helpottaa heikommassa asemassa oleviin ryhmiin kuuluvien henkilöiden ja erityisesti vammaisten sosiaalista integroitumista; |
| --- | --- |

14.

kehottaa takaamaan kaikille nuorille mahdollisuuden tieto- ja viestintäteknologian käyttöön; kehottaa hallituksia investoimaan tieto- ja viestintätekniikan infrastruktuuriin ja huolehtimaan siitä, että kouluissa on käytettävissä tieto- ja viestintätekniikan käyttöön tarvittavia laitteita; kehottaa komissiota sekä AKT-maita ja EU:n jäsenvaltioita verkottamaan AKT-maiden ja EU-maiden luokkahuoneet eTwinning-teknologian avulla kulttuurien välisen tuntemuksen lisäämiseksi; kehottaa AKT-maiden ja EU:n jäsenvaltioiden hallituksia edistämään etäopiskelua keinona helpottaa heikommassa asemassa oleviin ryhmiin kuuluvien henkilöiden ja erityisesti vammaisten sosiaalista integroitumista;

Työllistäminen

| 15. | kehottaa AKT-maiden ja EU:n jäsenvaltioiden hallituksia laatimaan nuorten työllistämiseen tarkoitettuja kansallisia strategioita ja toimintasuunnitelmia yhdessä ILO:n kanssa ja säännöllisesti seuraamaan nuorten työllisyystilannetta; |
| --- | --- |

15.

kehottaa AKT-maiden ja EU:n jäsenvaltioiden hallituksia laatimaan nuorten työllistämiseen tarkoitettuja kansallisia strategioita ja toimintasuunnitelmia yhdessä ILO:n kanssa ja säännöllisesti seuraamaan nuorten työllisyystilannetta;

| 16. | kehottaa EU:n jäsenvaltioiden ja AKT-maiden hallituksia edistämään työsuhdeoikeuksia ja oikeudenmukaista palkkaa tehokkaana tapana edistää sosiaalista osallistumista; |
| --- | --- |

16.

kehottaa EU:n jäsenvaltioiden ja AKT-maiden hallituksia edistämään työsuhdeoikeuksia ja oikeudenmukaista palkkaa tehokkaana tapana edistää sosiaalista osallistumista;

| 17. | toteaa, että nuoret, jotka opiskellessaan käyvät samanaikaisesti työssä, saavat arvokasta kokemusta, joka helpottaa heidän siirtymistään koulutuksesta työmarkkinoille; kannustaa yksityistä sektoria tarjoamaan enemmän harjoittelupaikkoja vielä koulua käyville nuorille; varoittaa tässä yhteydessä kaikenlaisesta palkkaukseen liittyvästä hyväksikäytöstä; |
| --- | --- |

17.

toteaa, että nuoret, jotka opiskellessaan käyvät samanaikaisesti työssä, saavat arvokasta kokemusta, joka helpottaa heidän siirtymistään koulutuksesta työmarkkinoille; kannustaa yksityistä sektoria tarjoamaan enemmän harjoittelupaikkoja vielä koulua käyville nuorille; varoittaa tässä yhteydessä kaikenlaisesta palkkaukseen liittyvästä hyväksikäytöstä;

| 18. | toteaa, että nuorten naisten (22) ja vammaisten nuorten (23) työttömyysluvut ovat korkeampia ja että he ovat useammin vajaatyöllistettyjä; kehottaa laatimaan erityistoimia nuorten naisten ja heikommassa asemassa oleviin ryhmiin kuuluvien henkilöiden työllisyyden edistämiseksi; |
| --- | --- |

18.

toteaa, että nuorten naisten (22) ja vammaisten nuorten (23) työttömyysluvut ovat korkeampia ja että he ovat useammin vajaatyöllistettyjä; kehottaa laatimaan erityistoimia nuorten naisten ja heikommassa asemassa oleviin ryhmiin kuuluvien henkilöiden työllisyyden edistämiseksi;

| 19. | korostaa tarvetta luoda edullisemmat toimintaedellytykset nuorille yrittäjille tarjoamalla heille tietoa ja taloudellisia kannusteita sekä keventämällä oman yrityksen perustamisesta kiinnostuneiden hallinnollista taakkaa; kehottaa rahoituslaitoksia helpottamaan mikrolainojen saantia, kun on kyse nuorista henkilöistä; kehottaa hallituksia laatimaan ammatillista neuvontaa antavia ohjelmia ja rahoitusohjelmia kulttuuriteollisuudessa ja luovassa teollisuudessa toimiville nuorille yrittäjille sekä edistämään yhteisöpohjaisia palveluja, joilla pyritään parantamaan sosiaalista integroitumista paikallisella tasolla; |
| --- | --- |

19.

korostaa tarvetta luoda edullisemmat toimintaedellytykset nuorille yrittäjille tarjoamalla heille tietoa ja taloudellisia kannusteita sekä keventämällä oman yrityksen perustamisesta kiinnostuneiden hallinnollista taakkaa; kehottaa rahoituslaitoksia helpottamaan mikrolainojen saantia, kun on kyse nuorista henkilöistä; kehottaa hallituksia laatimaan ammatillista neuvontaa antavia ohjelmia ja rahoitusohjelmia kulttuuriteollisuudessa ja luovassa teollisuudessa toimiville nuorille yrittäjille sekä edistämään yhteisöpohjaisia palveluja, joilla pyritään parantamaan sosiaalista integroitumista paikallisella tasolla;

Kulttuuri

| 20. | kehottaa kansallisia parlamentteja sekä EU:n jäsenvaltioiden ja AKT-maiden hallituksia sisällyttämään alueellaan olevien nykyisten kulttuurien suojelun kansalliseen lainsäädäntöön niin, että voidaan turvata näiden kulttuurien säilyminen ja kehittyminen; |
| --- | --- |

20.

kehottaa kansallisia parlamentteja sekä EU:n jäsenvaltioiden ja AKT-maiden hallituksia sisällyttämään alueellaan olevien nykyisten kulttuurien suojelun kansalliseen lainsäädäntöön niin, että voidaan turvata näiden kulttuurien säilyminen ja kehittyminen;

| 21. | torjuu ajatuksen kulttuurista hyödykkeenä, jonka pitäisi tuottaa voittoa; puolustaa luovan toiminnan demokratisoimista ja kulttuurin käyttämistä nuorten kulttuurisen kehityksen tukemiseen ja sitä, että nuoret itse voivat määritellä kulttuurin ja osallistua sen tuottamiseen; |
| --- | --- |

21.

torjuu ajatuksen kulttuurista hyödykkeenä, jonka pitäisi tuottaa voittoa; puolustaa luovan toiminnan demokratisoimista ja kulttuurin käyttämistä nuorten kulttuurisen kehityksen tukemiseen ja sitä, että nuoret itse voivat määritellä kulttuurin ja osallistua sen tuottamiseen;

| 22. | kehottaa AKT-maiden ja EU:n jäsenvaltioiden hallituksia laatimaan suunnitelmia kulttuurimatkailun lisäämiseksi tai tukemaan sitä koskevia olemassa olevia aloitteita niin, että nuoria voidaan kannustaa arvostamaan maidemme kulttuuri- ja luonnonperintöä; |
| --- | --- |

22.

kehottaa AKT-maiden ja EU:n jäsenvaltioiden hallituksia laatimaan suunnitelmia kulttuurimatkailun lisäämiseksi tai tukemaan sitä koskevia olemassa olevia aloitteita niin, että nuoria voidaan kannustaa arvostamaan maidemme kulttuuri- ja luonnonperintöä;

| 23. | kehottaa AKT-maiden ja EU:n jäsenvaltioiden hallituksia luomaan tai vahvistamaan jo olemassa olevia kulttuurien välisiä politiikkoja, kulttuurisen monimuotoisuuden ja eri kulttuurien rauhanomaisen rinnakkaiselon edistämiseksi yhteiskunnassa; kehottaa lisäksi AKT-maiden ja EU:n jäsenvaltioiden hallituksia kannustamaan kulttuuripolitiikan hajauttamiseen ja siten edistämään paikallista kehitystä kulttuurin ja alakulttuurien pohjalta sekä kunnioittamaan monimuotoisuutta ja erilaisuutta; |
| --- | --- |

23.

kehottaa AKT-maiden ja EU:n jäsenvaltioiden hallituksia luomaan tai vahvistamaan jo olemassa olevia kulttuurien välisiä politiikkoja, kulttuurisen monimuotoisuuden ja eri kulttuurien rauhanomaisen rinnakkaiselon edistämiseksi yhteiskunnassa; kehottaa lisäksi AKT-maiden ja EU:n jäsenvaltioiden hallituksia kannustamaan kulttuuripolitiikan hajauttamiseen ja siten edistämään paikallista kehitystä kulttuurin ja alakulttuurien pohjalta sekä kunnioittamaan monimuotoisuutta ja erilaisuutta;

| 24. | kehottaa AKT-maiden ja EU:n jäsenvaltioiden hallituksia, komissiota ja kansainvälisiä järjestöjä tehostamaan toimia seminaarien sekä erilaisen kulttuuritaustan omaaville ja erilaisiin etnisiin ja uskonnollisiin ryhmiin kuuluville nuorille tarkoitettujen seminaarien ja leirien järjestämistä kulttuurien välisen ymmärtämyksen lisäämiseksi; |
| --- | --- |

24.

kehottaa AKT-maiden ja EU:n jäsenvaltioiden hallituksia, komissiota ja kansainvälisiä järjestöjä tehostamaan toimia seminaarien sekä erilaisen kulttuuritaustan omaaville ja erilaisiin etnisiin ja uskonnollisiin ryhmiin kuuluville nuorille tarkoitettujen seminaarien ja leirien järjestämistä kulttuurien välisen ymmärtämyksen lisäämiseksi;

| 25. | katsoo, että YK:n, komission ja hallitusten olisi sisällytettävä kulttuurinen ulottuvuus kehitysyhteistyöpolitiikkaan, -ohjelmiin ja -suunnitelmiin; |
| --- | --- |

25.

katsoo, että YK:n, komission ja hallitusten olisi sisällytettävä kulttuurinen ulottuvuus kehitysyhteistyöpolitiikkaan, -ohjelmiin ja -suunnitelmiin;

| 26. | kehottaa kansainvälistä yhteisöä sekä EU:n jäsenvaltioiden ja AKT-maiden hallituksia kiinnittämään huomiota perinteisen käsiteollisuuden säilyttämiseen myöntämällä enemmän varoja ammatilliseen koulutukseen ja tuotantomahdollisuuksien parantamiseen; kehottaa tukemaan tällaisten tuotteiden myyntiä ja markkinointia; kehottaa parantamaan erityisesti nuorten tuottamien kulttuurituotteiden ja palvelujen markkinoille pääsyä kulttuurituotteiden ja palvelujen liikkuvuuden lisäämiseksi; kehottaa tukemaan paikallisten kielten opettamista internetissä koskevia aloitteita; |
| --- | --- |

26.

kehottaa kansainvälistä yhteisöä sekä EU:n jäsenvaltioiden ja AKT-maiden hallituksia kiinnittämään huomiota perinteisen käsiteollisuuden säilyttämiseen myöntämällä enemmän varoja ammatilliseen koulutukseen ja tuotantomahdollisuuksien parantamiseen; kehottaa tukemaan tällaisten tuotteiden myyntiä ja markkinointia; kehottaa parantamaan erityisesti nuorten tuottamien kulttuurituotteiden ja palvelujen markkinoille pääsyä kulttuurituotteiden ja palvelujen liikkuvuuden lisäämiseksi; kehottaa tukemaan paikallisten kielten opettamista internetissä koskevia aloitteita;

| 27. | kehottaa AKT-maiden ja EU:n jäsenvaltioiden hallituksia varmistamaan, että nuorten ääni kuullaan, ja pitää ilahduttavana nuorisoparlamenttien perustamista pyrittäessä edistämään nuorten poliittista kulttuuria ja vastuuntunnon kehittymistä; |
| --- | --- |

27.

kehottaa AKT-maiden ja EU:n jäsenvaltioiden hallituksia varmistamaan, että nuorten ääni kuullaan, ja pitää ilahduttavana nuorisoparlamenttien perustamista pyrittäessä edistämään nuorten poliittista kulttuuria ja vastuuntunnon kehittymistä;

Osallistuminen

| 28. | pitää myönteisenä komission aloitetta jäsennellyn vuoropuhelun käymiseksi nuorten ja nuorisojärjestöjen kanssa nuorille tärkeistä asioista, mutta painottaa, että tämän aloitteen täytäntöönpano on määriteltävä paremmin; |
| --- | --- |

28.

pitää myönteisenä komission aloitetta jäsennellyn vuoropuhelun käymiseksi nuorten ja nuorisojärjestöjen kanssa nuorille tärkeistä asioista, mutta painottaa, että tämän aloitteen täytäntöönpano on määriteltävä paremmin;

| 29. | toteaa, että tiedon saannin paraneminen lisää hallitusten ja julkisen hallinnon avoimuutta, mikä edistää nuorten vaikutusmahdollisuuksien lisääntymistä ja osallistumista päätöksentekoon; painottaa tieto- ja viestintäteknologian merkitystä tiedon saannin parantamisessa ja kehottaa hallituksia luomaan ja panemaan täytäntöön mekanismeja, joilla taataan nuorten tieto- ja viestintäteknologian käyttäjien suojelu; painottaa tieto- ja viestintäteknologian merkitystä nuorten uusien osallistumismahdollisuuksien, kuten tietoverkkoihin osallistumisen ja e-kansalaisuuden kehittämisessä; |
| --- | --- |

29.

toteaa, että tiedon saannin paraneminen lisää hallitusten ja julkisen hallinnon avoimuutta, mikä edistää nuorten vaikutusmahdollisuuksien lisääntymistä ja osallistumista päätöksentekoon; painottaa tieto- ja viestintäteknologian merkitystä tiedon saannin parantamisessa ja kehottaa hallituksia luomaan ja panemaan täytäntöön mekanismeja, joilla taataan nuorten tieto- ja viestintäteknologian käyttäjien suojelu; painottaa tieto- ja viestintäteknologian merkitystä nuorten uusien osallistumismahdollisuuksien, kuten tietoverkkoihin osallistumisen ja e-kansalaisuuden kehittämisessä;

| 30. | katsoo, että vähimmäisäänestysikä ei saisi olla korkeampi kuin 18 vuotta, jotta voidaan taata nuorten täysimääräinen osallistuminen yhteiskuntaan; |
| --- | --- |

30.

katsoo, että vähimmäisäänestysikä ei saisi olla korkeampi kuin 18 vuotta, jotta voidaan taata nuorten täysimääräinen osallistuminen yhteiskuntaan;

| 31. | kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman AKT:n ja EU:n neuvostolle, Euroopan komissiolle, Afrikan unionille, EU:n jäsenvaltioille, AKT-maille, YK:lle ja UNESCO:lle. |
| --- | --- |

31.

kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman AKT:n ja EU:n neuvostolle, Euroopan komissiolle, Afrikan unionille, EU:n jäsenvaltioille, AKT-maille, YK:lle ja UNESCO:lle.

PÄÄTÖSLAUSELMA (24)

ilmastonmuutoksesta

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka

| — | kokoontuu Luandassa (Angola) 30. marraskuuta–3. joulukuuta 2009, |
| --- | --- |

—

kokoontuu Luandassa (Angola) 30. marraskuuta–3. joulukuuta 2009,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksensä 17 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksensä 17 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) vuodelta 1992, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) vuodelta 1992,

| — | ottaa huomioon Kioton pöytäkirjan vuodelta 1997, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kioton pöytäkirjan vuodelta 1997,

| — | ottaa huomioon toimintasuunnitelman, jonka Eurooppa-neuvosto hyväksyi maaliskuussa 2008 ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan raportin johdosta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon toimintasuunnitelman, jonka Eurooppa-neuvosto hyväksyi maaliskuussa 2008 ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan raportin johdosta,

| — | ottaa huomioon AKT-maiden ja EU:n yhteisen julistuksen ilmastonmuutoksesta ja kehityksestä, jonka yhteisneuvosto hyväksyi toukokuussa 2009, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon AKT-maiden ja EU:n yhteisen julistuksen ilmastonmuutoksesta ja kehityksestä, jonka yhteisneuvosto hyväksyi toukokuussa 2009,

| — | ottaa huomioon ilmastonmuutoksesta ja sen mahdollisista vaikutuksista turvallisuuteen annetun päätöslauselman A/63/281, jonka Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokous hyväksyi 3. kesäkuuta 2009, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ilmastonmuutoksesta ja sen mahdollisista vaikutuksista turvallisuuteen annetun päätöslauselman A/63/281, jonka Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokous hyväksyi 3. kesäkuuta 2009,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien entisen pääsihteerin Kofi Annanin aloitteesta Genevessä 23. kesäkuuta 2009 pidetyn maailman humanitaarisen foorumin näkemykset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien entisen pääsihteerin Kofi Annanin aloitteesta Genevessä 23. kesäkuuta 2009 pidetyn maailman humanitaarisen foorumin näkemykset,

| — | ottaa huomioon 25.–27. kesäkuuta 2009 Yaoundéssa Kamerunissa pidetyn yleisafrikkalaisen parlamentaarisen konferenssin julkilausuman ilmastonmuutoksesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25.–27. kesäkuuta 2009 Yaoundéssa Kamerunissa pidetyn yleisafrikkalaisen parlamentaarisen konferenssin julkilausuman ilmastonmuutoksesta,

| — | ottaa huomioon 10. heinäkuuta 2009 G8-kokouksessa ja L'Aquilassa Italiassa pidetyn suurimpien talouksien ilmastonmuutos- ja energiafoorumin antamat päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. heinäkuuta 2009 G8-kokouksessa ja L'Aquilassa Italiassa pidetyn suurimpien talouksien ilmastonmuutos- ja energiafoorumin antamat päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon 3.–6. elokuuta 2009 Praiassa Kap Verdessä kokoontuneen Länsi-Afrikan parlamentaarikkojen paikallisten valittujen edustajien ilmastonmuutoksen hallintaa käsitelleen alueellisen työryhmän, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3.–6. elokuuta 2009 Praiassa Kap Verdessä kokoontuneen Länsi-Afrikan parlamentaarikkojen paikallisten valittujen edustajien ilmastonmuutoksen hallintaa käsitelleen alueellisen työryhmän,

| — | ottaa huomioon 30. elokuuta 2009 Sirtessa Libyassa pidetyn Afrikan unionin huippukokouksen päätöslauselmat ilmastonmuutoksesta ja konflikteista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. elokuuta 2009 Sirtessa Libyassa pidetyn Afrikan unionin huippukokouksen päätöslauselmat ilmastonmuutoksesta ja konflikteista,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerin New Yorkiin 22. syyskuuta 2009 koolle kutsuman ilmaston muutosta käsitelleen korkean tason kokouksen suositukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerin New Yorkiin 22. syyskuuta 2009 koolle kutsuman ilmaston muutosta käsitelleen korkean tason kokouksen suositukset,

| — | ottaa huomioon 9.–11. lokakuuta 2009 Ouagadougoussa Burkina Fasossa kokoontuneen kestävää kehitystä käsitelleen maailmanfoorumin suositukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9.–11. lokakuuta 2009 Ouagadougoussa Burkina Fasossa kokoontuneen kestävää kehitystä käsitelleen maailmanfoorumin suositukset,

| — | ottaa huomioon 12.–15. lokakuuta 2009 Nairobissa Keniassa pidetyn ilmastonmuutoshuippukokousta käsittelevän toisen yleisafrikkalaisen parlamentaarisen verkoston julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12.–15. lokakuuta 2009 Nairobissa Keniassa pidetyn ilmastonmuutoshuippukokousta käsittelevän toisen yleisafrikkalaisen parlamentaarisen verkoston julkilausuman,

| — | ottaa huomioon 29. ja 30. lokakuuta 2009 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. ja 30. lokakuuta 2009 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon 12.–13. marraskuuta 2009 Yaoundéssa Kamerunissa pidetyn ilmastonmuutosta käsittelevän yleisafrikkalaisen parlamentaarisen verkoston kolmannen alueellisen (Kongon sademetsäalue) konferenssin julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12.–13. marraskuuta 2009 Yaoundéssa Kamerunissa pidetyn ilmastonmuutosta käsittelevän yleisafrikkalaisen parlamentaarisen verkoston kolmannen alueellisen (Kongon sademetsäalue) konferenssin julkilausuman,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin 25. marraskuuta 2009 antaman päätöslauselman Euroopan unionin strategiasta Kööpenhaminan ilmastonmuutoskokouksessa (COP15) (25), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin 25. marraskuuta 2009 antaman päätöslauselman Euroopan unionin strategiasta Kööpenhaminan ilmastonmuutoskokouksessa (COP15) (25),

| — | ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen osapuolten tulevan 15. kokouksen (COP15) ja Kioton pöytäkirjan osapuolten kokouksena toimivan osapuolten viidennen kokouksen (COP/MOP5), joka pidetään Kööpenhaminassa 7.–18. joulukuuta 2009, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen osapuolten tulevan 15. kokouksen (COP15) ja Kioton pöytäkirjan osapuolten kokouksena toimivan osapuolten viidennen kokouksen (COP/MOP5), joka pidetään Kööpenhaminassa 7.–18. joulukuuta 2009,

| — | ottaa huomioon 4. huhtikuuta 2009 antamansa päätöslauselman ilmastonmuutoksen sosiaalisista ja ympäristöllisistä seurauksista AKT-maissa (26), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. huhtikuuta 2009 antamansa päätöslauselman ilmastonmuutoksen sosiaalisista ja ympäristöllisistä seurauksista AKT-maissa (26),

| A. | ottaa huomioon, että ilmaston lämpeneminen synnyttää ihmiskunnan eloonjäämistä ja kestävää kehitystä koskevan ongelman, jonka ratkaiseminen on yleismaailmallisesti tunnustettu kiireelliseksi, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että ilmaston lämpeneminen synnyttää ihmiskunnan eloonjäämistä ja kestävää kehitystä koskevan ongelman, jonka ratkaiseminen on yleismaailmallisesti tunnustettu kiireelliseksi,

| B. | ottaa huomioon, että Kofi Annanin johtaman maailman humanitaarisen foorumin mukaan ilmastonmuutos on jo suistanut 12 miljoonaa ihmistä köyhyyteen, samalla kun ilmastonmuutoksen kielteiset vaikutukset aiheuttavat vuosittain 300 000 ihmisen kuoleman, ja 20 miljoonan ihmisen odotetaan joutuvan köyhyyteen vuoteen 2030 mennessä, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Kofi Annanin johtaman maailman humanitaarisen foorumin mukaan ilmastonmuutos on jo suistanut 12 miljoonaa ihmistä köyhyyteen, samalla kun ilmastonmuutoksen kielteiset vaikutukset aiheuttavat vuosittain 300 000 ihmisen kuoleman, ja 20 miljoonan ihmisen odotetaan joutuvan köyhyyteen vuoteen 2030 mennessä,

| C. | ottaa huomioon, että epävakaa ilmasto, joka ilmenee jo luonnonkatastrofien voimakkuutena ja toistumistiheytenä kaikilla mantereilla (tulvat, kuivuus, rannikkojen eroosio, merenpinnan nousu, jne.), on vakava, pelottava uhka maille, joiden alue on pääasiassa aavikkoa, saaria tai rannikkoa, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että epävakaa ilmasto, joka ilmenee jo luonnonkatastrofien voimakkuutena ja toistumistiheytenä kaikilla mantereilla (tulvat, kuivuus, rannikkojen eroosio, merenpinnan nousu, jne.), on vakava, pelottava uhka maille, joiden alue on pääasiassa aavikkoa, saaria tai rannikkoa,

| D. | ottaa huomioon, että Yhdistyneiden Kansakuntien väestörahaston (UNFPA) esittelemässä maailman väestön tilaa käsittelevässä raportissa vuodelta 2009 tunnustetaan, että ilmastonmuutos koskee myös väestödynamiikkaa, köyhyyttä ja sukupuolten välistä tasa-arvoa, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Yhdistyneiden Kansakuntien väestörahaston (UNFPA) esittelemässä maailman väestön tilaa käsittelevässä raportissa vuodelta 2009 tunnustetaan, että ilmastonmuutos koskee myös väestödynamiikkaa, köyhyyttä ja sukupuolten välistä tasa-arvoa,

| E. | ottaa huomioon, että metsien häviäminen tropiikissa on huomattava tekijä ilmastonmuutoksessa ja vakava uhka biologiselle monimuotoisuudelle ja kyseisissä metsissä ja metsistä elävien yli yhden miljardin köyhän ihmisen toimeentulolle, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että metsien häviäminen tropiikissa on huomattava tekijä ilmastonmuutoksessa ja vakava uhka biologiselle monimuotoisuudelle ja kyseisissä metsissä ja metsistä elävien yli yhden miljardin köyhän ihmisen toimeentulolle,

| F. | ottaa huomioon, että kansainvälinen yhteisö tunnustaa ilmastomuutoksen vaikutuksen kansainväliseen turvallisuuteen, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että kansainvälinen yhteisö tunnustaa ilmastomuutoksen vaikutuksen kansainväliseen turvallisuuteen,

| G. | on tietoinen siitä, että vähiten kehittyneet maat (LCD:t), joilla on rajoitettu kyky ja puutteelliset voimavarat ilmastonmuutokseen sopeutumista varten, kärsivät eniten, vaikka ne ovat vaikuttaneet ilmaston lämpenemiseen vähiten, |
| --- | --- |

G.

on tietoinen siitä, että vähiten kehittyneet maat (LCD:t), joilla on rajoitettu kyky ja puutteelliset voimavarat ilmastonmuutokseen sopeutumista varten, kärsivät eniten, vaikka ne ovat vaikuttaneet ilmaston lämpenemiseen vähiten,

| H. | ottaa huomioon maatalouden, varsinkin pienillä ja keskisuurilla tiloilla harjoitetun maatalouden, merkityksen vähiten kehittyneissä maissa aktiivisen väestön osuuden kannalta, ja ilmastonmuutoksen vaikutuksen maatalouteen, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon maatalouden, varsinkin pienillä ja keskisuurilla tiloilla harjoitetun maatalouden, merkityksen vähiten kehittyneissä maissa aktiivisen väestön osuuden kannalta, ja ilmastonmuutoksen vaikutuksen maatalouteen,

| I. | on vakuuttunut siitä, että kestävän ympäristön turvaaminen tuleville sukupolville edellyttää koko ihmiskunnan jaettua, mutta eriytettyä vastuuta, |
| --- | --- |

I.

on vakuuttunut siitä, että kestävän ympäristön turvaaminen tuleville sukupolville edellyttää koko ihmiskunnan jaettua, mutta eriytettyä vastuuta,

| J. | ottaa huomioon, että teollistuneilla mailla on historiallinen vastuu maapallon pilaantumisesta, ja sen vuoksi niillä on velvollisuus tarjota taloudellista apua kehitysmaille niiden pyrkiessä mukautumaan pilaantumisen seurauksiin, mukaan lukien ilmastonmuutoksen aiheuttamat menetykset ja vahingot, |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että teollistuneilla mailla on historiallinen vastuu maapallon pilaantumisesta, ja sen vuoksi niillä on velvollisuus tarjota taloudellista apua kehitysmaille niiden pyrkiessä mukautumaan pilaantumisen seurauksiin, mukaan lukien ilmastonmuutoksen aiheuttamat menetykset ja vahingot,

| K. | ottaa huomioon, että suurin osa ilmastonmuutokseen luvatuista määrärahoista tulee virallisen kehitysavun talousarvioista, mikä siirtää varoja pois kehitysavusta ja vaarantaa vakavasti köyhyyden kitkemistoimet ja vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamisen, |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että suurin osa ilmastonmuutokseen luvatuista määrärahoista tulee virallisen kehitysavun talousarvioista, mikä siirtää varoja pois kehitysavusta ja vaarantaa vakavasti köyhyyden kitkemistoimet ja vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamisen,

| L. | ottaa huomioon, että ilmastonmuutoksen aiheuttama ihmisten lisääntyvä siirtyminen pois kotiseuduiltaan ja pakkomuutto voivat johtaa merkittäviin sivuvaikutuksiin ja konflikteihin ja siten edellyttävät vakavaa asioihin puuttumista, sillä kansainväliset ilmastonmuutossopimukset ja kansainvälinen oikeus eivät tarjoa tilanteesta kärsiville ihmisille erityistä apua, |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että ilmastonmuutoksen aiheuttama ihmisten lisääntyvä siirtyminen pois kotiseuduiltaan ja pakkomuutto voivat johtaa merkittäviin sivuvaikutuksiin ja konflikteihin ja siten edellyttävät vakavaa asioihin puuttumista, sillä kansainväliset ilmastonmuutossopimukset ja kansainvälinen oikeus eivät tarjoa tilanteesta kärsiville ihmisille erityistä apua,

| M. | ottaa huomioon, että G8-huippukokous ja ilmastoa ja energiaa käsitellyt suurimpien talouksien foorumi, jotka pidettiin L'Aquilassa Italiassa, ovat tunnustaneet, että UNFCCC:n päätelmien ja Kioton pöytäkirjan mukaan maailman keskilämpötila ei saa nousta enempää kuin kaksi celsiusasetta yli esiteollisen tason, |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että G8-huippukokous ja ilmastoa ja energiaa käsitellyt suurimpien talouksien foorumi, jotka pidettiin L'Aquilassa Italiassa, ovat tunnustaneet, että UNFCCC:n päätelmien ja Kioton pöytäkirjan mukaan maailman keskilämpötila ei saa nousta enempää kuin kaksi celsiusasetta yli esiteollisen tason,

| N. | korostaa, että ilmastonmuutoksen vaikutusta analysoitaessa on pikaisesti otettava huomioon naisten asema ja vuosituhannen kehitystavoitteen 3 (sukupuolten välinen tasa-arvo) yhteys vuosituhannen kehitystavoitteeseen 5 (äitien terveys), |
| --- | --- |

N.

korostaa, että ilmastonmuutoksen vaikutusta analysoitaessa on pikaisesti otettava huomioon naisten asema ja vuosituhannen kehitystavoitteen 3 (sukupuolten välinen tasa-arvo) yhteys vuosituhannen kehitystavoitteeseen 5 (äitien terveys),

| 1. | pitää ilahduttavana lopulta saavutettua yleismaailmallista yksimielisyyttä siitä, että on toimittava nopeasti yhdessä maapallon pelastamiseksi sitä uhkaavalta ekologiselta ja ympäristölliseltä kriisiltä; |
| --- | --- |

1.

pitää ilahduttavana lopulta saavutettua yleismaailmallista yksimielisyyttä siitä, että on toimittava nopeasti yhdessä maapallon pelastamiseksi sitä uhkaavalta ekologiselta ja ympäristölliseltä kriisiltä;

| 2. | vaatii, että sopimuksessa, joka on määrä tehdä joulukuussa 2009 Kööpenhaminan huippukokouksessa, on painotettava tasapuolisuutta ja sosiaalista oikeudenmukaisuutta käyttäen eriytettyä lähestymistapaa, jossa otetaan huomioon maiden väestö, teollisuuden kehitystaso ja köyhyys; |
| --- | --- |

2.

vaatii, että sopimuksessa, joka on määrä tehdä joulukuussa 2009 Kööpenhaminan huippukokouksessa, on painotettava tasapuolisuutta ja sosiaalista oikeudenmukaisuutta käyttäen eriytettyä lähestymistapaa, jossa otetaan huomioon maiden väestö, teollisuuden kehitystaso ja köyhyys;

| 3. | painottaa, että Kööpenhaminassa on saavutettava tämän vuoden loppuun mennessä oikeudellisesti velvoittava sopimus, joka perustuu Kioton pöytäkirjalle ja tulee voimaan 1. tammikuuta 2013; |
| --- | --- |

3.

painottaa, että Kööpenhaminassa on saavutettava tämän vuoden loppuun mennessä oikeudellisesti velvoittava sopimus, joka perustuu Kioton pöytäkirjalle ja tulee voimaan 1. tammikuuta 2013;

| 4. | kehottaa EU:n ja AKT-maiden edustajia työskentelemään läheisessä yhteistyössä ja koordinoimaan kantojaan niin, että Kööpenhaminan huippukokous saadaan onnistuneeseen päätökseen; |
| --- | --- |

4.

kehottaa EU:n ja AKT-maiden edustajia työskentelemään läheisessä yhteistyössä ja koordinoimaan kantojaan niin, että Kööpenhaminan huippukokous saadaan onnistuneeseen päätökseen;

| 5. | panee merkille L'Aguilassa kokoontuneiden G8:n ja suurimpien talouksien foorumin tunnustuksen sille, että olisi luotava maailman kattava kumppanuus alhaisten hiilipäästöjen ja ympäristöystävällisten teknologioiden edistämiseksi sekä kaksinkertaistettava niitä koskevat julkisen sektorin investoinnit; |
| --- | --- |

5.

panee merkille L'Aguilassa kokoontuneiden G8:n ja suurimpien talouksien foorumin tunnustuksen sille, että olisi luotava maailman kattava kumppanuus alhaisten hiilipäästöjen ja ympäristöystävällisten teknologioiden edistämiseksi sekä kaksinkertaistettava niitä koskevat julkisen sektorin investoinnit;

| 6. | toteaa, että ilmastonmuutoksen tärkein syy on teollisesta vallankumouksesta lähtien harjoitettu taloudellinen toiminta, jossa ei kunnioiteta luonnon tasapainoa; |
| --- | --- |

6.

toteaa, että ilmastonmuutoksen tärkein syy on teollisesta vallankumouksesta lähtien harjoitettu taloudellinen toiminta, jossa ei kunnioiteta luonnon tasapainoa;

| 7. | korostaa, että kansainvälisen sopimuksen olisi perustuttava yhteisen mutta eriytetyn vastuun periaatteeseen niin, että teollisuusmaat näyttävät esimerkkiä vähentämällä omia päästöjään ja että myös kehitysmaat ja nousevat taloudet sitoutuvat Balin toimintasuunnitelman mukaisesti toteuttamaan asianmukaisia kestävän kehityksen mukaisia kansallisia hillitsemistoimia, joihin ne saavat teollisuusmailta mitattavissa ja todennettavissa olevaa teknistä, rahoituksellista ja valmiuksien lisäämiseen tähtäävää tukea; |
| --- | --- |

7.

korostaa, että kansainvälisen sopimuksen olisi perustuttava yhteisen mutta eriytetyn vastuun periaatteeseen niin, että teollisuusmaat näyttävät esimerkkiä vähentämällä omia päästöjään ja että myös kehitysmaat ja nousevat taloudet sitoutuvat Balin toimintasuunnitelman mukaisesti toteuttamaan asianmukaisia kestävän kehityksen mukaisia kansallisia hillitsemistoimia, joihin ne saavat teollisuusmailta mitattavissa ja todennettavissa olevaa teknistä, rahoituksellista ja valmiuksien lisäämiseen tähtäävää tukea;

| 8. | kehottaa teollistuneita maita näyttämään esimerkkiä ilmastonmuutoskysymysten käsittelemisessä tekemällä oikeudellisesti velvoittavia sitoumuksia päästöjen vähentämisestä 25–40 prosenttia alle vuoden 1990 tason vuoteen 2020 mennessä ja 80–95 prosenttia alle vuoden 1990 tason vuoteen 2050 mennessä; |
| --- | --- |

8.

kehottaa teollistuneita maita näyttämään esimerkkiä ilmastonmuutoskysymysten käsittelemisessä tekemällä oikeudellisesti velvoittavia sitoumuksia päästöjen vähentämisestä 25–40 prosenttia alle vuoden 1990 tason vuoteen 2020 mennessä ja 80–95 prosenttia alle vuoden 1990 tason vuoteen 2050 mennessä;

| 9. | kehottaa AKT-maita ja EU:n jäsenvaltioita asettamaan erityiset tavoitteet uusiutuvien energialähteiden käytölle ja katsoo, että energiatehokkuus ja uusiutuvat energialähteet olisi asetettava AKT:n ja EU:n kehitysyhteistyöohjelmien ytimeen Cotonoun sopimuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

9.

kehottaa AKT-maita ja EU:n jäsenvaltioita asettamaan erityiset tavoitteet uusiutuvien energialähteiden käytölle ja katsoo, että energiatehokkuus ja uusiutuvat energialähteet olisi asetettava AKT:n ja EU:n kehitysyhteistyöohjelmien ytimeen Cotonoun sopimuksen mukaisesti;

| 10. | uskoo vakaasti, että ilmastonmuutospolitiikkaa ei saa irrottaa muista politiikoista, kuten maatalous-, elintarviketurvallisuus-, energia- ja kansanterveyspolitiikasta sekä kansainvälistä kauppaa koskevasta politiikasta; kehottaa siksi EU:n jäsenvaltioiden sekä kehittyvien maiden ja kehitysmaiden hallituksia aktiivisesti sisällyttämään ympäristölliset, sosiaaliset ja ilmastonmuutokseen liittyvät ulottuvuudet maakohtaisiin ja alueellisiin strategia-asiakirjoihin sekä kaikkiin kehitysohjelmiin ja -hankkeisiin; |
| --- | --- |

10.

uskoo vakaasti, että ilmastonmuutospolitiikkaa ei saa irrottaa muista politiikoista, kuten maatalous-, elintarviketurvallisuus-, energia- ja kansanterveyspolitiikasta sekä kansainvälistä kauppaa koskevasta politiikasta; kehottaa siksi EU:n jäsenvaltioiden sekä kehittyvien maiden ja kehitysmaiden hallituksia aktiivisesti sisällyttämään ympäristölliset, sosiaaliset ja ilmastonmuutokseen liittyvät ulottuvuudet maakohtaisiin ja alueellisiin strategia-asiakirjoihin sekä kaikkiin kehitysohjelmiin ja -hankkeisiin;

| 11. | katsoo, että laajojen luonnonsuojelualueiden olemassaolo erityisesti Afrikassa on herättänyt toivoa siitä, että kyseiset alueet voivat aidosti toimia maapallon keuhkoina, ja että tämän toivon on synnytettävä aiheellisia rahoitusvirtoja, joiden avulla Afrikan maat voivat käyttää luonnonvarojaan siten, että ekosysteemiä kunnioitetaan koko ihmiskuntaa hyödyttävällä tavalla; |
| --- | --- |

11.

katsoo, että laajojen luonnonsuojelualueiden olemassaolo erityisesti Afrikassa on herättänyt toivoa siitä, että kyseiset alueet voivat aidosti toimia maapallon keuhkoina, ja että tämän toivon on synnytettävä aiheellisia rahoitusvirtoja, joiden avulla Afrikan maat voivat käyttää luonnonvarojaan siten, että ekosysteemiä kunnioitetaan koko ihmiskuntaa hyödyttävällä tavalla;

| 12. | kehottaa komissiota kehittämään pikaisesti kokonaisvaltaisen ohjelman metsäkadon ja metsien rappeutumisen hidastamiseksi kehitysmaissa, mukaan lukien vapaaehtoiset kumppanuussopimukset metsälainsäädännön noudattamista, metsähallintoa ja puukauppaa (FLEGT) koskevien ohjelmien puitteissa niin, että voidaan varmistaa alkuperäisten metsäyhteisöjen oikeudet; katsoo lisäksi, että komission on esitettävä selkeitä, kurinalaisia ehdotuksia laittomasti hakatun puun ja puutuotteiden tuonnin kieltämiseksi EU:n markkinoille; kehottaa komissiota esittämään tällaisia ehdotuksia viivyttelemättä; |
| --- | --- |

12.

kehottaa komissiota kehittämään pikaisesti kokonaisvaltaisen ohjelman metsäkadon ja metsien rappeutumisen hidastamiseksi kehitysmaissa, mukaan lukien vapaaehtoiset kumppanuussopimukset metsälainsäädännön noudattamista, metsähallintoa ja puukauppaa (FLEGT) koskevien ohjelmien puitteissa niin, että voidaan varmistaa alkuperäisten metsäyhteisöjen oikeudet; katsoo lisäksi, että komission on esitettävä selkeitä, kurinalaisia ehdotuksia laittomasti hakatun puun ja puutuotteiden tuonnin kieltämiseksi EU:n markkinoille; kehottaa komissiota esittämään tällaisia ehdotuksia viivyttelemättä;

| 13. | korostaa, että ilmastonmuutoksen vastustamiseen myönnettävän rahoituksen on oltava ylimääräistä, uusiutuvaa, ennakoitavaa, avointa, pitkäaikaista ja asianmukaista ja että se on myönnettävä ensisijaisesti tukina; painottaa, että avunantajamaiden on pyrittävä parantamaan ja lisäämään kehitysmaiden vastaanottokykyä, jotta nämä voivat käyttää resursseja tehokkaasti; |
| --- | --- |

13.

korostaa, että ilmastonmuutoksen vastustamiseen myönnettävän rahoituksen on oltava ylimääräistä, uusiutuvaa, ennakoitavaa, avointa, pitkäaikaista ja asianmukaista ja että se on myönnettävä ensisijaisesti tukina; painottaa, että avunantajamaiden on pyrittävä parantamaan ja lisäämään kehitysmaiden vastaanottokykyä, jotta nämä voivat käyttää resursseja tehokkaasti;

| 14. | korostaa, että lieventämiseen ja mukautumiseen myönnetyn rahoituksen on noudatettava kehitysmaiden asettamia painopisteitä; korostaa, että paikallinen tietämys on sisällytettävää lieventämis- ja mukautusstrategioihin, ja painottaa etelä-etelä-tiedonsiirron merkitystä; |
| --- | --- |

14.

korostaa, että lieventämiseen ja mukautumiseen myönnetyn rahoituksen on noudatettava kehitysmaiden asettamia painopisteitä; korostaa, että paikallinen tietämys on sisällytettävää lieventämis- ja mukautusstrategioihin, ja painottaa etelä-etelä-tiedonsiirron merkitystä;

| 15. | vaatii, että teknologian siirto on järjestettävä pikaisesti niin, että voidaan hoitaa ympäristökatastrofeihin liittyviä hätätilanteita (kuivuus, tulvat, jne.); |
| --- | --- |

15.

vaatii, että teknologian siirto on järjestettävä pikaisesti niin, että voidaan hoitaa ympäristökatastrofeihin liittyviä hätätilanteita (kuivuus, tulvat, jne.);

| 16. | kehottaa kansainvälistä yhteisöä etsimään uutta luovia rahoitusmekanismeja, jotta voidaan lisätä kansainvälisen yhteisön taloudellista tukea ilmastonmuutokseen mukautumiselle ja sen lieventämiselle kehitysmaissa; kehottaa EU:n jäsenvaltioiden ja AKT-maiden hallituksia laatimaan ohjelmia lisärahoituksen saamiseksi yksityiseltä sektorilta mukautushankkeiden rahoittamista varten ja toimimaan tässä avoimella tavalla; korostaa, että on parannettava avunantajien toimien välistä yhteensovittamista ja tehostettava yhteistyötä avunantaja- ja vastaanottajamaiden välillä; |
| --- | --- |

16.

kehottaa kansainvälistä yhteisöä etsimään uutta luovia rahoitusmekanismeja, jotta voidaan lisätä kansainvälisen yhteisön taloudellista tukea ilmastonmuutokseen mukautumiselle ja sen lieventämiselle kehitysmaissa; kehottaa EU:n jäsenvaltioiden ja AKT-maiden hallituksia laatimaan ohjelmia lisärahoituksen saamiseksi yksityiseltä sektorilta mukautushankkeiden rahoittamista varten ja toimimaan tässä avoimella tavalla; korostaa, että on parannettava avunantajien toimien välistä yhteensovittamista ja tehostettava yhteistyötä avunantaja- ja vastaanottajamaiden välillä;

| 17. | kehottaa liittämään lyhyen ja keskipitkän aikavälin suunnitelmia G8-maiden tekemään sopimukseen kasvihuonekaasujen vähentämisestä vuoteen 2050 mennessä; |
| --- | --- |

17.

kehottaa liittämään lyhyen ja keskipitkän aikavälin suunnitelmia G8-maiden tekemään sopimukseen kasvihuonekaasujen vähentämisestä vuoteen 2050 mennessä;

| 18. | kehottaa AKT-maiden ja EU:n jäsenvaltioiden hallituksia sisällyttämään maatalouden Kööpenhaminassa mahdollisesti tehtävän ilmastonmuutossopimukseen niin, että maatalous saa helpommin käyttöönsä mukautusrahoitusta, sillä maatalous on keskeisen tärkeä ala elintarviketurvallisuuden, köyhyyden vähentämisen ja ekosysteemin säilyttämisen kannalta; |
| --- | --- |

18.

kehottaa AKT-maiden ja EU:n jäsenvaltioiden hallituksia sisällyttämään maatalouden Kööpenhaminassa mahdollisesti tehtävän ilmastonmuutossopimukseen niin, että maatalous saa helpommin käyttöönsä mukautusrahoitusta, sillä maatalous on keskeisen tärkeä ala elintarviketurvallisuuden, köyhyyden vähentämisen ja ekosysteemin säilyttämisen kannalta;

| 19. | kehottaa AKT-maiden hallituksia edistämään alueellista rahastoa, jonka avulla kehitetään ja levitetään mukautus- ja lieventämisohjelmiin liittyviä yhteistyön menetelmiä pienviljelijöiden keskuudessa; korostaa, että olisi tehostettava koulutus- ja tiedotuskampanjoita ilmastonmuutoksen vaikutuksista; |
| --- | --- |

19.

kehottaa AKT-maiden hallituksia edistämään alueellista rahastoa, jonka avulla kehitetään ja levitetään mukautus- ja lieventämisohjelmiin liittyviä yhteistyön menetelmiä pienviljelijöiden keskuudessa; korostaa, että olisi tehostettava koulutus- ja tiedotuskampanjoita ilmastonmuutoksen vaikutuksista;

| 20. | kiinnittää huomiota oikeutta riittävään ravintoon käsittelevän Yhdistyneiden Kansakuntien erityisraportoijan lausuntoon, jonka mukaan biopolttoaineiden edistäminen on luomassa olosuhteet uudelle elintarvikekriisille lähitulevaisuudessa; korostaa, että maatalouden tärkeimpänä tarkoituksena on elintarvikkeiden tuottaminen; |
| --- | --- |

20.

kiinnittää huomiota oikeutta riittävään ravintoon käsittelevän Yhdistyneiden Kansakuntien erityisraportoijan lausuntoon, jonka mukaan biopolttoaineiden edistäminen on luomassa olosuhteet uudelle elintarvikekriisille lähitulevaisuudessa; korostaa, että maatalouden tärkeimpänä tarkoituksena on elintarvikkeiden tuottaminen;

| 21. | kehottaa näin ollen Kööpenhaminaan kokoontuvia kehittyneitä maita ryhtymään tutkimus- ja kehittämistoimiin ja jakamaan uutta teknologiaa vähiten kehittyneille maille ja muille kehitysmaille; |
| --- | --- |

21.

kehottaa näin ollen Kööpenhaminaan kokoontuvia kehittyneitä maita ryhtymään tutkimus- ja kehittämistoimiin ja jakamaan uutta teknologiaa vähiten kehittyneille maille ja muille kehitysmaille;

| 22. | korostaa institutionaalisen vastuun ja luottamuksen välttämättömyyttä, minkä vuoksi on varmistettava avunantaja- ja vastaanottajamaiden yhtäläinen edustus sopeutumisrahoituslaitosten hallintoelimissä; |
| --- | --- |

22.

korostaa institutionaalisen vastuun ja luottamuksen välttämättömyyttä, minkä vuoksi on varmistettava avunantaja- ja vastaanottajamaiden yhtäläinen edustus sopeutumisrahoituslaitosten hallintoelimissä;

| 23. | pitää ehdottoman tärkeänä, että vuoden 2012 jälkeisessä ilmastonmuutossopimuksessa olisi otettava huomioon sekä kansainvälisellä että kansallisella tasolla meneillään olevat kehitysprosessit; kehottaa komissiota ja EU:n jäsenvaltioita luomaan yhteyden ilmastonmuutoksen ja vuosituhannen kehitystavoitteiden välille sisällyttämällä ilmastonmuutoksen lieventämisen ja siihen sopeutumisen vuosituhannen kehitystavoitteiden toteuttamiseen tähtääviin hankkeisiin ja ohjelmiin ja kaikkiin köyhyyden vähentämistä koskeviin strategioihin; |
| --- | --- |

23.

pitää ehdottoman tärkeänä, että vuoden 2012 jälkeisessä ilmastonmuutossopimuksessa olisi otettava huomioon sekä kansainvälisellä että kansallisella tasolla meneillään olevat kehitysprosessit; kehottaa komissiota ja EU:n jäsenvaltioita luomaan yhteyden ilmastonmuutoksen ja vuosituhannen kehitystavoitteiden välille sisällyttämällä ilmastonmuutoksen lieventämisen ja siihen sopeutumisen vuosituhannen kehitystavoitteiden toteuttamiseen tähtääviin hankkeisiin ja ohjelmiin ja kaikkiin köyhyyden vähentämistä koskeviin strategioihin;

| 24. | kehottaa kansainvälistä yhteisöä tunnistamaan lainsäädännölliset puutteet, jotka koskevat ihmisiä, jotka ovat joutuneet siirtymään pois kotiseudultaan tai muuttamaan toiseen maahan ilmastonmuutoksen takia, ja korjaamaan kyseisiä puutteita sekä ottamaan käyttöön erityisen tuki- ja suojelujärjestelmän; |
| --- | --- |

24.

kehottaa kansainvälistä yhteisöä tunnistamaan lainsäädännölliset puutteet, jotka koskevat ihmisiä, jotka ovat joutuneet siirtymään pois kotiseudultaan tai muuttamaan toiseen maahan ilmastonmuutoksen takia, ja korjaamaan kyseisiä puutteita sekä ottamaan käyttöön erityisen tuki- ja suojelujärjestelmän;

| 25. | kehottaa nostamaan Yhdistyneiden Kansakuntien kehitysohjelman asemaa niin, että siitä tulee todellinen Maailman ympäristöjärjestö, jonka kotipaikkana on Nairobi Keniassa, ja jolle on annettu riittävä kyky toimia tavalla, joka vastaa ympäristökatastrofin ja siihen maailmassa liittyvien haasteiden vakavuutta; |
| --- | --- |

25.

kehottaa nostamaan Yhdistyneiden Kansakuntien kehitysohjelman asemaa niin, että siitä tulee todellinen Maailman ympäristöjärjestö, jonka kotipaikkana on Nairobi Keniassa, ja jolle on annettu riittävä kyky toimia tavalla, joka vastaa ympäristökatastrofin ja siihen maailmassa liittyvien haasteiden vakavuutta;

| 26. | kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman AKT:n ja EU:n neuvostolle, Euroopan komissiolle, YK:n pääsihteerille, Afrikan unionin komissiolle, yleisafrikkalaiselle parlamentille, UNFCCC:lle ja Maailmanpankille. |
| --- | --- |

26.

kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman AKT:n ja EU:n neuvostolle, Euroopan komissiolle, YK:n pääsihteerille, Afrikan unionin komissiolle, yleisafrikkalaiselle parlamentille, UNFCCC:lle ja Maailmanpankille.

PÄÄTÖSLAUSELMA (27)

päätöslauselma Madagaskarin tilanteesta

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka

| — | kokoontuu Luandassa (Angola) 30. marraskuuta–3. joulukuuta 2009, |
| --- | --- |

—

kokoontuu Luandassa (Angola) 30. marraskuuta–3. joulukuuta 2009,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksensä 17 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksensä 17 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun ja Luxemburgissa 25. kesäkuuta 2005 tarkistetun AKT–EY-kumppanuussopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun ja Luxemburgissa 25. kesäkuuta 2005 tarkistetun AKT–EY-kumppanuussopimuksen,

| — | ottaa huomioon Afrikan unionin komission 20 päivänä huhtikuuta 2009 antaman suosituksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan unionin komission 20 päivänä huhtikuuta 2009 antaman suosituksen,

| — | ottaa huomioon AKT:n suurlähettiläskomitean 31. maaliskuuta 2009 antaman julkilausuman Madagaskarin tilanteesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon AKT:n suurlähettiläskomitean 31. maaliskuuta 2009 antaman julkilausuman Madagaskarin tilanteesta,

| — | ottaa huomioon AKT:n ja EU:n yhteisessä parlamentaarisessa edustajakokouksessa 10. helmikuuta 2009 hyväksytyn päätöslauselman Madagaskarin tilanteesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon AKT:n ja EU:n yhteisessä parlamentaarisessa edustajakokouksessa 10. helmikuuta 2009 hyväksytyn päätöslauselman Madagaskarin tilanteesta,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen Madagaskar-kontaktiryhmän työn ja erityisesti Maputossa 9. elokuuta 2009 ja Addis Abebassa 6. marraskuuta 2009 tehdyt sopimukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen Madagaskar-kontaktiryhmän työn ja erityisesti Maputossa 9. elokuuta 2009 ja Addis Abebassa 6. marraskuuta 2009 tehdyt sopimukset,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin 7. toukokuuta 2009 antaman päätöslauselman Madagaskarin tilanteesta (28), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin 7. toukokuuta 2009 antaman päätöslauselman Madagaskarin tilanteesta (28),

| — | ottaa huomioon ranskankielisten maiden kansainvälisen järjestön (OIF) 10. marraskuuta 2009 antaman lausuman Madagaskarin tilanteesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ranskankielisten maiden kansainvälisen järjestön (OIF) 10. marraskuuta 2009 antaman lausuman Madagaskarin tilanteesta,

| A. | ottaa huomioon, että 17. maaliskuuta 2009 pääkaupungin Antananarivon pormestarista Andry Rajoelinasta tuli korkean siirtymäviranomaisen johtaja, kun sotilaat luopuivat toimeenpanovallasta, jonka he olivat kaapanneet edelliseltä presidentiltä Marc Ravalomananalta, joka pakotettiin eroamaan ja lähtemään maanpakoon, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että 17. maaliskuuta 2009 pääkaupungin Antananarivon pormestarista Andry Rajoelinasta tuli korkean siirtymäviranomaisen johtaja, kun sotilaat luopuivat toimeenpanovallasta, jonka he olivat kaapanneet edelliseltä presidentiltä Marc Ravalomananalta, joka pakotettiin eroamaan ja lähtemään maanpakoon,

| B. | ottaa huomioon, että hajotettuaan kansalliskokouksen ja senaatin Rajoelina julisti itsensä tasavallan presidentiksi ja korkean siirtymäviranomaisen johtajaksi, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että hajotettuaan kansalliskokouksen ja senaatin Rajoelina julisti itsensä tasavallan presidentiksi ja korkean siirtymäviranomaisen johtajaksi,

| C. | panee merkille lukuisat mielenosoitukset, jotka armeija on tukahduttanut väkivalloin, |
| --- | --- |

C.

panee merkille lukuisat mielenosoitukset, jotka armeija on tukahduttanut väkivalloin,

| D. | panee merkille, että kansainvälinen yhteisö ja erityisesti Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvosto, Afrikan unioni, Eteläisen Afrikan kehitysyhteisö, ranskankielisten maiden kansainvälinen järjestö, Euroopan unioni, Yhdysvallat ja Norja ovat tuominneet nämä tapahtumat, |
| --- | --- |

D.

panee merkille, että kansainvälinen yhteisö ja erityisesti Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvosto, Afrikan unioni, Eteläisen Afrikan kehitysyhteisö, ranskankielisten maiden kansainvälinen järjestö, Euroopan unioni, Yhdysvallat ja Norja ovat tuominneet nämä tapahtumat,

| E. | ottaa huomioon, että Afrikan unioni ja Eteläisen Afrikan kehitysyhteisö eivät ole tunnustaneet Raojelinan auktoriteettia ja ovat jäädyttäneet Madagaskarin jäsenyyden molemmissa järjestöissä, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Afrikan unioni ja Eteläisen Afrikan kehitysyhteisö eivät ole tunnustaneet Raojelinan auktoriteettia ja ovat jäädyttäneet Madagaskarin jäsenyyden molemmissa järjestöissä,

| F. | ottaa huomioon, että maanantaina 6. heinäkuuta 2009 Euroopan unioni käynnisti Cotonoun sopimuksen 96 artiklan mukaisen kuulemisprosessin Madagaskarin tasavallan kanssa ja avasi siten vuoropuhelun, jotta voidaan tutkia tapoja asianmukaisen ratkaisun löytämiseksi maan poliittisiin ongelmiin, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että maanantaina 6. heinäkuuta 2009 Euroopan unioni käynnisti Cotonoun sopimuksen 96 artiklan mukaisen kuulemisprosessin Madagaskarin tasavallan kanssa ja avasi siten vuoropuhelun, jotta voidaan tutkia tapoja asianmukaisen ratkaisun löytämiseksi maan poliittisiin ongelmiin,

| G. | ottaa huomioon, että Euroopan unioni jäädytti rahoituksen Madagaskarille, lukuun ottamatta humanitaarista apua ja tiettyjä suoraan kansalaisia hyödyttäviä ohjelmia ja hankkeita, kunnes se katsoo, että etenemissuunnitelma perustuslailliseen järjestykseen palaamiseksi on uskottava ja perustuu kaikkien vapaaehtoiseen osallistumiseen, |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Euroopan unioni jäädytti rahoituksen Madagaskarille, lukuun ottamatta humanitaarista apua ja tiettyjä suoraan kansalaisia hyödyttäviä ohjelmia ja hankkeita, kunnes se katsoo, että etenemissuunnitelma perustuslailliseen järjestykseen palaamiseksi on uskottava ja perustuu kaikkien vapaaehtoiseen osallistumiseen,

| H. | ottaa huomioon, että Rajoelinan – joka ilmeisesti on hänen oman poliittisen ryhmänsä sitoma – peräänantamattomuus ja maanpaossa olevan presidentin Ravalomananan – joka on osoittanut haitallista realismin puutetta – vaatimukset vaikeuttavat kansainvälisen yhteisön ponnistuksia paikallisten osapuolten tukemiseksi kattavan ratkaisun löytämisessä kriisiin ja perustuslaillisen järjestyksen nopeassa palauttamisessa Madagaskariin, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Rajoelinan – joka ilmeisesti on hänen oman poliittisen ryhmänsä sitoma – peräänantamattomuus ja maanpaossa olevan presidentin Ravalomananan – joka on osoittanut haitallista realismin puutetta – vaatimukset vaikeuttavat kansainvälisen yhteisön ponnistuksia paikallisten osapuolten tukemiseksi kattavan ratkaisun löytämisessä kriisiin ja perustuslaillisen järjestyksen nopeassa palauttamisessa Madagaskariin,

| I. | toteaa, että Madagaskarin poliittinen tilanne vahingoittaa maan taloutta ja että poliittinen vakaus on edellytyksenä kansantalouden elpymiselle, |
| --- | --- |

I.

toteaa, että Madagaskarin poliittinen tilanne vahingoittaa maan taloutta ja että poliittinen vakaus on edellytyksenä kansantalouden elpymiselle,

| 1. | tuomitsee ankarasti vallansiirron Madagaskarissa ja pitää sitä maan perustuslain räikeänä loukkaamisena; tuomitsee myös päätöksen tasavallan presidentin tehtävän antamisesta Rajoelinalle ja pitää sitä selvänä vallankaappauksena; |
| --- | --- |

1.

tuomitsee ankarasti vallansiirron Madagaskarissa ja pitää sitä maan perustuslain räikeänä loukkaamisena; tuomitsee myös päätöksen tasavallan presidentin tehtävän antamisesta Rajoelinalle ja pitää sitä selvänä vallankaappauksena;

| 2. | kehottaa palaamaan tasavaltaiseen järjestykseen, joka madagaskarilaisten riidan osapuolten on saavutettava sopimalla kriisin kattavasta ratkaisusta ja panemalla ratkaisu tinkimättä täytäntöön; |
| --- | --- |

2.

kehottaa palaamaan tasavaltaiseen järjestykseen, joka madagaskarilaisten riidan osapuolten on saavutettava sopimalla kriisin kattavasta ratkaisusta ja panemalla ratkaisu tinkimättä täytäntöön;

| 3. | kehottaa neljää asianosaista poliittista ryhmittymää ponnistelemaan herkeämättä samalla tavalla kuin ne tekivät Maputossa ja Addis Abebassa yhteisymmärryksen saavuttamiseksi vastuutehtävien ja hallituspaikkojen jakamisessa niin, että siirtymä voi tapahtua Addis Abebassa vahvistetun aikataulun mukaisesti; |
| --- | --- |

3.

kehottaa neljää asianosaista poliittista ryhmittymää ponnistelemaan herkeämättä samalla tavalla kuin ne tekivät Maputossa ja Addis Abebassa yhteisymmärryksen saavuttamiseksi vastuutehtävien ja hallituspaikkojen jakamisessa niin, että siirtymä voi tapahtua Addis Abebassa vahvistetun aikataulun mukaisesti;

| 4. | vaatii kutsumaan Madagaskarin parlamentin välittömästi koolle ja sen osallistumista kriisin ratkaisemiseen; |
| --- | --- |

4.

vaatii kutsumaan Madagaskarin parlamentin välittömästi koolle ja sen osallistumista kriisin ratkaisemiseen;

| 5. | uskoo, että poliittinen moniarvoisuus, demokraattiset perusvapaudet, ihmisoikeuksien kunnioittaminen ja oikeusvaltion periaatteet voidaan turvata ainoastaan yhteistuumin käydyn kattavan vuoropuhelun tuloksena, jossa käsitellään maan monenlaisten taloudellisten, sosiaalisten, poliittisten ja ympäristöllisten ongelmien perussyitä; |
| --- | --- |

5.

uskoo, että poliittinen moniarvoisuus, demokraattiset perusvapaudet, ihmisoikeuksien kunnioittaminen ja oikeusvaltion periaatteet voidaan turvata ainoastaan yhteistuumin käydyn kattavan vuoropuhelun tuloksena, jossa käsitellään maan monenlaisten taloudellisten, sosiaalisten, poliittisten ja ympäristöllisten ongelmien perussyitä;

| 6. | pitää ilahduttavana kansainvälisen kontaktiryhmän, johon osallistuvat YK, Afrikan unioni, EU ja monia alueellisia järjestöjä kuten itäisen ja eteläisen Afrikan yhteismarkkinajärjestö (Comesa), Intian valtameren komissio (IOC) ja Eteläisen Afrikan kehitysyhteisö, saavutuksia Maputossa ja Addis Abebassa pidetyissä välityskokouksissa, ja kannustaa kontaktiryhmää jatkamaan ponnistuksiaan tilanteen normalisoimiseksi; |
| --- | --- |

6.

pitää ilahduttavana kansainvälisen kontaktiryhmän, johon osallistuvat YK, Afrikan unioni, EU ja monia alueellisia järjestöjä kuten itäisen ja eteläisen Afrikan yhteismarkkinajärjestö (Comesa), Intian valtameren komissio (IOC) ja Eteläisen Afrikan kehitysyhteisö, saavutuksia Maputossa ja Addis Abebassa pidetyissä välityskokouksissa, ja kannustaa kontaktiryhmää jatkamaan ponnistuksiaan tilanteen normalisoimiseksi;

| 7. | kehottaa tekemään kansainvälisen riippumattoman selvityksen, jonka tehtävänä on antaa tietoa ihmisoikeuksien loukkauksista ja väestöä vastaan suunnatuista monista tukahduttamistoimista; |
| --- | --- |

7.

kehottaa tekemään kansainvälisen riippumattoman selvityksen, jonka tehtävänä on antaa tietoa ihmisoikeuksien loukkauksista ja väestöä vastaan suunnatuista monista tukahduttamistoimista;

| 8. | kehottaa kansainvälistä yhteisöä lisäämään humanitaarista apua Madagaskarin kansalle; kehottaa kansainvälistä yhteisöä ja EU:ta avun asteittaiseen palauttamiseen Madagaskarille niin pian kuin siirtymäajan kansallisen yhtenäishallituksen instituutiot ovat toiminnassa, ja kehottaa täysimääräisesti kunnioittamaan demokraattisia periaatteita ja perusvapauksia; |
| --- | --- |

8.

kehottaa kansainvälistä yhteisöä lisäämään humanitaarista apua Madagaskarin kansalle; kehottaa kansainvälistä yhteisöä ja EU:ta avun asteittaiseen palauttamiseen Madagaskarille niin pian kuin siirtymäajan kansallisen yhtenäishallituksen instituutiot ovat toiminnassa, ja kehottaa täysimääräisesti kunnioittamaan demokraattisia periaatteita ja perusvapauksia;

| 9. | kehottaa Madagaskarin mahdollista väliaikaishallitusta pidättymään luonnonvaroja ja kansallista varallisuutta koskevien sopimusten tekemisestä muiden maiden tai yritysten kanssa ennen kuin vaalit on pidetty ja uusi hallitus on saanut laillisen toimivallan Madagaskarin kansalta; |
| --- | --- |

9.

kehottaa Madagaskarin mahdollista väliaikaishallitusta pidättymään luonnonvaroja ja kansallista varallisuutta koskevien sopimusten tekemisestä muiden maiden tai yritysten kanssa ennen kuin vaalit on pidetty ja uusi hallitus on saanut laillisen toimivallan Madagaskarin kansalta;

| 10. | pitää ilahduttavana kansainvälisen yhteisön täten omaksumaa kantaa, jolla vastustetaan yrityksiä ottaa valta muilla kuin perustuslain mukaisilla keinoilla; on erityisen tyytyväinen siihen, että YK:n yleiskokous kieltäytyi kuulemasta Rajoelinaa; |
| --- | --- |

10.

pitää ilahduttavana kansainvälisen yhteisön täten omaksumaa kantaa, jolla vastustetaan yrityksiä ottaa valta muilla kuin perustuslain mukaisilla keinoilla; on erityisen tyytyväinen siihen, että YK:n yleiskokous kieltäytyi kuulemasta Rajoelinaa;

| 11. | kehottaa kaikkia poliittisia toimijoita asettamaan ensisijaiseksi tehtäväksi köyhyyden vastustamisen ja kansan elintason kohottamisen sekä ottamaan käyttöön terve ja kestävä kehityspolitiikka, johon kuuluvat erityisesti perusterveyspalvelut, koulutus ja työpaikkojen luominen; |
| --- | --- |

11.

kehottaa kaikkia poliittisia toimijoita asettamaan ensisijaiseksi tehtäväksi köyhyyden vastustamisen ja kansan elintason kohottamisen sekä ottamaan käyttöön terve ja kestävä kehityspolitiikka, johon kuuluvat erityisesti perusterveyspalvelut, koulutus ja työpaikkojen luominen;

| 12. | lupaa tehdä tietojenkeruumatkan Maputon ja Addis Abeban sopimusten täytäntöönpanemiseksi ja kehottaa soveltuvalla hetkellä perustamaan kansainvälisen vaalitarkkailuryhmän, johon itsekin haluaa osallistua; |
| --- | --- |

12.

lupaa tehdä tietojenkeruumatkan Maputon ja Addis Abeban sopimusten täytäntöönpanemiseksi ja kehottaa soveltuvalla hetkellä perustamaan kansainvälisen vaalitarkkailuryhmän, johon itsekin haluaa osallistua;

| 13. | kehottaa välittömästi vapauttamaan kaikki poliittiset vangit ja peruuttamaan heitä vastaan käynnistetyt oikeustoimet; |
| --- | --- |

13.

kehottaa välittömästi vapauttamaan kaikki poliittiset vangit ja peruuttamaan heitä vastaan käynnistetyt oikeustoimet;

| 14. | kehottaa Afrikan unionia, kansainvälistä kontaktiryhmää ja Madagaskarin poliittisia toimijoita harkitsemaan mahdollisuutta, että luodaan seuranta- ja tukielin, jolla pyritään varmistamaan Maputossa ja Addis Abebassa tehtyjen sitoumusten noudattaminen ja saattamaan siirtymäprosessi onnistuneeseen päätökseen; |
| --- | --- |

14.

kehottaa Afrikan unionia, kansainvälistä kontaktiryhmää ja Madagaskarin poliittisia toimijoita harkitsemaan mahdollisuutta, että luodaan seuranta- ja tukielin, jolla pyritään varmistamaan Maputossa ja Addis Abebassa tehtyjen sitoumusten noudattaminen ja saattamaan siirtymäprosessi onnistuneeseen päätökseen;

| 15. | kehottaa käyttämään yksittäisiä pakotteita mikäli Maputossa ja Addis Abebassa tehtyjä lupauksia ei pidetä: |
| --- | --- |

15.

kehottaa käyttämään yksittäisiä pakotteita mikäli Maputossa ja Addis Abebassa tehtyjä lupauksia ei pidetä:

| 16. | kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman AKT:n ja EU:n neuvostolle, Euroopan komissiolle, Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerille, Eteläisen Afrikan kehitysyhteisölle, presidentti Joaquim Cissanolle ja Afrikan unionin komissiolle; |
| --- | --- |

16.

kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman AKT:n ja EU:n neuvostolle, Euroopan komissiolle, Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerille, Eteläisen Afrikan kehitysyhteisölle, presidentti Joaquim Cissanolle ja Afrikan unionin komissiolle;

LUANDAN JULISTUS

toisesta tarkistuksesta AKT:n ja EU:n kumppanuussopimukseen (Cotonoun sopimus)

AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen Luandassa (Angolassa) 30. marraskuuta–3. joulukuuta 2009 pidetty 18. istunto

I.   Johdanto-osa

| A. | ottaa huomioon Cotonoussa Beninissä 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun AKT–EY-kumppanuussopimuksen 95 artiklan; panee merkille, että ensimmäinen tarkistus saatiin päätökseen vuonna 2005 ja neuvottelut toisesta tarkistuksesta ovat meneillään ja todennäköisesi saadaan päätökseen ennen vuoden 2010 loppua, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon Cotonoussa Beninissä 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun AKT–EY-kumppanuussopimuksen 95 artiklan; panee merkille, että ensimmäinen tarkistus saatiin päätökseen vuonna 2005 ja neuvottelut toisesta tarkistuksesta ovat meneillään ja todennäköisesi saadaan päätökseen ennen vuoden 2010 loppua,

| B. | ottaa huomioon, että tämänhetkiseen Cotonoun sopimuksen tarkistukseen ei sisälly neuvotteluja uudesta Euroopan kehitysrahastosta (EKR), koska kymmenennen EKR:n voimassaolo päättyy vasta vuonna 2013; ottaa huomioon, että kolmas Cotonoun sopimuksen tarkistus on määrä tehdä vuonna 2015, siis kaksi vuotta kymmenennen EKR:n voimassaolon päättymisen jälkeen, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että tämänhetkiseen Cotonoun sopimuksen tarkistukseen ei sisälly neuvotteluja uudesta Euroopan kehitysrahastosta (EKR), koska kymmenennen EKR:n voimassaolo päättyy vasta vuonna 2013; ottaa huomioon, että kolmas Cotonoun sopimuksen tarkistus on määrä tehdä vuonna 2015, siis kaksi vuotta kymmenennen EKR:n voimassaolon päättymisen jälkeen,

| C. | muistuttaa, että Cotonoun sopimuksen ensisijaisena tavoitteena on vähentää köyhyyttä ja lopulta poistaa se kestävää kehitystä ja AKT-valtioiden asteittaista integroitumista maailmantalouteen koskevien tavoitteiden mukaisesti, |
| --- | --- |

C.

muistuttaa, että Cotonoun sopimuksen ensisijaisena tavoitteena on vähentää köyhyyttä ja lopulta poistaa se kestävää kehitystä ja AKT-valtioiden asteittaista integroitumista maailmantalouteen koskevien tavoitteiden mukaisesti,

| D. | muistuttaa, että Cotonoun sopimuksen kolmannen tarkistuksen määräaika 2015 sattuu yhteen vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamiselle asetetun määräajan kanssa, |
| --- | --- |

D.

muistuttaa, että Cotonoun sopimuksen kolmannen tarkistuksen määräaika 2015 sattuu yhteen vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamiselle asetetun määräajan kanssa,

| E. | muistuttaa, että Cotonoun sopimuksen ensimmäisestä tarkistamisesta lähtien kansainvälisessä ympäristössä on tapahtunut merkittäviä muutoksia, jotka ovat johtuneet sellaisista haasteista kuten elintarvikkeiden ja energian hintojen voimakas nousu, maailmanlaajuiset rahoitus- ja talouskriisit sekä yhteiskunnalliset kriisit ja ilmastonmuutos, joilla on ollut mitä vakavimpia vaikutuksia kehitysmaihin, |
| --- | --- |

E.

muistuttaa, että Cotonoun sopimuksen ensimmäisestä tarkistamisesta lähtien kansainvälisessä ympäristössä on tapahtunut merkittäviä muutoksia, jotka ovat johtuneet sellaisista haasteista kuten elintarvikkeiden ja energian hintojen voimakas nousu, maailmanlaajuiset rahoitus- ja talouskriisit sekä yhteiskunnalliset kriisit ja ilmastonmuutos, joilla on ollut mitä vakavimpia vaikutuksia kehitysmaihin,

| F. | ottaa huomioon, että talouskumppanuussopimuksia koskeva neuvotteluprosessi ja väliaikaisten tai täysimääräisten sopimusten tekeminen ja täytäntöönpano ovat murentaneet AKT-ryhmän yhtenäisyyttä ja meneillään olevaa alueellista yhdentymistä, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että talouskumppanuussopimuksia koskeva neuvotteluprosessi ja väliaikaisten tai täysimääräisten sopimusten tekeminen ja täytäntöönpano ovat murentaneet AKT-ryhmän yhtenäisyyttä ja meneillään olevaa alueellista yhdentymistä,

| G. | ottaa huomioon, että AKT-EU-kumppanuuden poliittisen ulottuvuuden, joka sisältyy Cotonoun sopimuksen 1 osan II osastoon, tarkistaminen on tehtävä tavalla, jolla täysimääräisesti kunnioitetaan tasavertaisten osapuolten kumppanuutta, |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että AKT-EU-kumppanuuden poliittisen ulottuvuuden, joka sisältyy Cotonoun sopimuksen 1 osan II osastoon, tarkistaminen on tehtävä tavalla, jolla täysimääräisesti kunnioitetaan tasavertaisten osapuolten kumppanuutta,

| H. | painottaa, että AKT-EU-kumppanuuden parlamentaarista ulottuvuutta ei saa millään tavalla heikentää, |
| --- | --- |

H.

painottaa, että AKT-EU-kumppanuuden parlamentaarista ulottuvuutta ei saa millään tavalla heikentää,

| I. | ottaa huomioon, että ennen kuin Cotonoun sopimuksen tarkistamisesta aletaan neuvotella, on järjestettävä sidosryhmien avoin kuuleminen, joka koskee myös parlamentteja ja muita kuin valtiollisia toimijoita, |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että ennen kuin Cotonoun sopimuksen tarkistamisesta aletaan neuvotella, on järjestettävä sidosryhmien avoin kuuleminen, joka koskee myös parlamentteja ja muita kuin valtiollisia toimijoita,

II.   Toisen tarkistuskierroksen tavoitteet

| 1. | korostaa, että Cotonoun sopimuksen toisella tarkistamisella on vahvistettava sopimuksen päätavoitteita, jotka ovat köyhyyden poistaminen, kestävän kehityksen edistäminen, AKT-maiden asteittainen integroiminen maailmantalouteen, Lomén säännöstön säilyttäminen ja vahvistaminen sekä AKT:n yhtenäisyyden, yhteenkuuluvuuden ja solidaarisuuden vahvistaminen; varoittaa tässä yhteydessä sisällyttämästä sopimukseen osatekijöitä, joita voidaan käsitellä paremmin muissa kansainvälisissä yhteistyösopimuksissa; |
| --- | --- |

1.

korostaa, että Cotonoun sopimuksen toisella tarkistamisella on vahvistettava sopimuksen päätavoitteita, jotka ovat köyhyyden poistaminen, kestävän kehityksen edistäminen, AKT-maiden asteittainen integroiminen maailmantalouteen, Lomén säännöstön säilyttäminen ja vahvistaminen sekä AKT:n yhtenäisyyden, yhteenkuuluvuuden ja solidaarisuuden vahvistaminen; varoittaa tässä yhteydessä sisällyttämästä sopimukseen osatekijöitä, joita voidaan käsitellä paremmin muissa kansainvälisissä yhteistyösopimuksissa;

| 2. | kehottaa neuvotteluosapuolia joustavuuteen tarkistuksen päättämisen määräajan suhteen, ottaen huomioon komissiossa ja AKT:n sihteeristössä vuonna 2010 tapahtuvat institutionaaliset muutokset sekä Lissabonin sopimuksen voimaantulo ja talouskumppanuussopimusneuvottelujen mahdollinen päättäminen; |
| --- | --- |

2.

kehottaa neuvotteluosapuolia joustavuuteen tarkistuksen päättämisen määräajan suhteen, ottaen huomioon komissiossa ja AKT:n sihteeristössä vuonna 2010 tapahtuvat institutionaaliset muutokset sekä Lissabonin sopimuksen voimaantulo ja talouskumppanuussopimusneuvottelujen mahdollinen päättäminen;

| 3. | korostaa, että vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamisen on säilyttävä AKT:n ja EU:n kehitysyhteistyön yhtenä ydintavoitteena; korostaa, että Cotonoun sopimuksessa on varauduttava investointien lisäämiseen julkisiin palveluihin ja infrastruktuuriin; |
| --- | --- |

3.

korostaa, että vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamisen on säilyttävä AKT:n ja EU:n kehitysyhteistyön yhtenä ydintavoitteena; korostaa, että Cotonoun sopimuksessa on varauduttava investointien lisäämiseen julkisiin palveluihin ja infrastruktuuriin;

| 4. | katsoo, että Cotonoun sopimuksen tarkistamiseen on sisällyttävä sitoumus alustavasta rahoitusnäkymästä AKT:n ja EU:n yhteistyölle vuoden 2013 jälkeen riippumatta talouskumppanuusneuvottelujen päättämisestä; |
| --- | --- |

4.

katsoo, että Cotonoun sopimuksen tarkistamiseen on sisällyttävä sitoumus alustavasta rahoitusnäkymästä AKT:n ja EU:n yhteistyölle vuoden 2013 jälkeen riippumatta talouskumppanuusneuvottelujen päättämisestä;

III.   Alueellinen eriyttäminen ja yhdentyminen

| 5. | vaatii, että pyrkimys alueelliseen eriyttämiseen AKT-ryhmän sisällä ei saa heikentää ryhmän yhtenäisyyttä ja solidaarisuutta ja että tätä eriyttämistä ei saa soveltaa AKT:n ja EU:n suhteiden niihin näkökohtiin, joita voidaan asianmukaisesti käsitellä kaikenkattavassa AKT-EU-yhteistyössä; on tässä yhteydessä erityisen huolissaan siitä, että alueellinen eriyttäminen ei saa vaikuttaa Cotonoun sopimuksen mukaisiin yhteisiin AKT-EU-instituutioihin tai estää EU:n ja koko AKT-ryhmän välisten suhteiden vahvistumista; |
| --- | --- |

5.

vaatii, että pyrkimys alueelliseen eriyttämiseen AKT-ryhmän sisällä ei saa heikentää ryhmän yhtenäisyyttä ja solidaarisuutta ja että tätä eriyttämistä ei saa soveltaa AKT:n ja EU:n suhteiden niihin näkökohtiin, joita voidaan asianmukaisesti käsitellä kaikenkattavassa AKT-EU-yhteistyössä; on tässä yhteydessä erityisen huolissaan siitä, että alueellinen eriyttäminen ei saa vaikuttaa Cotonoun sopimuksen mukaisiin yhteisiin AKT-EU-instituutioihin tai estää EU:n ja koko AKT-ryhmän välisten suhteiden vahvistumista;

| 6. | tunnustaa alueellisten ja mantereen laajuisten organisaatioiden, erityisesti Afrikan unionin yhä tärkeämmän roolin taloudellisessa, sosiaalisessa ja institutionaalisessa ympäristössä AKT-valtioiden kehittämiseksi; katsoo kuitenkin, että kaikki Afrikan unionin tai muiden alueellisten organisaatioiden tukemiseen osoitetut varat on otettava kansallisista määrärahoista Euroopan kehitysrahaston puitteissa tai pitkän aikavälin sektorien välisistä aloitteista; painottaa tässä tarkoituksessa sitä, että AKT-EU-kehitysyhteistyöllä ja EU:n erillisillä alueellisilla strategioilla on edelleen tuettava ja vahvistettava meneillään olevaa alueellista integraatioprosessia AKT-ryhmän sisällä; |
| --- | --- |

6.

tunnustaa alueellisten ja mantereen laajuisten organisaatioiden, erityisesti Afrikan unionin yhä tärkeämmän roolin taloudellisessa, sosiaalisessa ja institutionaalisessa ympäristössä AKT-valtioiden kehittämiseksi; katsoo kuitenkin, että kaikki Afrikan unionin tai muiden alueellisten organisaatioiden tukemiseen osoitetut varat on otettava kansallisista määrärahoista Euroopan kehitysrahaston puitteissa tai pitkän aikavälin sektorien välisistä aloitteista; painottaa tässä tarkoituksessa sitä, että AKT-EU-kehitysyhteistyöllä ja EU:n erillisillä alueellisilla strategioilla on edelleen tuettava ja vahvistettava meneillään olevaa alueellista integraatioprosessia AKT-ryhmän sisällä;

IV.   Taloudellinen ja kaupallinen yhteistyö

| 7. | panee merkille, että kauppa- ja talousyhteistyötä koskevaa lukua on muutettava ottamaan huomioon Cotonoun kauppajärjestelmän voimassaolon päättyminen; vaatii kuitenkin, että uusissa määräyksissä AKT:n ja EU:n kauppajärjestelmästä on otettava WTO:n vaatimusten mukaisesti huomioon AKT-valtioiden edut ja huolenaiheet, kun otetaan huomioon niiden erilaiset talouskehityksen tasot ja rakenteelliset rasitteet, riippumatta siitä, ovatko ne tehneet talouskumppanuussopimuksia tai sanoutuneet niistä irti; |
| --- | --- |

7.

panee merkille, että kauppa- ja talousyhteistyötä koskevaa lukua on muutettava ottamaan huomioon Cotonoun kauppajärjestelmän voimassaolon päättyminen; vaatii kuitenkin, että uusissa määräyksissä AKT:n ja EU:n kauppajärjestelmästä on otettava WTO:n vaatimusten mukaisesti huomioon AKT-valtioiden edut ja huolenaiheet, kun otetaan huomioon niiden erilaiset talouskehityksen tasot ja rakenteelliset rasitteet, riippumatta siitä, ovatko ne tehneet talouskumppanuussopimuksia tai sanoutuneet niistä irti;

| 8. | kehottaa tekemään laaja-alaisen selvityksen, jotta voidaan varmistaa, että talouskumppanuussopimukset täyttävät tavoitteensa; katsoo, että tarvitaan muodollista ja kattavaa selvitystä talouskumppanuussopimukseen liittyvistä hankkeista ja että selvitys on tehtävä kaikenkattavalla AKT-EU-tasolla määriteltynä ajankohtana tulevaisuudessa; |
| --- | --- |

8.

kehottaa tekemään laaja-alaisen selvityksen, jotta voidaan varmistaa, että talouskumppanuussopimukset täyttävät tavoitteensa; katsoo, että tarvitaan muodollista ja kattavaa selvitystä talouskumppanuussopimukseen liittyvistä hankkeista ja että selvitys on tehtävä kaikenkattavalla AKT-EU-tasolla määriteltynä ajankohtana tulevaisuudessa;

| 9. | kehottaa vahvistamaan asianmukaisia määräyksiä, joilla varmistetaan, että Euroopan komissio järjestää täysimääräiset kuulemiset AKT-ryhmän kanssa ennen kuin tehdään sitoumuksia, jotka saattavat vahingoittaa AKT-alueiden integraatiota tai AKT-EU-kauppasuhteita; |
| --- | --- |

9.

kehottaa vahvistamaan asianmukaisia määräyksiä, joilla varmistetaan, että Euroopan komissio järjestää täysimääräiset kuulemiset AKT-ryhmän kanssa ennen kuin tehdään sitoumuksia, jotka saattavat vahingoittaa AKT-alueiden integraatiota tai AKT-EU-kauppasuhteita;

| 10. | korostaa, että Cotonoun sopimuksen tarkistamisella ei saa painostaa AKT-valtioita päättämään talouskumppanuusneuvotteluja; |
| --- | --- |

10.

korostaa, että Cotonoun sopimuksen tarkistamisella ei saa painostaa AKT-valtioita päättämään talouskumppanuusneuvotteluja;

V.   Poliittinen ulottuvuus

| 11. | tunnustaa, että turvallisuushäiriöt ja valtion heikkous asettavat erityisiä haasteita kehitykselle ja vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamiselle ja sen vuoksi kehottaa tukemaan AKT-EU-kehitysyhteistyössä aloitteita, joilla valvotaan käsiaseiden ja kevyiden aseiden leviämistä AKT-valtioissa ja -alueilla; |
| --- | --- |

11.

tunnustaa, että turvallisuushäiriöt ja valtion heikkous asettavat erityisiä haasteita kehitykselle ja vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamiselle ja sen vuoksi kehottaa tukemaan AKT-EU-kehitysyhteistyössä aloitteita, joilla valvotaan käsiaseiden ja kevyiden aseiden leviämistä AKT-valtioissa ja -alueilla;

| 12. | siirtolaisuuden osalta vaatii, että Cotonoun sopimuksen voimassaolevia takaisinottosopimusten kannalta merkityksellisiä määräyksiä ei saa muuttaa nykyisen tarkistamisprosessin kuluessa; |
| --- | --- |

12.

siirtolaisuuden osalta vaatii, että Cotonoun sopimuksen voimassaolevia takaisinottosopimusten kannalta merkityksellisiä määräyksiä ei saa muuttaa nykyisen tarkistamisprosessin kuluessa;

| 13. | toteaa, että Cotonoun sopimuksen 96 ja 97 artiklan mukaisten kuulemismenettelyiden olisi oltava poikkeuksellisia ja niitä olisi käytettävä ainoastaan tapauksissa, joissa kaikki muut vuoropuhelun muodot, kuten 8 artiklan mukaiset, on käytetty loppuun; katsoo kuitenkin, että tällaisissa poikkeuksellisissa olosuhteissa on tärkeää, että kumpi tahansa sopimusosapuoli voi käynnistää kuulemismenettelyn; |
| --- | --- |

13.

toteaa, että Cotonoun sopimuksen 96 ja 97 artiklan mukaisten kuulemismenettelyiden olisi oltava poikkeuksellisia ja niitä olisi käytettävä ainoastaan tapauksissa, joissa kaikki muut vuoropuhelun muodot, kuten 8 artiklan mukaiset, on käytetty loppuun; katsoo kuitenkin, että tällaisissa poikkeuksellisissa olosuhteissa on tärkeää, että kumpi tahansa sopimusosapuoli voi käynnistää kuulemismenettelyn;

VI.   Toimielimiin liittyvät näkökohdat

| 14. | korostaa AKT:n ja EU:n yhteisen edustajakokouksen muodossa ilmenevän Cotonoun sopimuksen parlamentaarisen ulottuvuuden tärkeyttä; on päättäväisesti sitoutunut sen varmistamiseen, että yhteinen edustajakokous ja kansalliset parlamentit hoitavat täysimääräisesti osuutensa Cotonoun sopimuksen puitteissa toteutetuissa toimissa ja prosesseissa; korostaa lisäksi jyrkästi vastustavansa kaikkia yrityksiä heikentää yhteisen edustajakokouksen roolia erityisesti ehdotuksilla, jotka vaikuttavat edustajakokouksen työmenetelmiin ja kokoustiheyteen; toteaa, että nämä seikat olisi jätettävä yhteisen edustajakokouksen itse määriteltäväksi; |
| --- | --- |

14.

korostaa AKT:n ja EU:n yhteisen edustajakokouksen muodossa ilmenevän Cotonoun sopimuksen parlamentaarisen ulottuvuuden tärkeyttä; on päättäväisesti sitoutunut sen varmistamiseen, että yhteinen edustajakokous ja kansalliset parlamentit hoitavat täysimääräisesti osuutensa Cotonoun sopimuksen puitteissa toteutetuissa toimissa ja prosesseissa; korostaa lisäksi jyrkästi vastustavansa kaikkia yrityksiä heikentää yhteisen edustajakokouksen roolia erityisesti ehdotuksilla, jotka vaikuttavat edustajakokouksen työmenetelmiin ja kokoustiheyteen; toteaa, että nämä seikat olisi jätettävä yhteisen edustajakokouksen itse määriteltäväksi;

| 15. | kehottaa määräämään Cotonoun sopimuksessa maakohtaisista ja alueellisista strategia-asiakirjoista, jotka toimitetaan yhteiselle edustajakokoukselle, kuten nykyisin vaaditaan Euroopan unionin neuvoston asetuksessa kymmenennen Euroopan kehitysrahaston täytäntöönpanosta (29); katsoo tämän saavuttamiseksi, että yhteistä edustajakokousta ja kansallisia ja alueellisia parlamentteja on kuultava näiden strategia-asiakirjojen laatimisen yhteydessä; |
| --- | --- |

15.

kehottaa määräämään Cotonoun sopimuksessa maakohtaisista ja alueellisista strategia-asiakirjoista, jotka toimitetaan yhteiselle edustajakokoukselle, kuten nykyisin vaaditaan Euroopan unionin neuvoston asetuksessa kymmenennen Euroopan kehitysrahaston täytäntöönpanosta (29); katsoo tämän saavuttamiseksi, että yhteistä edustajakokousta ja kansallisia ja alueellisia parlamentteja on kuultava näiden strategia-asiakirjojen laatimisen yhteydessä;

| 16. | vaatii, että Cotonoun sopimuksessa annetaan määräys, jolla sallitaan yhteiselle edustajakokoukselle maakohtaisten ja alueellisten strategioiden täytäntöönpanon valvonta; |
| --- | --- |

16.

vaatii, että Cotonoun sopimuksessa annetaan määräys, jolla sallitaan yhteiselle edustajakokoukselle maakohtaisten ja alueellisten strategioiden täytäntöönpanon valvonta;

| 17. | on vakuuttunut siitä, että AKT:n kansallisilla parlamenteilla voi olla keskeinen rooli kaikissa AKT:n ja EU:n suhteiden näkökohdissa; kehottaa antamaan kansallisille parlamenteille Cotonoun sopimuksen täytäntöönpanoa, erityisesti kehitysyhteistyötoimien ja ohjelmien ohjelmasuunnittelua, täytäntöönpanoa, seurantaa ja arviointia koskevan valvontavastuun; vaatii erityisesti kansallisilta parlamenteilta ja korkeimmilta tilintarkastuselimiltä tehokkaita toimenpiteitä talonarviotuen valvontaa varten; vaatii valmiuksien kehittämistä AKT-maiden parlamenteissa, jotta ne voivat tehokkaasti toteuttaa molemmat edellä mainitut tehtävät; |
| --- | --- |

17.

on vakuuttunut siitä, että AKT:n kansallisilla parlamenteilla voi olla keskeinen rooli kaikissa AKT:n ja EU:n suhteiden näkökohdissa; kehottaa antamaan kansallisille parlamenteille Cotonoun sopimuksen täytäntöönpanoa, erityisesti kehitysyhteistyötoimien ja ohjelmien ohjelmasuunnittelua, täytäntöönpanoa, seurantaa ja arviointia koskevan valvontavastuun; vaatii erityisesti kansallisilta parlamenteilta ja korkeimmilta tilintarkastuselimiltä tehokkaita toimenpiteitä talonarviotuen valvontaa varten; vaatii valmiuksien kehittämistä AKT-maiden parlamenteissa, jotta ne voivat tehokkaasti toteuttaa molemmat edellä mainitut tehtävät;

| 18. | tunnustaa, että muilla kuin valtiollisilla toimijoilla on keskeinen tehtävä avoimuuden ja demokraattisen legitiimiyden lisäämisessä ja siinä, että kansalaiset kykenevät tehokkaammin valvomaan hallitustensa toimia; korostaa sen vuoksi, että EU:n ja AKT-maiden ei-valtiollisten toimijoiden osallistumista on kannustettava; |
| --- | --- |

18.

tunnustaa, että muilla kuin valtiollisilla toimijoilla on keskeinen tehtävä avoimuuden ja demokraattisen legitiimiyden lisäämisessä ja siinä, että kansalaiset kykenevät tehokkaammin valvomaan hallitustensa toimia; korostaa sen vuoksi, että EU:n ja AKT-maiden ei-valtiollisten toimijoiden osallistumista on kannustettava;

VII.   Kehitysyhteistyö

| 19. | vaatii kiinnittämään Cotonoun sopimuksessa enemmän huomiota siihen, että olisi pikaisesti toteutettava tehokkaampia toimia vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamiseen erityisesti, kuin otetaan huomioon vuoden 2015 määräajan asettama haaste ja lähestyminen; vaatii sen vuoksi painokkaasti, että vuosituhannen kehitystavoitealoihin liittyvää rahoitusta ei saa ohjata vuosituhannen kehitystavoitteisiin epäsuoremmin liittyvien sektorien välisten aloitteiden tukemiseen; |
| --- | --- |

19.

vaatii kiinnittämään Cotonoun sopimuksessa enemmän huomiota siihen, että olisi pikaisesti toteutettava tehokkaampia toimia vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamiseen erityisesti, kuin otetaan huomioon vuoden 2015 määräajan asettama haaste ja lähestyminen; vaatii sen vuoksi painokkaasti, että vuosituhannen kehitystavoitealoihin liittyvää rahoitusta ei saa ohjata vuosituhannen kehitystavoitteisiin epäsuoremmin liittyvien sektorien välisten aloitteiden tukemiseen;

| 20. | kiinnittää huomiota Pariisin julistuksessa ja Accran toimintasuunnitelmassa vahvistettujen, avun tehokkuutta koskevien perisaatteiden sekä kehitysyhteistyöpolitiikan työnjakoa koskevissa EU:n menettelysäännöissä (30) vahvistettujen avunantajamaiden toimien yhteensovittamista koskevien periaatteiden merkitystä; pitää niitä oleellisen tärkeinä kehitysyhteistyövarojen käytön tehostamisessa ja kehottaa sen vuoksi ottamaan nämä periaatteet täysimääräisesti huomioon Cotonoun sopimuksen tarkistamisessa; |
| --- | --- |

20.

kiinnittää huomiota Pariisin julistuksessa ja Accran toimintasuunnitelmassa vahvistettujen, avun tehokkuutta koskevien perisaatteiden sekä kehitysyhteistyöpolitiikan työnjakoa koskevissa EU:n menettelysäännöissä (30) vahvistettujen avunantajamaiden toimien yhteensovittamista koskevien periaatteiden merkitystä; pitää niitä oleellisen tärkeinä kehitysyhteistyövarojen käytön tehostamisessa ja kehottaa sen vuoksi ottamaan nämä periaatteet täysimääräisesti huomioon Cotonoun sopimuksen tarkistamisessa;

| 21. | vaatii lisäämään Euroopan kehitysrahaston ja Euroopan investointipankin uuden kehitysmandaatin välistä yhdenmukaisuutta; |
| --- | --- |

21.

vaatii lisäämään Euroopan kehitysrahaston ja Euroopan investointipankin uuden kehitysmandaatin välistä yhdenmukaisuutta;

| 22. | pitää ilahduttavana Lissabonin sopimukseen kirjattua EU:n sitoutumista, jonka mukaan ”unioni ottaa huomioon kehitysyhteistyöpolitiikan tavoitteet toteuttaessaan muita sellaisia politiikkoja, jotka voivat vaikuttaa kehitysmaihin” (31); on kuitenkin huolissaan komission tiedonannosta kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuudesta (32), jolla otetaan käyttöön erilainen kehitykseen vaikuttavia politiikkoja koskeva lähestymistapa; vaatii tässä yhteydessä, että EU:n kehitykseen vaikuttavia politiikkoja koskevassa lähestymistavassa otetaan täysimääräisesti huomioon AKT-valtioiden kehityksen painopistealueet. |
| --- | --- |

22.

pitää ilahduttavana Lissabonin sopimukseen kirjattua EU:n sitoutumista, jonka mukaan ”unioni ottaa huomioon kehitysyhteistyöpolitiikan tavoitteet toteuttaessaan muita sellaisia politiikkoja, jotka voivat vaikuttaa kehitysmaihin” (31); on kuitenkin huolissaan komission tiedonannosta kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuudesta (32), jolla otetaan käyttöön erilainen kehitykseen vaikuttavia politiikkoja koskeva lähestymistapa; vaatii tässä yhteydessä, että EU:n kehitykseen vaikuttavia politiikkoja koskevassa lähestymistavassa otetaan täysimääräisesti huomioon AKT-valtioiden kehityksen painopistealueet.

---

(1)  Hyväksytty 3. joulukuuta 2009 AKT:n ja EU:n yhteisessä parlamentaarisessa edustajakokouksessa Luandassa (Angolassa).

1

(2)  KOM(2009)0160 lopullinen.

2

(3)  Hyväksytty 3. joulukuuta 2009 AKT:n ja EU:n yhteisessä parlamentaarisessa edustajakokouksessa Luandassa (Angolassa).

3

(4)  KOM(2009)0160 lopullinen.

4

(5)  FAO news report, 19. kesäkuuta 2009.

5

(6)  Hyväksytty 3. joulukuuta 2009 AKT:n ja EU:n yhteisessä parlamentaarisessa edustajakokouksessa Luandassa (Angolassa).

6

(7)  EYVL C 374, 28.12.2000, s. 5.

7

(8)  KOM(2001)0681.

8

(9)  P5_ta(2002)0223.

9

(10)  EYVL C 168, 13.7.2002, s. 2.

10

(11)  7619/1/05, puheenjohtajan päätelmien liite 1.

11

(12)  KOM(2005)0206.

12

(13)  EUVL C 292, 24.11.2005, s. 5.

13

(14)  EUVL L 327, 24.11.2006, s. 30.

14

(15)  EUVL L 378, 27.12.2006, s. 32.

15

(16)  KOM(2007)0498.

16

(17)  EUVL C 282, 24.11.2007, s. 16.

17

(18)  KOM(2009)0200 lopullinen.

18

(19)  SEK(2009)0549 lopullinen.

19

(20)  YK:n määritelmä.

20

(21)  Yhdistyneiden Kansakuntien nuorisoraportti vuodelta 2007, s. 238.

21

(22)  Global trends in women’s access to decent work, ILO, Occasional papers No. 43, toukokuu 2009, s. 18.

22

(23)  Men and women with disabilities in the EU: statistical analysis of the LFS ad hoc module and the EU-SILC – loppuraportti, 2007, s. 94.

23

(24)  Hyväksytty 3. joulukuuta 2009 AKT:n ja EU:n yhteisessä parlamentaarisessa edustajakokouksessa Luandassa (Angolassa).

24

(25)  P6_TA-PROV(2009)0089. Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

25

(26)  AKT-EU/100.383/09/lopullinen, EUVL C 221, 14.9.2009, s. 31.

26

(27)  Hyväksytty 3. joulukuuta 2009 AKT:n ja EU:n yhteisessä parlamentaarisessa edustajakokouksessa Luandassa (Angolassa).

27

(28)  P6_TA-PROV(2009)0392. Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

28

(29)  Neuvoston asetus (EY) N:o 617/2007, annettu 14.5.2007, kymmenennen Euroopan kehitysrahaston täytäntöönpanosta AKT–EY-kumppanuussopimuksen mukaisesti (EUVL L 152, 13.6.2007, s. 1-13).

29

(30)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle KOM(2007)0072 lopullinen.

30

(31)  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 208 artiklan 1 kohta.

31

(32)  Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: poliittisen toimintakehyksen laatiminen koko unionin lähestymistavalle, KOM (2009)0458, 15. syyskuuta 2009, lopullinen.

32

---