# Euroopa Liidu C 64/2010

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2010.064.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 64 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 53. köide16. märts 2010 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2010.064.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 64

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

53. köide16. märts 2010

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 064/01 | Euro vahetuskurss | 1 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2010/C 064/02 | Väljavõte Euroopa Parlamendi ja nõukogu aasta direktiivi 2001/24/EÜ (krediidiasutuste saneerimise ja likvideerimise kohta) kohaselt aktsiaseltsi Landsbanki Luksembourg S.A. suhtes tehtud otsusest | 2 |
| 2010/C 064/03 | Väljavõte Euroopa Parlamendi ja nõukogu aasta direktiivi 2001/24/EÜ (krediidiasutuste saneerimise ja likvideerimise kohta) kohaselt aktsiaseltsi Landsbanki Luksembourg S.A. suhtes tehtud otsusest | 3 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2010/C 064/01

Euro vahetuskurss

1

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2010/C 064/02

Väljavõte Euroopa Parlamendi ja nõukogu aasta direktiivi 2001/24/EÜ (krediidiasutuste saneerimise ja likvideerimise kohta) kohaselt aktsiaseltsi Landsbanki Luksembourg S.A. suhtes tehtud otsusest

2

2010/C 064/03

Väljavõte Euroopa Parlamendi ja nõukogu aasta direktiivi 2001/24/EÜ (krediidiasutuste saneerimise ja likvideerimise kohta) kohaselt aktsiaseltsi Landsbanki Luksembourg S.A. suhtes tehtud otsusest

3

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 064/04 | Konkursikutse – EACEA/11/10 – Programm Aktiivsed noored – Meede 3.2 – Noored maailmas: koostöö muude kui Euroopa Liidu naaberriikidega | 4 |
| 2010/C 064/05 | Konkursikutse – ELi kiirreageerimisvõimet käsitlevad ettevalmistavad meetmed | 8 |
| | Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO) |
| 2010/C 064/06 | Teade avaliku konkursi korraldamise kohta EPSO/AD/177/10 | 9 |
| | ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 064/07 | Teade Hiina Rahvavabariigist pärit polüesterstaapelkiu impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta | 10 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 064/08 | Riigiabi – Ungari – Riigiabi C 31/09 (ex N 113/09) – Abi ettevõtjale Audi Hungaria Motor Kft. – Kutse märkuste esitamiseks EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohaselt (
  1
  ) | 15 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 064/09 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine | 32 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

2010/C 064/04

Konkursikutse – EACEA/11/10 – Programm Aktiivsed noored – Meede 3.2 – Noored maailmas: koostöö muude kui Euroopa Liidu naaberriikidega

4

2010/C 064/05

Konkursikutse – ELi kiirreageerimisvõimet käsitlevad ettevalmistavad meetmed

8

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO)

2010/C 064/06

Teade avaliku konkursi korraldamise kohta EPSO/AD/177/10

9

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2010/C 064/07

Teade Hiina Rahvavabariigist pärit polüesterstaapelkiu impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta

10

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2010/C 064/08

Riigiabi – Ungari – Riigiabi C 31/09 (ex N 113/09) – Abi ettevõtjale Audi Hungaria Motor Kft. – Kutse märkuste esitamiseks EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohaselt (
  1
  )

ex

1

15

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2010/C 064/09

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 16.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 64/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 64/1

---

Euro vahetuskurss (1)

15. märts 2010

2010/C 64/01

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3705 |
| JPY | Jaapani jeen | 124,30 |
| DKK | Taani kroon | 7,4414 |
| GBP | Inglise nael | 0,91050 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,7143 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,4527 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,0155 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,490 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 264,60 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7076 |
| PLN | Poola zlott | 3,8950 |
| RON | Rumeenia leu | 4,0880 |
| TRY | Türgi liir | 2,0922 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5022 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3972 |
| HKD | Hongkongi dollar | 10,6338 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,9567 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,9146 |
| KRW | Korea won | 1 555,38 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 10,1427 |
| CNY | Hiina jüaan | 9,3550 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,2500 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 12 566,08 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,5507 |
| PHP | Filipiini peeso | 62,655 |
| RUB | Vene rubla | 40,2696 |
| THB | Tai baht | 44,670 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,4180 |
| MXN | Mehhiko peeso | 17,2053 |
| INR | India ruupia | 62,4850 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3705

JPY

Jaapani jeen

124,30

DKK

Taani kroon

7,4414

GBP

Inglise nael

0,91050

SEK

Rootsi kroon

9,7143

CHF

Šveitsi frank

1,4527

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,0155

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,490

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

264,60

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7076

PLN

Poola zlott

3,8950

RON

Rumeenia leu

4,0880

TRY

Türgi liir

2,0922

AUD

Austraalia dollar

1,5022

CAD

Kanada dollar

1,3972

HKD

Hongkongi dollar

10,6338

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,9567

SGD

Singapuri dollar

1,9146

KRW

Korea won

1 555,38

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

10,1427

CNY

Hiina jüaan

9,3550

HRK

Horvaatia kuna

7,2500

IDR

Indoneesia ruupia

12 566,08

MYR

Malaisia ringit

4,5507

PHP

Filipiini peeso

62,655

RUB

Vene rubla

40,2696

THB

Tai baht

44,670

BRL

Brasiilia reaal

2,4180

MXN

Mehhiko peeso

17,2053

INR

India ruupia

62,4850

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 16.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 64/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 64/2

---

Väljavõte Euroopa Parlamendi ja nõukogu aasta direktiivi 2001/24/EÜ (krediidiasutuste saneerimise ja likvideerimise kohta) kohaselt aktsiaseltsi Landsbanki Luksembourg S.A. suhtes tehtud otsusest

2010/C 64/02

| Landsbanki Luxembourg S.A. |
| --- |
| 2-4, rue Beck |
| 1222 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| No RC B78804 |

Landsbanki Luxembourg S.A.

2-4, rue Beck

1222 Luxembourg

LUXEMBOURG

No RC B78804

24. veebruari 2010. aasta otsusega muutis Luksemburgi Ringkonnakohus oma viieteistkümnendal istungil, millel käsitleti majandusküsimusi, piiratud vastutusega äriühingu Landsbanki Luxembourg S.A., registrijärgse asukohaga 2-4, rue Beck, 1222 Luxembourg, LUXEMBOURG, likvideerimismenetluse tingimusi alljärgneval viisil.

Lõplikuks kuupäevaks, milleks eelisõigusega ja harilikud võlausaldajad peavad äriühingult Landsbanki Luxembourg S.A. dividendide saamiseks nõude esitama, on määratud 14. mai 2010; selleks tuleb vähemalt 45 päeva enne nimetatud kuupäeva avaldada kõigi äriühingu Landsbanki Luxembourg S.A. likvideerimismenetluse alguse seisuga teada olevate võlausaldajate jaoks, kes ei ole veel nõuet esitanud, kohtuotsuses nimetatud üleriiklikes ja rahvusvahelistes ajalehtedes üleskutse selline nõue esitada; vastasel korral jäetakse võlausaldaja likvideerimismenetlusest välja ja ta kaotab kõik kõnesoleva äriühingu likvideerimisega seotud õigused.

Äriseadustiku artikli 508 sätet, mille kohaselt võib „nõudeid siiski esitada kuni dividendide lõpliku väljamaksmiseni”, ei kohaldata.

Rahuldatavate nõuete loendid tehakse võlausaldajatele kohtu ruumides konsulteerimise eesmärgil kättesaadavaks ning viimastel on võimalus esitada sellele 12. detsembri 2008. aasta likvideerimiskorralduse kohaselt veebruari, aprilli, juuni, septembri, oktoobri ja novembri kümne esimese päeva jooksul vastuväiteid.

Kohtuotsust täidetakse ajutiselt, ilma edasikaebamisõiguse ja tagatisteta.

Finantssektori seaduse muudetud versiooni artikli 61 lõike 2 järgi avaldatakse käesoleva otsuse väljavõte pärast selle väljakuulutamist kaheksa päeva jooksul Euroopa Liidu Teataja C-osa äriühingute ja ühenduste eriväljaandes ning ajalehtedes Luxemburger Wort, Tageblatt, Financial Times, Le Monde, El Pais ja Morgan Blaðið.

Käesolev dokument on prantsuskeelse kohtuotsuse tõlge; kui tõlke ja prantsuskeelse versiooni vahel on erinevusi, kehtib prantsuskeelne versioon.

Äriühingu Landsbanki Luxembourg S.A. kohtuliku likvideerija nimel

Yvette HAMILIUS

---

| 16.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 64/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 64/3

---

Väljavõte Euroopa Parlamendi ja nõukogu aasta direktiivi 2001/24/EÜ (krediidiasutuste saneerimise ja likvideerimise kohta) kohaselt aktsiaseltsi Landsbanki Luksembourg S.A. suhtes tehtud otsusest

2010/C 64/03

| Landsbanki Luxembourg S.A. |
| --- |
| 2-4, rue Beck |
| 1222 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| No RC B78804 |

Landsbanki Luxembourg S.A.

2-4, rue Beck

1222 Luxembourg

LUXEMBOURG

No RC B78804

Nõuete esitamise lõplik kuupäev

Landsbanki Luxebourg S.A. likvideerimisel on nõuete esitamise lõplik kuupäev ametlikult kindlaks määratud.

Nõuete esitamise lõplik kuupäev: 14. mai 2010

Viimane kuupäev, millal võlausaldajad saavad esitada nõudeid Landsbanki Luxembourg S.A. likvideerimisega seoses dividendide saamiseks, on ametlikult 14. mai 2010. Võlausaldajad, kes ei ole selleks kuupäevaks nõuet esitanud, kaotavad õiguse dividende saada.

Nõue koos kõigi tõendavate dokumentidega tuleb saata võimalikult kiiresti järgmisel aadressil:

| Tribunal d’arrondissement de Luxembourg, XVème chambre |
| --- |
| Cité judiciaire — Bâtiment Commerce |
| 7, rue du St-Esprit |
| 2080 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |

Tribunal d’arrondissement de Luxembourg, XVème chambre

Cité judiciaire — Bâtiment Commerce

7, rue du St-Esprit

2080 Luxembourg

LUXEMBOURG

Soovitatav on saata nõue tähtkirjaga, nii et selle kättesaamise kuupäeva oleks võimalik hiljem kontrollida.

Esitatud nõuded

Kõik, kes on esitanud nõude, mille kättesaamist ei ole likvideerija praeguseks kinnitanud, peaksid temaga viivitamatult ühendust võtma, kasutades selleks käesoleva teatise lõpus esitatud kontaktandmeid.

Likvideerimiskulud/likvideerimisega seotud teenused

Kõik, kes on likvideerimisega seoses teenuseid osutanud või kellel on muu likvideerimise käigus tehtud kulutustega seotud maksenõue ning kellele ei ole veel makstud, peaksid viivitamatult likvideerijaga ühendust võtma, kasutades selleks teatise lõpus esitatud kontaktandmeid.

Likvideerimise edasine käik

Likvideerija jätkab võlgnevuste sissenõudmist ning menetlust ei lõpetata enne, kui kõik sissenõudmismeetmed on rakendatud.

| Landsbanki Luxembourg S.A. in Liquidation |
| --- |
| 2-4, rue Beck |
| 1222 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| Tel +352 2619291 |
| Faks +352 26192929 |
| E-post: customerrelations@landsbanki.lu |

Landsbanki Luxembourg S.A. in Liquidation

2-4, rue Beck

1222 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tel +352 2619291

Faks +352 26192929

E-post: customerrelations@landsbanki.lu

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 16.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 64/4 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 64/4

---

KONKURSIKUTSE – EACEA/11/10

Programm „Aktiivsed noored”

Meede 3.2 – „Noored maailmas”: koostöö muude kui Euroopa Liidu naaberriikidega

2010/C 64/04

1.   EESMÄRGID JA KIRJELDUS

Käesoleva konkursikutse eesmärk on toetada projekte, millega edendatakse noortevaldkonna koostööd programmi „Aktiivsed noored” riikide ja nende partnerriikide vahel, mis ei ole Euroopa Liidu naaberriigid (riigid, kes on Euroopa Liiduga sõlminud noortevaldkonna käsitleva lepingu). Konkursikutse kaudu antakse projektidele toetust.

Eesmärgid on järgmised:

| — | parandada noorte ja noorsootöötajate liikuvust; |
| --- | --- |

—

parandada noorte ja noorsootöötajate liikuvust;

| — | edendada noorte otsustusõigust ja aktiivset osalemist; |
| --- | --- |

—

edendada noorte otsustusõigust ja aktiivset osalemist;

| — | aidata kaasa noorteorganisatsioonide ja -struktuuride suutlikkuse suurendamisele, et need saaksid aidata kaasa kodanikuühiskonna arendamisele; |
| --- | --- |

—

aidata kaasa noorteorganisatsioonide ja -struktuuride suutlikkuse suurendamisele, et need saaksid aidata kaasa kodanikuühiskonna arendamisele;

| — | edendada noorte- ja mitteformaalhariduse valdkonnas koostööd ning kogemuste ja hea tava vahetamist; |
| --- | --- |

—

edendada noorte- ja mitteformaalhariduse valdkonnas koostööd ning kogemuste ja hea tava vahetamist;

| — | aidata kaasa noorsoopoliitika, noorsootöö ja vabatahtliku tegevuse arendamisele ja |
| --- | --- |

—

aidata kaasa noorsoopoliitika, noorsootöö ja vabatahtliku tegevuse arendamisele ja

| — | arendada noorteorganisatsioonide vahelisi püsivaid partnerlussuhteid ja võrgustikke. |
| --- | --- |

—

arendada noorteorganisatsioonide vahelisi püsivaid partnerlussuhteid ja võrgustikke.

Eelistatakse neid projekte, mis kajastavad kõige paremini programmi „Aktiivsed noored” püsivaid prioriteete, mis on järgmised:

| — | noorte osalus; |
| --- | --- |

—

noorte osalus;

| — | kultuuriline mitmekesisus; |
| --- | --- |

—

kultuuriline mitmekesisus;

| — | Euroopa kodakondsus; |
| --- | --- |

—

Euroopa kodakondsus;

| — | vähemate võimalustega noorte kaasamine. |
| --- | --- |

—

vähemate võimalustega noorte kaasamine.

Eelistatakse samuti neid projekte, mis kajastavad konkursikutse järgmisi aastaprioriteete:

| — | noori mõjutavad globaalsed teemad, nagu kliimamuutused, jätkusuutlik areng, ränne ja aastatuhande arengueesmärgid (1); |
| --- | --- |

—

noori mõjutavad globaalsed teemad, nagu kliimamuutused, jätkusuutlik areng, ränne ja aastatuhande arengueesmärgid (1);

| — | võitlus vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega (2); |
| --- | --- |

—

võitlus vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega (2);

| — | Euroopa–Aafrika dialoogi tugevdamine, kogemuste vahetamine ja koostöö noortevaldkonnas (3). |
| --- | --- |

—

Euroopa–Aafrika dialoogi tugevdamine, kogemuste vahetamine ja koostöö noortevaldkonnas (3).

Geograafiline ulatus

Vastavalt käesoleva konkursikutse punktis 5.2 määratletud geograafilisele ulatusele ja lisaks eelmainitud prioriteetidele, mis tulenevad 30. novembril 2009 Nanjingis toimunud Hiina ja Euroopa Liidu 12. tippkohtumisel tehtud ühisavaldusest, (4) milles nimetati 2011. aasta Euroopa-Hiina noorteaastaks, pööratakse erilist tähelepanu Euroopa Liidu ja Hiina dialoogi ja koostööd tugevdavatele noortevaldkonna projektidele, aidates kaasa Euroopa-Hiina noorteaasta läbiviimisele.

2.   ABIKÕLBLIKUD TAOTLEJAD

Taotlusi võivad esitada mittetulundusorganisatsioonid. Sellised organisatsioonid võivad olla:

| — | valitsusvälised organisatsioonid (vabaühendused); |
| --- | --- |

—

valitsusvälised organisatsioonid (vabaühendused);

| — | piirkondliku või kohaliku tasandi avalik-õiguslikud asutused või |
| --- | --- |

—

piirkondliku või kohaliku tasandi avalik-õiguslikud asutused või

| — | riiklikud noortenõukogud. |
| --- | --- |

—

riiklikud noortenõukogud.

Sama kehtib ka partnerorganisatsioonide kohta.

Taotlejad peavad taotluse esitamise tähtpäevaks olema ühes programmiriigis vähemalt kaks (2) aastat seaduslikult registreeritud. Programmiriigid on järgmised:

| — | Euroopa Liidu liikmesriigid: Austria, Belgia, Bulgaaria, Eesti, Hispaania, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Küpros, Leedu, Luksemburg, Läti, Madalmaad, Malta, Poola, Portugal, Prantsusmaa, Rootsi, Rumeenia, Saksamaa, Slovakkia, Sloveenia, Soome, Taani, Tšehhi Vabariik, Ungari, Ühendkuningriik (5); |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu liikmesriigid: Austria, Belgia, Bulgaaria, Eesti, Hispaania, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Küpros, Leedu, Luksemburg, Läti, Madalmaad, Malta, Poola, Portugal, Prantsusmaa, Rootsi, Rumeenia, Saksamaa, Slovakkia, Sloveenia, Soome, Taani, Tšehhi Vabariik, Ungari, Ühendkuningriik (5);

| — | Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) lepingu osalised Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) riigid: Island, Liechtenstein ja Norra; |
| --- | --- |

—

Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) lepingu osalised Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) riigid: Island, Liechtenstein ja Norra;

| — | ühinemiseelse strateegia raames abi saavad kandidaatriigid kooskõlas üldpõhimõtete ja -tingimustega, mis on sätestatud nende riikidega sõlmitud raamkokkulepetes nende osalemise kohta Euroopa Liidu programmides: Türgi. |
| --- | --- |

—

ühinemiseelse strateegia raames abi saavad kandidaatriigid kooskõlas üldpõhimõtete ja -tingimustega, mis on sätestatud nende riikidega sõlmitud raamkokkulepetes nende osalemise kohta Euroopa Liidu programmides: Türgi.

Projektidesse tuleb kaasata partnereid vähemalt neljast eri riigist (taotlejaorganisatsioon kaasa arvatud), sealhulgas vähemalt kaks programmiriiki, millest vähemalt üks on Euroopa Liidu liikmesriik, ja kaks partnerriiki.

3.   ABIKÕLBLIKUD TEGEVUSED JA TAOTLUSED

Projekt peab sisaldama mittetulunduslikku laadi tegevusi, mis on seotud noorsoo- ja mitteformaalse hariduse valdkonnaga.

Projekt peab algama ajavahemikus 1. novembrist 2010 kuni 31. detsembrini 2010 ja selle vähim kestus on 6 kuud ja suurim kestus 12 kuud.

Arvesse võetakse ainult trükikirjas taotlusi, mis on esitatud ühes ELi ametlikus keeles täielikult täidetud ametlikul taotlusvormil ja saadetud ettenähtud tähtpäevaks (17. aprillini 2010). Taotlus tuleb saata ühtses paketis ja ühes eksemplaris (originaaldokument). Taotlusele peab kuupäeva ja allkirja (nõutav on originaalallkiri) kirjutama isik, kes on volitatud taotleva organisatsiooni nimel võtma õiguslikult siduvaid kohustusi.

Taotlusvormile tuleb lisada taotlejaorganisatsiooni ametlik kaaskiri, dokumendid tema finants- ja tegutsemissuutlikkuse tõendamiseks ning kõik muud taotlusvormis nõutud dokumendid.

Taotlejad peavad esitama tulude ja kulude osas tasakaalustatud eelarve ning järgima ühenduse kaasrahastamise ülemmäära, mis on 80 % projekti abikõlblikest kogukuludest. Maksimaalne toetus ei või ületada 100 000 eurot.

4.   TOETUSE ANDMISE KRITEERIUMID

Abikõlblikke taotlusi hinnatakse järgmiste kriteeriumide alusel.

Kvaliteedikriteeriumid

Kvaliteedikriteeriumid annavad 80 % hindamismenetluses jagatavatest punktidest (tegur 4).

—   Vastavus konkursikutse eesmärkidele ja prioriteetidele

Hinnatakse järgmisi aspekte:

| a) | kas projekt vastab programmi „Aktiivsed noored” üldeesmärkidele; |
| --- | --- |

a)

kas projekt vastab programmi „Aktiivsed noored” üldeesmärkidele;

| b) | kas projekt vastab käesoleva konkursikutse eesmärkidele, prioriteetidele (sh geograafiline rõhuasetus) ja teemadele. |
| --- | --- |

b)

kas projekt vastab käesoleva konkursikutse eesmärkidele, prioriteetidele (sh geograafiline rõhuasetus) ja teemadele.

—   Projekti ja selle töömeetodite kvaliteet

Hinnatakse järgmisi aspekte:

| a) | projekti ulatus; teisisõnu projekti mitmekordistav mõju ja eelkõige tema püsiv mõju ning pikaajaline elujõulisus; |
| --- | --- |

a)

projekti ulatus; teisisõnu projekti mitmekordistav mõju ja eelkõige tema püsiv mõju ning pikaajaline elujõulisus;

| b) | tööprogrammi kvaliteet, pidades silmas selle sisu ja metodoloogiat, selgust ja järjekindlust; |
| --- | --- |

b)

tööprogrammi kvaliteet, pidades silmas selle sisu ja metodoloogiat, selgust ja järjekindlust;

| c) | noorte aktiivne osalemine projektis; |
| --- | --- |

c)

noorte aktiivne osalemine projektis;

| d) | projekti nähtavus, pidades silmas projekti tulemuste levitamiseks ja kasutamiseks kavandatud meetmete kvaliteeti; |
| --- | --- |

d)

projekti nähtavus, pidades silmas projekti tulemuste levitamiseks ja kasutamiseks kavandatud meetmete kvaliteeti;

| e) | partnerluse kvaliteet ja eelkõige ülesannete selgus, kirjeldus selle kohta, milline on partneri tegelik osa koostöös, samuti partnerite kogemus ja motivatsioon projekti elluviimiseks; |
| --- | --- |

e)

partnerluse kvaliteet ja eelkõige ülesannete selgus, kirjeldus selle kohta, milline on partneri tegelik osa koostöös, samuti partnerite kogemus ja motivatsioon projekti elluviimiseks;

| f) | eelarve vastavus tööprogrammis kavandatud tegevustele. |
| --- | --- |

f)

eelarve vastavus tööprogrammis kavandatud tegevustele.

Kvantiteedikriteeriumid

Kvantiteedikriteeriumid annavad 20 % hindamismenetluses jagatavatest punktidest (tegur 1).

—   Projektis osalejate ja selle edendajate profiil ja arv

| a) | partnerluse tasakaalustatus, mis peab toimima kahel tasandil: projektid peavad hõlmama võrdsel hulgal organisatsioone nii programmiriikides kui ka partnerriikides, samuti tagama rahvusrühmade õiglase esindatuse; |
| --- | --- |

a)

partnerluse tasakaalustatus, mis peab toimima kahel tasandil: projektid peavad hõlmama võrdsel hulgal organisatsioone nii programmiriikides kui ka partnerriikides, samuti tagama rahvusrühmade õiglase esindatuse;

| b) | projektis osalevate partnerite arv ja partnerlusega hõlmatud riikide arv; |
| --- | --- |

b)

projektis osalevate partnerite arv ja partnerlusega hõlmatud riikide arv;

| c) | projektis vahetult osalevate noorte ja noorsootöötajate arv. |
| --- | --- |

c)

projektis vahetult osalevate noorte ja noorsootöötajate arv.

5.   EELARVE

Käesoleva konkursi raames projektide kaasrahastamiseks eraldatav kogusumma on hinnanguliselt ligikaudu 2 600 000 eurot.

Ameti rahaline abi ei või ületada 80 % projekti abikõlblikest kogukuludest. Toetuse suurim suurus on 100 000 eurot.

Amet jätab endale õiguse kõiki ettenähtud vahendeid mitte välja jagada.

6.   TAOTLUSTE ESITAMISE TÄHTAEG

Taotlused tuleb saata hiljemalt 17.5.2010 järgmisele aadressile:

| Education, Audiovisual and Culture Executive Agency |
| --- |
| ‘Youth in Action’ Programme — EACEA/11/10 |
| BOUR 4/029 |
| Avenue du Bourget 1 |
| 1140 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Education, Audiovisual and Culture Executive Agency

‘Youth in Action’ Programme — EACEA/11/10

BOUR 4/029

Avenue du Bourget 1

1140 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

| — | tavalise postiga (arvestatakse postitempli kuupäeva); |
| --- | --- |

—

tavalise postiga (arvestatakse postitempli kuupäeva);

| — | kullerpostiga (arvestatakse kullerpostiettevõtte kviitungi kuupäeva; üleandmiskuupäeva kandva kviitungi koopia tuleb lisada taotlusvormile). |
| --- | --- |

—

kullerpostiga (arvestatakse kullerpostiettevõtte kviitungi kuupäeva; üleandmiskuupäeva kandva kviitungi koopia tuleb lisada taotlusvormile).

Faksi või e-posti teel saadetud taotlusi vastu ei võeta.

7.   LISATEAVE

Üksikasjalikud taotlemisjuhised ja taotlusvormid on veebiaadressil:

http://eacea.ec.europa.eu/youth/funding/2010/call_action_3_2_en.php

Taotlused tuleb esitada ettenähtud vormil ja need peavad sisaldama kõiki nõutud lisasid ning andmeid.

---

(1)  Lisateave: http://www.undp.org/mdg/basics.shtml

(2)  Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1098/2008/EÜ vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta (2010) kohta.

(3)  Lisateave: http://ec.europa.eu/development/geographical/regionscountries/euafrica_en.cfm

(4)  Avaldus on aadressil http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/er/111567.pdf

(5)  Programmi „Aktiivsed noored” raames on abikõlblikud ka ülemeremaade ja -territooriumide isikud ning asjakohastel juhtudel ka ülemeremaade ja -territooriumide avalikud ning eraõiguslikud asutused ja institutsioonid, mille suhtes kohaldatakse programmi eeskirju ja nendes liikmesriikides kehtivat korda, millega ülemeremaad ja -territooriumid on seotud. Kõnealuste ülemeremaade ja -territooriumide loend on esitatud nõukogu 27. novembri 2001. aasta otsuse 2001/822/EÜ (ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise kohta Euroopa Ühendusega (ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsus)) 1A lisas, (EÜT L 314, 30.11.2001). http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CONSLEG:2001D0822:20011202:ET:PDF

---

| 16.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 64/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 64/8

---

Konkursikutse – ELi kiirreageerimisvõimet käsitlevad ettevalmistavad meetmed

2010/C 64/05

| 1. | Euroopa Komisjoni kodanikukaitse eest vastutava peadirektoraadi kodanikukaitse – katastroofidele reageerimise üksus esitab konkursikutse, et leida ELi kodanikukaitse kiirreageerimisvõimet käsitlevaid projekte, mis võiksid saada rahalist abi. Kõnealust rahalist abi antakse toetustena. |
| --- | --- |

1.

Euroopa Komisjoni kodanikukaitse eest vastutava peadirektoraadi kodanikukaitse – katastroofidele reageerimise üksus esitab konkursikutse, et leida ELi kodanikukaitse kiirreageerimisvõimet käsitlevaid projekte, mis võiksid saada rahalist abi. Kõnealust rahalist abi antakse toetustena.

| 2. | Asjaomased valdkonnad, meetmete olemus ja sisu ning rahastamistingimused on sätestatud asjaomases toetusetaotluse juhendis, mis sisaldab ka üksikasjalikke juhiseid selle kohta, kuhu ja millal taotlus esitada. Kõnealuse juhendi ja asjaomased toetusetaotluse vormid saab alla laadida Europa-veebisaidilt: http://ec.europa.eu/echo/civil_protection/civil/prote/calls.htm |
| --- | --- |

2.

Asjaomased valdkonnad, meetmete olemus ja sisu ning rahastamistingimused on sätestatud asjaomases toetusetaotluse juhendis, mis sisaldab ka üksikasjalikke juhiseid selle kohta, kuhu ja millal taotlus esitada. Kõnealuse juhendi ja asjaomased toetusetaotluse vormid saab alla laadida Europa-veebisaidilt: http://ec.europa.eu/echo/civil_protection/civil/prote/calls.htm

| 3. | Taotlused tuleb saata komisjonile toetusetaotluse juhendis osutatud aadressil hiljemalt 15. aprilliks 2010. Taotlused tuleb saata posti teel või erakulleriga hiljemalt 15. aprillil 2010 (saatmiskuupäevaks loetakse margil või vastuvõtukviitungil olev kuupäev). Taotlused võib juhendis täpsustatud aadressil hiljemalt 15. aprillil 2010 kella 17ks ka isiklikult kätte toimetada (kättesaamise kinnituseks loetakse vastutava ametniku allkirja ja kuupäevaga tõendit).
  Faksiga või elektronpostiga saadetud, mittetäielikke või mitmes osas saadetud taotlusi vastu ei võeta. |
| --- | --- |

3.

Taotlused tuleb saata komisjonile toetusetaotluse juhendis osutatud aadressil hiljemalt 15. aprilliks 2010. Taotlused tuleb saata posti teel või erakulleriga hiljemalt 15. aprillil 2010 (saatmiskuupäevaks loetakse margil või vastuvõtukviitungil olev kuupäev). Taotlused võib juhendis täpsustatud aadressil hiljemalt 15. aprillil 2010 kella 17ks ka isiklikult kätte toimetada (kättesaamise kinnituseks loetakse vastutava ametniku allkirja ja kuupäevaga tõendit).

Faksiga või elektronpostiga saadetud, mittetäielikke või mitmes osas saadetud taotlusi vastu ei võeta.

| 4. | Toetuste andmise kord on järgmine:






  — | komisjon võtab taotlused vastu, registreerib need ja kinnitab kättesaamist; |
| --- | --- | --- |

4.

Toetuste andmise kord on järgmine:

—

komisjon võtab taotlused vastu, registreerib need ja kinnitab kättesaamist;

| — | komisjon hindab taotlusi; |
| --- | --- |

—

komisjon hindab taotlusi;

| — | langetatakse otsus ja tulemus teatatakse taotluse esitajatele. |
| --- | --- |

—

langetatakse otsus ja tulemus teatatakse taotluse esitajatele.

Toetusesaajate väljavalimine toimub punktis I.2 osutatud juhendis sätestatud kriteeriumide alusel ja kehtiva eelarve piires.

Komisjoni heakskiidu korral sõlmitakse komisjoni ja taotluse esitaja vahel toetusleping (summad esitatakse eurodes).

Menetlus on rangelt konfidentsiaalne.

---

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO)

| 16.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 64/9 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 64/9

---

TEADE AVALIKU KONKURSI KORRALDAMISE KOHTA EPSO/AD/177/10

2010/C 64/06

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO) korraldab järgmise avaliku konkursi EPSO/AD/177/10 – ADMINISTRAATORID (AD 5) järgmistes valdkondades:

| 1. | Euroopa avalik haldus |
| --- | --- |

1.

Euroopa avalik haldus

| 2. | Õigus |
| --- | --- |

2.

Õigus

| 3. | Majandus |
| --- | --- |

3.

Majandus

| 4. | Audit |
| --- | --- |

4.

Audit

| 5. | Info- Ja kommunikatsioonitehnoloogiad (IKT) |
| --- | --- |

5.

Info- Ja kommunikatsioonitehnoloogiad (IKT)

Konkursiteade avaldatakse
  Euroopa Liidu Teataja 16. märtsi 2010. aasta väljaandes C 64 A.

Lisateavet saab EPSO veebilehelt http://eu-careers.eu

---

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 16.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 64/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 64/10

---

Teade Hiina Rahvavabariigist pärit polüesterstaapelkiu impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta

2010/C 64/07

Pärast teate (1) avaldamist muu hulgas Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „vaatlusalune riik”) pärit polüesterstaapelkiu impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete kehtivuse eelseisva lõppemise kohta sai komisjon nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (2) (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed – edaspidi „algmäärus”) artikli 11 lõike 2 kohase läbivaatamistaotluse.

1.   Läbivaatamistaotlus

Taotluse esitas 14. detsembril 2009 Euroopa tehiskiuliit (European Man-made Fibres Association – CIRFS, edaspidi „taotluse esitaja”) ühenduse tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 25 %, ühenduse polüesterstaapelkiu toodangust.

2.   Toode

Vaatlusalune toode on Hiina Rahvavabariigist pärit polüestrist sünteesstaapelkiud, mis on kraasimata, kammimata või muul viisil ketramiseks ettevalmistamata (edaspidi „vaatlusalune toode”), mida praegu klassifitseeritakse CN-koodi 5503 20 00 alla.

3.   Kehtivad meetmed

Praegu kehtiv meede on nõukogu määrusega (EÜ) nr 428/2005 (3) (viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 412/2009 (4)) kehtestatud lõplik dumpinguvastane tollimaks.

4.   Läbivaatamise põhjused

Taotlus põhineb väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine põhjustaks tõenäoliselt dumpingu jätkumise või kordumise ning seeläbi liidu tootmisharule tekitatava kahju kordumise.

Pidades silmas algmääruse artikli 2 lõike 7 sätteid, määras taotluse esitaja Hiina Rahvavabariigi eksportivate tootjate puhul, kellele ei võimaldatud praegu kohaldatavate meetmete kehtestamisega lõppenud uurimise raames turumajanduslikku kohtlemist, normaalväärtuse käesoleva teate punkti 5.1 alapunktis d nimetatud asjakohase turumajandusriigi arvestusliku normaalväärtuse põhjal. Äriühingute puhul, kelle suhtes kohaldati turumajanduslikku kohtlemist, kehtestati normaalväärtus Hiina Rahvavabariigi arvestusliku normaalväärtuse põhjal. Väide, et dumping hakkab korduma, põhineb eelnevas lauses osutatud viisil arvutatud normaalväärtuse võrdlusel vaatlusaluse toote ekspordihindadega eksportimisel kolmandatesse riikidesse, nagu Mehhikosse, Pakistani ja Vietnami, sest praegu ei toimu Hiina Rahvavabariigist Euroopa Liitu märkimisväärset eksporti.

Selle põhjal on arvutatud dumpingumarginaalid märkimisväärsed.

Taotluse esitaja väidab veel, et kahjustava dumpingu kordumine on tõenäoline. Sellega seoses esitab taotluse esitaja tõendid selle kohta, et meetmete aegumise korral vaatlusaluse toote impordi praegune tase tõenäoliselt suureneks, kuna vaatlusaluses riigis on kasutamata tootmisvõimsust.

Samuti väidetakse, et vaatlusaluse toote impordivoog suureneb tõenäoliselt ka hiljutiste dumpinguvastaste meetmete tõttu, mida kohaldatakse samalaadsete toodete suhtes muudel traditsioonilistel turgudel peale Euroopa Liidu (s.t Ameerika Ühendriikides ja Türgis). See võib kaasa tuua ekspordi suunamise Ameerika Ühendriikidest ja Türgist Euroopa Liitu.

Taotluse esitaja väidab, et vaatlusalusest riigist pärit impordist tekkiva kahju kõrvaldamine tuleneb peamiselt meetmete olemasolust ning märkimisväärse dumpinguhinnaga impordi kordumine vaatlusalusest riigist põhjustaks tõenäoliselt Euroopa Liidu tööstusele tekitatava kahju kordumist, kui meetmed tunnistataks kehtetuks.

5.   Menetlus

Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist leiab komisjon, et aegumise läbivaatamise algatamise põhjendamiseks on piisavalt tõendeid, ning algatab läbivaatamise kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2.

5.1.   
  Dumpingu ja kahju kindlaksmääramise menetlus

Uurimise käigus tehakse kindlaks, kas meetmete aegumise läbivaatamine võib tõenäoliselt kaasa tuua dumpingu ja kahju kordumise või on see ebatõenäoline.

a)   Väljavõtteline uuring

Pidades silmas käesolevasse menetlusse kaasatud isikute ilmset suurt arvu, võib komisjon otsustada kohaldada väljavõttelist uuringut kooskõlas algmääruse artikliga 17.

i)   Hiina Rahvavabariigi eksportijate/tootjate väljavõtteline uuring

Et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valimi, palutakse kõigil eksportijatel/tootjatel või nende nimel tegutsevatel esindajatel endast komisjonile teatada ning esitada oma äriühingu või äriühingute kohta käesoleva teadaande punkti 6 alapunkti b alapunktis i sätestatud tähtaja jooksul ja punktis 7 osutatud vormis järgmine teave:

| — | nimi, aadress, e-posti aadress, telefoni- ja faksinumber ning kontaktisik; |
| --- | --- |

—

nimi, aadress, e-posti aadress, telefoni- ja faksinumber ning kontaktisik;

| — | ajavahemikul 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2009 liitu ekspordiks müüdud vaatlusaluse toote käive kohalikus vääringus ning kogus tonnides iga liikmesriigi kohta eraldi ja kõigi 27 liikmesriigi kohta kokku; |
| --- | --- |

—

ajavahemikul 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2009 liitu ekspordiks müüdud vaatlusaluse toote käive kohalikus vääringus ning kogus tonnides iga liikmesriigi kohta eraldi ja kõigi 27 liikmesriigi kohta kokku;

| — | ajavahemikul 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2009 siseturul müüdud vaatlusaluse toote käive kohalikus vääringus ning kogus tonnides; |
| --- | --- |

—

ajavahemikul 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2009 siseturul müüdud vaatlusaluse toote käive kohalikus vääringus ning kogus tonnides;

| — | ajavahemikul 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2009 muudesse kolmandatesse riikidesse müüdud vaatlusaluse toote käive kohalikus vääringus ning maht tonnides, |
| --- | --- |

—

ajavahemikul 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2009 muudesse kolmandatesse riikidesse müüdud vaatlusaluse toote käive kohalikus vääringus ning maht tonnides,

| — | äriühingu täpne tegevusala kogu maailmas seoses vaatlusaluse tootega; |
| --- | --- |

—

äriühingu täpne tegevusala kogu maailmas seoses vaatlusaluse tootega;

| — | kõigi vaatlusaluse toote tootmisse ja/või müüki (eksport ja/või omamaine) kaasatud seotud äriühingute (5) nimed ja täpsed tegevusalad; |
| --- | --- |

—

kõigi vaatlusaluse toote tootmisse ja/või müüki (eksport ja/või omamaine) kaasatud seotud äriühingute (5) nimed ja täpsed tegevusalad;

| — | muu asjakohane teave, mis aitaks komisjoni valimi moodustamisel. |
| --- | --- |

—

muu asjakohane teave, mis aitaks komisjoni valimi moodustamisel.

Eespool kirjeldatud teabe esitamisega nõustub äriühing enda võimaliku kaasamisega valimisse. Kui äriühing kaasatakse valimisse, tähendab see, et ta peab vastama küsimustikule ning olema nõus vastuste kontrollimisega kohapeal. Kui äriühing märgib, et ei ole võimaliku valimisse kaasamisega nõus, käsitatakse seda uurimise raames koostööst hoidumisena. Koostööst hoidumise tagajärjed on nimetatud punktis 8.

Selleks, et komisjon saaks teavet, mida ta peab eksportijate/tootjate valimi moodustamisel vajalikuks, võtab ta lisaks ühendust Hiina Rahvavabariigi ametiasutustega ja teadaolevate eksportijate/tootjate ühendustega.

ii)   Importijate väljavõtteline uuring

Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja vajaduse korral valimi moodustada, palutakse kõikidel importijatel või nende esindajatel teatada endast komisjonile ning esitada oma äriühingu või äriühingute kohta punkti 6 alapunkti b alapunktis i sätestatud tähtaja jooksul ja punktis 7 osutatud vormis järgmine teave:

| — | nimi, aadress, e-posti aadress, telefoni- ja faksinumber ning kontaktisik; |
| --- | --- |

—

nimi, aadress, e-posti aadress, telefoni- ja faksinumber ning kontaktisik;

| — | äriühingu täpne tegevusala seoses vaatlusaluse tootega; |
| --- | --- |

—

äriühingu täpne tegevusala seoses vaatlusaluse tootega;

| — | ajavahemikus 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2009 Euroopa Liidu turule imporditud ja seal edasi müüdud vaatlusaluse Hiina Rahvavabariigist pärit toote maht tonnides ja väärtus eurodes; |
| --- | --- |

—

ajavahemikus 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2009 Euroopa Liidu turule imporditud ja seal edasi müüdud vaatlusaluse Hiina Rahvavabariigist pärit toote maht tonnides ja väärtus eurodes;

| — | kõigi vaatlusaluse toote tootmisse ja/või müüki kaasatud seotud äriühingute (6) nimed ja täpsed tegevusalad; |
| --- | --- |

—

kõigi vaatlusaluse toote tootmisse ja/või müüki kaasatud seotud äriühingute (6) nimed ja täpsed tegevusalad;

| — | muu asjakohane teave, mis aitaks komisjoni valimi moodustamisel. |
| --- | --- |

—

muu asjakohane teave, mis aitaks komisjoni valimi moodustamisel.

Eespool kirjeldatud teabe esitamisega nõustub äriühing enda võimaliku kaasamisega valimisse. Kui äriühing kaasatakse valimisse, tähendab see, et ta peab vastama küsimustikule ning olema nõus vastuste kontrollimisega kohapeal. Kui äriühing märgib, et ei ole võimaliku valimisse kaasamisega nõus, käsitatakse seda uurimise raames koostööst hoidumisena. Koostööst hoidumise tagajärjed on nimetatud punktis 8.

Selleks, et komisjon saaks teavet, mida ta peab vajalikuks importijate valimi moodustamisel, võtab ta lisaks ühendust teadaolevate importijate ühendustega.

iii)   Liidu tootjate väljavõtteline uuring

Pidades silmas taotlust toetavate liidu tootjate suurt hulka, kavatseb komisjon liidu tootmisharule tekitatava kahju uurimisel kohaldada väljavõttelist uuringut.

Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik ning vajaduse korral moodustada valimi, palutakse kõigil liidu tootjatel või nende esindajatel teatada endast komisjonile ning esitada oma äriühingu või äriühingute kohta punkti 6 alapunkti b alapunktis i sätestatud tähtaja jooksul ja punktis 7 osutatud vormis järgmine teave:

| — | nimi, aadress, e-posti aadress, telefoni- ja faksinumber ning kontaktisik; |
| --- | --- |

—

nimi, aadress, e-posti aadress, telefoni- ja faksinumber ning kontaktisik;

| — | äriühingu täpne tegevusala seoses vaatlusaluse tootega kogu maailmas; |
| --- | --- |

—

äriühingu täpne tegevusala seoses vaatlusaluse tootega kogu maailmas;

| — | liidu turul toimunud samasuguse toote müügi väärtus eurodes ajavahemikul 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2009; |
| --- | --- |

—

liidu turul toimunud samasuguse toote müügi väärtus eurodes ajavahemikul 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2009;

| — | liidu turul toimunud samasuguse toote müügi maht tonnides ajavahemikul 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2009; |
| --- | --- |

—

liidu turul toimunud samasuguse toote müügi maht tonnides ajavahemikul 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2009;

| — | samasuguse toote toodangu maht tonnides ajavahemikul 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2009; |
| --- | --- |

—

samasuguse toote toodangu maht tonnides ajavahemikul 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2009;

| — | ajavahemikul 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2009 Hiina Rahvavabariigis toodetud liitu imporditud vaatlusaluse toote kogus tonnides (vajaduse korral); |
| --- | --- |

—

ajavahemikul 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2009 Hiina Rahvavabariigis toodetud liitu imporditud vaatlusaluse toote kogus tonnides (vajaduse korral);

| — | kõigi vaatlusaluse toote (toodetud Hiina Rahvavabariigis) ja samasuguse toote (toodetud liidus) tootmisse ja/või müüki kaasatud seotud äriühingute (7) nimed ja täpsed tegevusalad; |
| --- | --- |

—

kõigi vaatlusaluse toote (toodetud Hiina Rahvavabariigis) ja samasuguse toote (toodetud liidus) tootmisse ja/või müüki kaasatud seotud äriühingute (7) nimed ja täpsed tegevusalad;

| — | mis tahes muu asjakohane teave, mis aitaks komisjoni valimi moodustamisel. |
| --- | --- |

—

mis tahes muu asjakohane teave, mis aitaks komisjoni valimi moodustamisel.

Eespool kirjeldatud teabe esitamisega nõustub äriühing enda võimaliku kaasamisega valimisse. Kui äriühing kaasatakse valimisse, tähendab see, et ta peab vastama küsimustikule ning olema nõus vastuste kontrollimisega kohapeal. Kui äriühing märgib, et ei ole võimaliku valimisse kaasamisega nõus, käsitatakse seda uurimise raames koostööst hoidumisena. Koostööst hoidumise tagajärjed on nimetatud punktis 8.

Selleks, et komisjon saaks teavet, mida ta peab vajalikuks liidu tootjate valimi moodustamisel, võtab ta lisaks ühendust mis tahes teadaolevate liidu tootjate ühendustega.

iv)   Lõplike valimite moodustamine

Kõik huvitatud isikud, kes soovivad esitada mis tahes asjakohast teavet seoses valimite moodustamisega, peavad seda tegema punkti 6 alapunkti b alapunktis ii sätestatud tähtaja jooksul.

Komisjon moodustab lõpliku valimi pärast konsulteerimist asjaomaste isikutega, kes on väljendanud soovi kuuluda valimisse.

Valimitesse kuuluvad äriühingud peavad vastama küsimustikule punkti 6 alapunkti b alapunktis iii sätestatud tähtaja jooksul ja tegema uurimise raames koostööd.

Puuduliku koostöö korral võib komisjon teha oma järeldused kättesaadavate faktide põhjal vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 4 ja artiklile 18. Nagu selgitatud punktis 8, võib kättesaadavatel faktidel põhinev järeldus olla asjaomase isiku jaoks ebasoodsam.

b)   Küsimustikud

Uurimise seisukohast vajalike andmete saamiseks saadab komisjon küsimustikud valimisse kuuluvale liidu tootmisharule ja kõigile teadaolevatele liidu tootjate ühendustele, valimisse kuuluvatele Hiina Rahvavabariigi eksportijatele/tootjatele, teadaolevatele eksportijate/tootjate ühendustele, valimisse kuuluvatele importijatele ja teadaolevatele importijate ühendustele ning asjaomase ekspordiriigi ametiasutustele.

c)   Teabe kogumine ja huvitatud isikute ärakuulamine

Kõigil huvitatud isikutel palutakse teha teatavaks oma seisukohad, esitada teave, mida küsimustik ei hõlma, ja tõendusmaterjal. Komisjon peab saama kõnealuse teabe ja tõendid punkti 6 alapunkti a alapunktis ii sätestatud tähtaja jooksul.

Lisaks võib komisjon huvitatud isikud ära kuulata, kui nad esitavad taotluse, milles on märgitud ärakuulamise konkreetsed põhjused. Kõnealune taotlus tuleb esitada punkti 6 alapunkti a alapunktis iii sätestatud tähtaja jooksul.

d)   Turumajandusriigi valik

Eelmise uurimise käigus kasutati normaalväärtuse kindlakstegemiseks Hiina Rahvavabariigi puhul sobiva turumajandusriigina Ameerika Ühendriike. Komisjon kavatseb ka seekord kasutada Ameerika Ühendriike samal eesmärgil. Huvitatud isikutel palutakse kommenteerida kõnealuse riigi sobivust punkti 6 alapunktis c sätestatud tähtaja jooksul.

5.2.   
  Liidu huvide hindamine

Vastavalt algmääruse artiklile 21 ja juhul kui dumpingu ja tekitatud kahju kordumise tõenäosus leiab kinnitust, tehakse kindlaks, kas dumpinguvastaste meetmete jätkamine ei ole vastuolus ühenduse huvidega. Selleks võib komisjon saata küsimustikke teadaolevatele liidu tootjatele, importijatele, neid esindavatele ühendustele, kasutajate esindajatele ja tarbijaid esindavatele organisatsioonidele. Need isikud, sealhulgas isikud, kes ei ole komisjonile teada (eeldusel, et nad tõestavad, et nende tegevusala ja vaatlusaluse toote vahel on seos), võivad punkti 6 alapunkti a alapunktis ii sätestatud tähtaja jooksul endast teada anda ja komisjonile teavet esitada. Isikud, kes on toiminud kooskõlas eelmise lausega, võivad taotleda ärakuulamist, esitades selleks punkti 6 alapunkti a alapunktis iii sätestatud tähtaja jooksul konkreetsed põhjused. Tuleb märkida, et algmääruse artikli 21 kohaselt esitatud teavet võetakse arvesse üksnes siis, kui see esitatakse ettenähtud ajal koos faktiliste tõenditega.

6.   Tähtajad

a)   Üldtähtajad

| | Küsimustiku taotlemine
  Kõik huvitatud isikud, kes ei osalenud läbivaatamisel olevate meetmete kehtestamisega lõppenud uurimises, peaksid taotlema küsimustikku või muid taotlusvorme niipea kui võimalik, kuid hiljemalt 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

Küsimustiku taotlemine

Kõik huvitatud isikud, kes ei osalenud läbivaatamisel olevate meetmete kehtestamisega lõppenud uurimises, peaksid taotlema küsimustikku või muid taotlusvorme niipea kui võimalik, kuid hiljemalt 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

| | Endast teatamine, küsimustikule vastamine ja mis tahes muu teabe esitamine
  Kõik huvitatud isikud, kes soovivad, et nende märkusi uurimise käigus arvesse võetaks, peavad endast komisjonile teatama ning esitama oma seisukohad ja küsimustiku vastused või mistahes muu teabe 37 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti. Tähelepanu juhitakse asjaolule, et enamiku algmääruses sätestatud menetlusõiguste kasutamine sõltub sellest, kas isik on eespool nimetatud ajavahemiku jooksul endast teatanud.
  Valimisse kaasatud äriühingud peavad esitama küsimustiku vastused punkti 6 alapunkti b alapunktis iii sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

Endast teatamine, küsimustikule vastamine ja mis tahes muu teabe esitamine

Kõik huvitatud isikud, kes soovivad, et nende märkusi uurimise käigus arvesse võetaks, peavad endast komisjonile teatama ning esitama oma seisukohad ja küsimustiku vastused või mistahes muu teabe 37 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti. Tähelepanu juhitakse asjaolule, et enamiku algmääruses sätestatud menetlusõiguste kasutamine sõltub sellest, kas isik on eespool nimetatud ajavahemiku jooksul endast teatanud.

Valimisse kaasatud äriühingud peavad esitama küsimustiku vastused punkti 6 alapunkti b alapunktis iii sätestatud tähtaja jooksul.

| | Ärakuulamine
  Lisaks võivad kõik huvitatud isikud sama 37päevase tähtaja jooksul taotleda komisjonilt ärakuulamist. |
| --- | --- |

Ärakuulamine

Lisaks võivad kõik huvitatud isikud sama 37päevase tähtaja jooksul taotleda komisjonilt ärakuulamist.

b)   Eritähtaeg väljavõttelise uuringu puhul

Komisjon peab saama punkti 5.1 alapunkti a alapunktides i, ii ja iii nimetatud teabe 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, sest komisjon kavatseb valimi lõpliku kindlaksmääramise asjus 21 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas pidada nõu asjaomaste isikutega, kes on avaldanud soovi kuuluda valimisse.

Kogu muu valimi koostamise seisukohast olulise teabe, millele on osutatud punkti 5.1 punkti a alapunktis iv, peab komisjon saama 21 päeva jooksul pärast käesoleva teadaande avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Komisjon peab saama valimisse kuuluvatelt isikutelt küsimustiku vastused 37 päeva jooksul alates kuupäevast, mil neile teatati valimisse kuulumisest, kui ei ole sätestatud teisiti.

c)   Eritähtaeg turumajandusriigi valikuks

Uurimisosalised võivad esitada arvamusi selle kohta, kas Ameerika Ühendriigid, mida kavatsetakse vastavalt käesoleva teate punkti 5.1 alapunktile d kasutada turumajandusriigina normaalväärtuse määramisel Hiina Rahvavabariigi puhul, on selleks sobiv riik. Need arvamused peavad komisjoni jõudma 10 päeva jooksul pärast käesoleva teadaande avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

7.   Kirjalikud esildised, küsimustiku vastused ja kirjavahetus

Kõik huvitatud isikute märkused ja taotlused tuleb esitada kirjalikult (mitte elektroonilisel kujul, kui ei ole sätestatud teisiti) ning need peavad sisaldama huvitatud isiku nime, aadressi, e-posti aadressi, telefoni- ja faksinumbrit. Kõik kirjalikud pöördumised, sealhulgas käesolevas teates nõutud teave, küsimustiku vastused ja kirjavahetus, mida huvitatud isikud käsitlevad konfidentsiaalsena, peavad olema märgistatud sõnaga „Limited” (8) ning vastavalt algmääruse artikli 19 lõikele 2 peab nendega kaasas olema mittekonfidentsiaalne versioon, millel on märge „For inspection by interested parties” (tutvumiseks huvitatud isikutele).

Komisjoni postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N-105 04/92 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Faks +32 22956505 |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: N-105 04/92

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Faks +32 22956505

8.   Koostööst hoidumine

Kui huvitatud isik ei võimalda juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita seda ettenähtud tähtaja jooksul või takistab uurimist märkimisväärselt, võib vastavalt algmääruse artiklile 18 teha nii negatiivsed kui ka positiivsed järeldused kättesaadavate andmete põhjal.

Kui selgub, et huvitatud isik on esitanud ebaõiget või eksitavat teavet, jäetakse selline teave arvesse võtmata ning võidakse vastavalt algmääruse artiklile 18 toetuda kättesaadavatele andmetele. Kui huvitatud isik ei tee koostööd või teeb seda üksnes osaliselt ning uurimises kasutatakse kättesaadavaid andmeid, võib tulemus olla asjaomasele isikule ebasoodsam, kui see olnuks tema koostöö korral.

9.   Uurimise ajakava

Uurimine viiakse vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 5 lõpule viieteistkümne kuu jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

10.   Võimalus taotleda algmääruse artikli 11 lõike 3 kohast läbivaatamist

Kuna aegumise läbivaatamine algatatakse algmääruse artikli 11 lõike 2 sätete kohaselt, ei saa selle tulemusena kohaldatavaid meetmeid muuta, vaid neid saab algmääruse artikli 11 lõike 6 kohaselt kas kehtetuks tunnistada või säilitada.

Kui mõni menetluses osalev isik leiab, et meetmete läbivaatamine nende taseme muutmiseks (suurendamiseks või vähendamiseks) oleks põhjendatud, võib see isik taotleda läbivaatamist algmääruse artikli 11 lõike 3 alusel.

Isikud, kes soovivad taotleda sellist läbivaatamist, mis toimuks käesolevas teates nimetatud aegumise läbivaatamisest sõltumatult, võivad võtta komisjoniga ühendust eespool märgitud aadressil.

11.   Isikuandmete töötlemine

Tähelepanu juhitakse asjaolule, et uurimise käigus kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (9).

12.   Ärakuulamise eest vastutav ametnik

Tähelepanu juhitakse ka asjaolule, et kui huvitatud isikutel tekib raskusi oma kaitseõiguste kasutamisega, võivad nad taotleda kaubanduse peadirektoraadi ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist. Ärakuulamise eest vastutav ametnik on vahendaja huvitatud isikute ja komisjoni talituste vahel ning aitab vajadusel leida ühise keele menetluslikes küsimustes, mis mõjutavad nende isikute huvide kaitset kõnealuses menetluses, eelkõige sellistes küsimustes nagu juurdepääs toimikule, konfidentsiaalsus, tähtaegade pikendamine ning kirjalike ja/või suuliste pöördumiste menetlemine. Lisateave ja kontaktandmed on huvitatud isikutele kättesaadavad kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil (http://ec.europa.eu/trade) ärakuulamise eest vastutava ametniku veebilehel.

---

(1)  ELT C 249, 17.10.2009, lk 19.

(2)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

(3)  ELT L 71, 17.3.2005, lk 1.

(4)  ELT L 125, 21.5.2009, lk 1.

(5)  Seotud äriühingute mõistet on selgitatud komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) artiklis 143 (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1).

(6)  Vt joonealust märkust 5.

(7)  Vt joonealust märkust 5.

(8)  See tähendab, et dokument on üksnes sisekasutuseks. Seda kaitstakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43)) artiklile 4. See on konfidentsiaalne dokument vastavalt algmääruse artiklile 19 ja GATT 1994 VI artikli rakendamist käsitleva WTO lepingu (dumpinguvastane leping) artiklile 6.

(9)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 16.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 64/15 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 64/15

---

RIIGIABI – UNGARI

Riigiabi C 31/09 (ex N 113/09) – Abi ettevõtjale Audi Hungaria Motor Kft.

Kutse märkuste esitamiseks EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohaselt

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 64/08

Käesoleva kokkuvõtte järel autentses keeles esitatud 28. oktoobri 2009. aasta kirjas teatas komisjon Ungarile oma otsusest algatada seoses eespool nimetatud abiga EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ettenähtud menetlus.

Huvitatud isikud võivad saata oma märkused abimeetme kohta, mille suhtes komisjon algatab menetluse, ühe kuu jooksul alates käesoleva kokkuvõtte ja sellele järgneva kirja avaldamisest järgmisel aadressil:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State Aid Greffe |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIЁ |
| Faks +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State Aid Greffe

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIЁ

Faks +32 22961242

Märkused edastatakse Ungarile. Märkusi esitavad huvitatud isikud võivad kirjalikult taotleda neid käsitlevate andmete konfidentsiaalsust, täpsustades taotluse põhjused.

KOKKUVÕTE

MEETME JA INVESTEERIMISPROJEKTI KIRJELDUS

26. veebruaril 2009 teatasid Ungari ametiasutused oma kavatsusest anda regionaalabi suuniste (1) kohaselt ettevõtjale Audi Hungaria Motor Kft. regionaalabi. Regionaalabi on mõeldud investeerimisprojektiks Győris, mis asub Lääne-Transdanubia (Nyugat-Dunántúl) piirkonnas, millele võib abi anda vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile a standardse regionaalabi osatähtsuse ülemmääraga 30 % brutotoetusekvivalendist suurettevõtjate puhul.

Projekt on seotud Győris asuva Audi tehasega, kuhu paigaldatakse uus kõrgtehnoloogiliste mootorite tootmisliin. Investeerimisprojekti tulemusel hakatakse tootma uue põlvkonna mootoreid ja mootori komponente Volkswageni ja Porsche kontserni paljudele sõiduautomudelitele. Investeeringut alustati 2006. aastal ja kavandatud lõpptähtaeg on 2011.

Projekti abikõlblikud investeerimiskulud praeguses väärtuses on 153,4 miljardit Ungari forinti (511,3 miljonit eurot). Kavandatud abisumma 14,9 miljardit Ungari forinti (49,5 miljonit eurot) praeguses väärtuses tähendab, et abi osatähtsus on 9,69 % ja vastab seega kohaldatavale abi osatähtsuse ülemmäärale.

Abi antakse otsetoetusena nõuetest ja kohustustest vabastatud kehtiva regionaalabi kava XR 47/07 alusel ja maksutoetusena heakskiidetud abikava N 651/06 alusel.

ABIKAVA ÜHISTURUGA KOKKUSOBIVUSE HINDAMINE

Komisjonil on kahtlusi, kas Ungari sõnastatud turu määratlust saab aktsepteerida ja kas Volkswageni ja Porsche kontserni arvele langeb alla 25 % asjaomaste toodete läbimüügist asjaomasel turul ning kas projektiga saavutatud tootmisvõimsus ei ületa 5 % turu suurusest juhul, kui turg on ebatõhus (regionaalabi suuniste punkt 68).

Abi saanud investeeringut tuleb hinnata sõiduautode tasandil, s.t automootorite järelturul. Komisjon juhib tähelepanu eriarvamusele Ungari ametiasutustega seoses sõiduautode asjaomase tooteturu määratlusega. Praeguses etapis on komisjonil kahtlusi, kas teatavaid segmendirühmi erinevalt üksikute sõiduautode segmentidest vastavalt POLKi klassifikatsioonile saab pidada asjaomaseks tooteturuks regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktide a ja b kohaldamise eesmärgil. Kui võetakse arvesse üksikuid segmente, ületatakse turuosa 25 % künnis. Lisaks sellele on komisjonil praeguses etapis kahtlusi seoses sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite ühise käsitlemisega.

Juhul kui ametliku uurimismenetluse käigus esitatud teave ei võimalda kinnitada, et regionaalabi suuniste punktis 68 sätestatud künnisest on kinni peetud, peab komisjon uurima ka, kas abi on vajalik, et anda investeerimiseks ergutav stiimul, ja et abimeetme eelised kaaluvad üle sellest tulenevad moonutused konkurentsis ja mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele. Kõnealust süvahindamist tuleb teostada, võttes aluseks komisjoni teatise ulatuslikele investeerimisprojektidele antava regionaalabi süvahindamise kriteeriumide kohta (2).

Kõnealust süvahindamist silmas pidades kutsutakse huvitatud isikuid esitama teavet, eelkõige kogu teavet, mis on vajalik abi majandusliku stiimuli tuvastamiseks, st 1) kas abiga antakse stiimul teha soodne investeerimisotsus, et võimaldada teha kõnealuses abistatavas piirkonnas investeering, mis tavaolukorras ei oleks mis tahes piirkonnas ettevõtjale tasuv, ning 2) kas abi stimuleerib tegema kavandatava investeeringu just kõnealusesse piirkonda, sest sellega hüvitatakse abistatavas piirkonnas paiknemisega seotud netopuudujäägid ja -kulud. See, kas kohaldatakse varianti 1 või 2, määrab kindlaks võrdlusolukorra (st mis juhtuks abi puudumise korral) ja seega abimeetme võimaliku mõju kaubandusele ja võimaliku konkurentsimoonutamise.

KIRJA TEKST

„A Bizottság tájékoztatni kívánja Magyarországot, hogy – a fent említett támogatási intézkedéssel kapcsolatban a magyar hatóságok által rendelkezésre bocsátott információk vizsgálatát követően – határozatot hozott az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról.

1.   ELJÁRÁS

| (1) | A Bizottságnál 2009. február 26-án iktatott elektronikus bejelentésükben (SANI 2334) a magyar hatóságok bejelentették azon szándékukat, hogy a nemzeti regionális támogatásokra vonatkozó iránymutatás (a továbbiakban: RTI) (3) alapján regionális támogatást nyújtanak az Audi Hungaria Motor Kft. részére, annak Magyarország Nyugat-Dunántúl régiójában, Győrben tervezett beruházási projektjéhez. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottságnál 2009. február 26-án iktatott elektronikus bejelentésükben (SANI 2334) a magyar hatóságok bejelentették azon szándékukat, hogy a nemzeti regionális támogatásokra vonatkozó iránymutatás (a továbbiakban: RTI) (3) alapján regionális támogatást nyújtanak az Audi Hungaria Motor Kft. részére, annak Magyarország Nyugat-Dunántúl régiójában, Győrben tervezett beruházási projektjéhez.

| (2) | A 2009. április 21-én (D/51611) és a 2009. augusztus 21-én (D/53595) kelt levelében a Bizottság kiegészítő tájékoztatást kért a bejelentett támogatási intézkedésről. A magyar hatóságok a Bizottságnál 2009. június 29-én (A/15528) és 2009. szeptember 17-én (A/20041) iktatott levelükben bocsátották rendelkezésre a kért kiegészítő információkat. |
| --- | --- |

(2)

A 2009. április 21-én (D/51611) és a 2009. augusztus 21-én (D/53595) kelt levelében a Bizottság kiegészítő tájékoztatást kért a bejelentett támogatási intézkedésről. A magyar hatóságok a Bizottságnál 2009. június 29-én (A/15528) és 2009. szeptember 17-én (A/20041) iktatott levelükben bocsátották rendelkezésre a kért kiegészítő információkat.

2.   A PROJEKT ÉS A TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA

| (3) | A magyar hatóságok a régió fejlődésének előmozdítása céljából közvetlen támogatás és társaságiadó-kedvezmény formájában regionális támogatást kívánnak nyújtani az Audi Hungaria Motor Kft. (a továbbiakban: Audi Hungaria) részére, új generációs motorokat gyártó létesítmények létrehozására Győrben. |
| --- | --- |

(3)

A magyar hatóságok a régió fejlődésének előmozdítása céljából közvetlen támogatás és társaságiadó-kedvezmény formájában regionális támogatást kívánnak nyújtani az Audi Hungaria Motor Kft. (a továbbiakban: Audi Hungaria) részére, új generációs motorokat gyártó létesítmények létrehozására Győrben.

2.1.   A kedvezményezett

| (4) | A támogatás kedvezményezettje az Audi Hungaria, a Volkswagen-csoport (a továbbiakban: VW-csoport) részét képező, németországi székhelyű Audi AG leányvállalata. A wolfsburgi székhelyű VW-csoport üzleti tevékenysége két divízióra bomlik: a gépjárműipari divízióra és a pénzügyi szolgáltatási divízióra. A gépjárműipari divízió különböző autómárkák gyártásával foglalkozik, míg a pénzügyi szolgáltatási divízióhoz a járműfinanszírozás és a gépjármű-biztosítás tartozik. |
| --- | --- |

(4)

A támogatás kedvezményezettje az Audi Hungaria, a Volkswagen-csoport (a továbbiakban: VW-csoport) részét képező, németországi székhelyű Audi AG leányvállalata. A wolfsburgi székhelyű VW-csoport üzleti tevékenysége két divízióra bomlik: a gépjárműipari divízióra és a pénzügyi szolgáltatási divízióra. A gépjárműipari divízió különböző autómárkák gyártásával foglalkozik, míg a pénzügyi szolgáltatási divízióhoz a járműfinanszírozás és a gépjármű-biztosítás tartozik.

| (5) | A VW-csoporthoz a következő autómárkák tartoznak: Audi, Bentley, Bugatti, Lamborghini, Seat, Skoda, Volkswagen és Scania. Minden egyes márka önálló egységként, leányvállalati formában van jelen a piacon. A VW-csoport kiskategóriájú autóktól kezdve luxuskategóriás autókig és haszongépjárművekig gyárt autókat. |
| --- | --- |

(5)

A VW-csoporthoz a következő autómárkák tartoznak: Audi, Bentley, Bugatti, Lamborghini, Seat, Skoda, Volkswagen és Scania. Minden egyes márka önálló egységként, leányvállalati formában van jelen a piacon. A VW-csoport kiskategóriájú autóktól kezdve luxuskategóriás autókig és haszongépjárművekig gyárt autókat.

| (6) | A vállalatcsoport összesen 44 gyárat üzemeltet 12 európai és hat amerikai, ázsiai és afrikai országban. 2008-ban 6,44 millió gépjárművet gyártottak, és 369 928 embert foglalkoztattak; teljes bevételük 113 808 millió EUR volt. |
| --- | --- |

(6)

A vállalatcsoport összesen 44 gyárat üzemeltet 12 európai és hat amerikai, ázsiai és afrikai országban. 2008-ban 6,44 millió gépjárművet gyártottak, és 369 928 embert foglalkoztattak; teljes bevételük 113 808 millió EUR volt.

| (7) | A VW-csoport mintegy [...] (4), gyártással és/vagy értékesítéssel foglalkozó közös vállalkozás létrehozásáról szóló megállapodással rendelkezik. A saját értékesítésen és a közös vállalkozásokon keresztül történő értékesítésen kívül a VW-csoport az értékesítések egy korlátozott részét harmadik felekhez szervezi ki. Ennek keretében a VW-csoport [...] marketing-, illetve kereskedelmi megállapodást kötött harmadik felekkel. A magyar hatóságok megerősítik, hogy a piaci részesedésre vonatkozóan átadott adatok a közös vállalkozás, kiszervezés vagy kereskedelmi megállapodás keretében gyártott és/vagy értékesített valamennyi gépjárművet magukban foglalják. |
| --- | --- |

(7)

A VW-csoport mintegy [...] (4), gyártással és/vagy értékesítéssel foglalkozó közös vállalkozás létrehozásáról szóló megállapodással rendelkezik. A saját értékesítésen és a közös vállalkozásokon keresztül történő értékesítésen kívül a VW-csoport az értékesítések egy korlátozott részét harmadik felekhez szervezi ki. Ennek keretében a VW-csoport [...] marketing-, illetve kereskedelmi megállapodást kötött harmadik felekkel. A magyar hatóságok megerősítik, hogy a piaci részesedésre vonatkozóan átadott adatok a közös vállalkozás, kiszervezés vagy kereskedelmi megállapodás keretében gyártott és/vagy értékesített valamennyi gépjárművet magukban foglalják.

| (8) | A Volkswagen AG és a Porsche SE felügyelő bizottsága a közelmúltban megállapodást kötött egy integrált személygépjármű-ipari vállalatcsoport megalapításáról (a továbbiakban: VW–PO-csoport) (5). Az összefonódásra, amelyhez mindkét vállalkozás részvényeseinek jóváhagyása szükséges, várhatóan 2011-ben kerül majd sor. Ezt a piaci részesedésre vonatkozó adatok számításakor figyelembe vették, ahogy az alább látható. |
| --- | --- |

(8)

A Volkswagen AG és a Porsche SE felügyelő bizottsága a közelmúltban megállapodást kötött egy integrált személygépjármű-ipari vállalatcsoport megalapításáról (a továbbiakban: VW–PO-csoport) (5). Az összefonódásra, amelyhez mindkét vállalkozás részvényeseinek jóváhagyása szükséges, várhatóan 2011-ben kerül majd sor. Ezt a piaci részesedésre vonatkozó adatok számításakor figyelembe vették, ahogy az alább látható.

| (9) | Az Audi Hungariát Győrben hozták létre 1993-ban, az Audi AG 100 %-os tulajdonában lévő leányvállalatként, amely azóta az Audi AG egyik, stratégiai szempontból legfontosabb létesítményévé vált. 2008-ban 5 879 embert foglalkoztatott, teljes bevétele 5 607 millió EUR volt. Az Audi Hungaria fő termékei a szinte kizárólag a VW-csoporton belül értékesített személygépjárművekhez gyártott motoralkatrészek és motorok. Az üzemben négy és tíz közötti hengerszámú Otto- és dízelmotorokat gyártanak a VW-csoport márkáihoz tartozó szinte valamennyi modellhez. |
| --- | --- |

(9)

Az Audi Hungariát Győrben hozták létre 1993-ban, az Audi AG 100 %-os tulajdonában lévő leányvállalatként, amely azóta az Audi AG egyik, stratégiai szempontból legfontosabb létesítményévé vált. 2008-ban 5 879 embert foglalkoztatott, teljes bevétele 5 607 millió EUR volt. Az Audi Hungaria fő termékei a szinte kizárólag a VW-csoporton belül értékesített személygépjárművekhez gyártott motoralkatrészek és motorok. Az üzemben négy és tíz közötti hengerszámú Otto- és dízelmotorokat gyártanak a VW-csoport márkáihoz tartozó szinte valamennyi modellhez.

2.2.   A beruházási projekt

| (10) | Az Audi Hungaria új generációs, 4–12 hengeres benzin- és dízelmotorokat fog gyártani. A motorokban olyan fontos újításokat fognak bevezetni, mint például az Audi új szelepemelő rendszere (AVS), a közvetlen dízelbefecskendezés, a kisebb belső súrlódás, a kisebb üzemanyag-fogyasztás és az alacsonyabb kibocsátás. Az itt gyártott motorokat a POLK (6) által meghatározott piacfelosztási rendszer alapján az A00, A0, A, B, C, D és E piaci szegmensbe tartozó személygépjárművekbe fogják beépíteni. |
| --- | --- |

(10)

Az Audi Hungaria új generációs, 4–12 hengeres benzin- és dízelmotorokat fog gyártani. A motorokban olyan fontos újításokat fognak bevezetni, mint például az Audi új szelepemelő rendszere (AVS), a közvetlen dízelbefecskendezés, a kisebb belső súrlódás, a kisebb üzemanyag-fogyasztás és az alacsonyabb kibocsátás. Az itt gyártott motorokat a POLK (6) által meghatározott piacfelosztási rendszer alapján az A00, A0, A, B, C, D és E piaci szegmensbe tartozó személygépjárművekbe fogják beépíteni.

| (11) | A beruházások eredményeképpen az Audi Hungaria olyan új motoralkatrészek [...] gyártását kezdi meg, amelyekkel ez előtt még nem foglalkozott. Ezeket az alkatrészeket korábban külső beszállítóktól vagy a VW-csoporton belüli egyéb beszállítóktól szerezték be. |
| --- | --- |

(11)

A beruházások eredményeképpen az Audi Hungaria olyan új motoralkatrészek [...] gyártását kezdi meg, amelyekkel ez előtt még nem foglalkozott. Ezeket az alkatrészeket korábban külső beszállítóktól vagy a VW-csoporton belüli egyéb beszállítóktól szerezték be.

| (12) | Mindemellett a beruházás eredményeképpen a győri üzem termelési kapacitása megközelítőleg évi [100 000–250 000] új motorral fog bővülni. Különösen a négy- és hathengeres [...] motorok termelési kapacitása bővül majd. Ezen túlmenően bevezetik a négy- és hathengeres [...] motorok, valamint a nyolc- és tízhengeres [...] motorok új generációját is, bár e motortípusok teljes termelési kapacitása nem fog bővülni.

  I.   táblázat


  Kapacitásbővülés








  Motor | Napi kapacitás |
| --- | --- | --- |
| 2 006 | 2 012 |
| |
| [...] négyhengeres [...] motorok | [...] | [...] |
| [...] négyhengeres [...] motorok | [...] | [...] |
| V6-hengeres [...]motorok | [...] | [...] |
| V6-hengeres [...]motorok | [...] | [...] |
| V8/V10-hengeres [...] motorok | [...] | [...] |
| V12-hengeres motorok | [...] | [...] |
| |
| Teljes kapacitás | [...] | [...] |

(12)

Mindemellett a beruházás eredményeképpen a győri üzem termelési kapacitása megközelítőleg évi [100 000–250 000] új motorral fog bővülni. Különösen a négy- és hathengeres [...] motorok termelési kapacitása bővül majd. Ezen túlmenően bevezetik a négy- és hathengeres [...] motorok, valamint a nyolc- és tízhengeres [...] motorok új generációját is, bár e motortípusok teljes termelési kapacitása nem fog bővülni.

I.   táblázat

Kapacitásbővülés

Motor

Napi kapacitás

2 006

2 012

[...] négyhengeres [...] motorok

[...]

[...]

[...] négyhengeres [...] motorok

[...]

[...]

V6-hengeres [...]motorok

[...]

[...]

V6-hengeres [...]motorok

[...]

[...]

V8/V10-hengeres [...] motorok

[...]

[...]

V12-hengeres motorok

[...]

[...]

Teljes kapacitás

[...]

[...]

| (13) | Az Audi Hungaria ezenkívül műszaki szempontból újításnak minősülő alkatrészek gyártását is megkezdi. A műszakilag új alkatrészek tekintetében a legfontosabb és leginnovatívabb újítás az AVS-vezérműtengelyek bevezetése. Ez az első olyan rendszer, amely a teljes szelepemelő mechanizmust a forgó és statikus szelepvezérlő alkatrészekbe integrálja. Az AVS stratégiai jelentőségű újítás, az egyedi technológia hatással lesz az Audi Hungaria által készített valamennyi benzinmotor gyártására. A technológia eredményeképpen 7 %-kal csökken az üzemanyag-fogyasztás, és alacsonyabb lesz a károsanyag-kibocsátás is. Mindezeken kívül, e beruházás keretében az Audi Hungaria megkezdi a V12-hengeres dízelmotorok gyártását is. |
| --- | --- |

(13)

Az Audi Hungaria ezenkívül műszaki szempontból újításnak minősülő alkatrészek gyártását is megkezdi. A műszakilag új alkatrészek tekintetében a legfontosabb és leginnovatívabb újítás az AVS-vezérműtengelyek bevezetése. Ez az első olyan rendszer, amely a teljes szelepemelő mechanizmust a forgó és statikus szelepvezérlő alkatrészekbe integrálja. Az AVS stratégiai jelentőségű újítás, az egyedi technológia hatással lesz az Audi Hungaria által készített valamennyi benzinmotor gyártására. A technológia eredményeképpen 7 %-kal csökken az üzemanyag-fogyasztás, és alacsonyabb lesz a károsanyag-kibocsátás is. Mindezeken kívül, e beruházás keretében az Audi Hungaria megkezdi a V12-hengeres dízelmotorok gyártását is.

| (14) | Amíg a termelési paletta a fent leírtaknak megfelelően tovább bővül, a meglévő alkatrészgyártásban olyan új, gépesített megmunkálási technológiákat vezetnek be, amelyek teljesen új tulajdonságokkal rendelkező alkatrészek gyártását teszik lehetővé. [...] |
| --- | --- |

(14)

Amíg a termelési paletta a fent leírtaknak megfelelően tovább bővül, a meglévő alkatrészgyártásban olyan új, gépesített megmunkálási technológiákat vezetnek be, amelyek teljesen új tulajdonságokkal rendelkező alkatrészek gyártását teszik lehetővé. [...]

| (15) | A projekt keretében olyan földterületet, épületeket, gépeket, berendezéseket és gépjárműveket érintő beruházásokat eszközöltek, amelyek lehetővé teszik az új motoralkatrészek és motorok gyártását. A gépeket illetően új gyártósorokat fognak beszerezni, és a meglévő gyártósorokat új szerszámokkal fogják felszerelni, amely alapjában megváltoztatja e gyártósorok tulajdonságát, és garantálja az itt készített alkatrészek új jellegzetességeit. Magyarország megerősítette, hogy használt vagy meglévő berendezés nem tartozik az elszámolható költségek hatálya alá. A földterületet magánszemélyektől vásárolták piaci áron, és ez nem minősül állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(15)

A projekt keretében olyan földterületet, épületeket, gépeket, berendezéseket és gépjárműveket érintő beruházásokat eszközöltek, amelyek lehetővé teszik az új motoralkatrészek és motorok gyártását. A gépeket illetően új gyártósorokat fognak beszerezni, és a meglévő gyártósorokat új szerszámokkal fogják felszerelni, amely alapjában megváltoztatja e gyártósorok tulajdonságát, és garantálja az itt készített alkatrészek új jellegzetességeit. Magyarország megerősítette, hogy használt vagy meglévő berendezés nem tartozik az elszámolható költségek hatálya alá. A földterületet magánszemélyektől vásárolták piaci áron, és ez nem minősül állami támogatásnak.

| (16) | A magyar hatóságok szerint a beruházást két alprojektre lehet osztani: ezek közül az első [...] tartott, amely során beszerelték az újgenerációs 1[...] négyhengeres, a [...] hathengeres benzinmotorokhoz, valamint a [...] hathengeres dízelmotorokhoz szükséges gyártósorokat. [...] A magyar hatóságoknak ezért az az álláspontja, hogy az 1. alprojekt tekinthető egyfajta kísérleti projektnek, amely során alkalom nyílik a szükséges tapasztalatok és know-how megszerzésére a második, nagyobb volumenű projekt megkezdése előtt. |
| --- | --- |

(16)

A magyar hatóságok szerint a beruházást két alprojektre lehet osztani: ezek közül az első [...] tartott, amely során beszerelték az újgenerációs 1[...] négyhengeres, a [...] hathengeres benzinmotorokhoz, valamint a [...] hathengeres dízelmotorokhoz szükséges gyártósorokat. [...] A magyar hatóságoknak ezért az az álláspontja, hogy az 1. alprojekt tekinthető egyfajta kísérleti projektnek, amely során alkalom nyílik a szükséges tapasztalatok és know-how megszerzésére a második, nagyobb volumenű projekt megkezdése előtt.

| (17) | A [...] tartó második alprojekt keretében a komplexebb és/vagy nagyobb teljesítményű motorok gyártásához szükséges gyártósorokat fogják beépíteni. [...] |
| --- | --- |

(17)

A [...] tartó második alprojekt keretében a komplexebb és/vagy nagyobb teljesítményű motorok gyártásához szükséges gyártósorokat fogják beépíteni. [...]

| (18) | A magyar hatóságok úgy tekintik, hogy a két alprojekt az RTI értelmében vett egyetlen beruházási projektnek a részét képezi. |
| --- | --- |

(18)

A magyar hatóságok úgy tekintik, hogy a két alprojekt az RTI értelmében vett egyetlen beruházási projektnek a részét képezi.

| (19) | A teljes beruházási projekt – amely az 1. és 2. alprojektből áll – végrehajtását 2006 szeptemberében kezdték meg. A befejezés tervezett időpontja 2011 decembere. A projekt által célzott teljes termelési kapacitás várhatóan 2012-re valósul meg. Ezt az ütemtervet mutatja az alábbi táblázat.

  II.   táblázat


  A beruházási projekt ütemterve | Projekt kezdete | Projekt vége | Teljes termelési kapacitás |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Projekt | 2006.9.17. | 2011.12.31. | 2012 |
| 1. | alprojekt |

(19)

A teljes beruházási projekt – amely az 1. és 2. alprojektből áll – végrehajtását 2006 szeptemberében kezdték meg. A befejezés tervezett időpontja 2011 decembere. A projekt által célzott teljes termelési kapacitás várhatóan 2012-re valósul meg. Ezt az ütemtervet mutatja az alábbi táblázat.

II.   táblázat

A beruházási projekt ütemterve

Projekt kezdete

Projekt vége

Teljes termelési kapacitás

Projekt

2006.9.17.

2011.12.31.

2012

1.

alprojekt

[...]

[...]

| 2. | alprojekt |
| --- | --- |

2.

alprojekt

[...]

[...]

| (20) | Az Audi Hungaria 2006. szeptember 15-én, vagyis két nappal az 1. alprojekt szerinti beruházás megkezdése előtt tájékoztatta beruházási terveiről a magyar kormányt egy támogatás iránti általános kérelemben. 2006. szeptember 26-i levelükben a magyar hatóságok megerősítették, hogy az Audi Hungaria elvben jogosult közvetlen támogatásra és a beruházások megvalósításának ösztönzéseképpen társaságiadó-kedvezményre. |
| --- | --- |

(20)

Az Audi Hungaria 2006. szeptember 15-én, vagyis két nappal az 1. alprojekt szerinti beruházás megkezdése előtt tájékoztatta beruházási terveiről a magyar kormányt egy támogatás iránti általános kérelemben. 2006. szeptember 26-i levelükben a magyar hatóságok megerősítették, hogy az Audi Hungaria elvben jogosult közvetlen támogatásra és a beruházások megvalósításának ösztönzéseképpen társaságiadó-kedvezményre.

| (21) | Hosszas tárgyalások után a magyar hatóságok a kedvezményezettel 2008. december 17-én megkötött támogatási megállapodás alapján döntöttek a közvetlen támogatásról. Az adókedvezmény iránti kérelmet a kedvezményezett 2007. október 31-én nyújtotta be a magyar hatóságokhoz. Az adókedvezményre vonatkozó döntés folyamatban van, a Bizottság engedélyét várják. |
| --- | --- |

(21)

Hosszas tárgyalások után a magyar hatóságok a kedvezményezettel 2008. december 17-én megkötött támogatási megállapodás alapján döntöttek a közvetlen támogatásról. Az adókedvezmény iránti kérelmet a kedvezményezett 2007. október 31-én nyújtotta be a magyar hatóságokhoz. Az adókedvezményre vonatkozó döntés folyamatban van, a Bizottság engedélyét várják.

2.3.   A beruházási projekt költségei

| (22) | A projekt teljes becsült beruházási költsége névértéken [...] millió forint ([...] millió EUR (7). A projekt összes elszámolható beruházási költsége névértéken 154 092 millió forint (513,61 millió EUR). Jelenértéken (8) ez az összeg 153 396 millió forint (511,28 millió EUR). A III. táblázat a projekt és az alprojektek összes elszámolható költségének évek és kategóriák szerinti bontását tartalmazza.

  III.   táblázat


  Elszámolható beruházási költségek (millió forint)


  Az elszámolható költségek részletes bontása névértéken (millió forint) | 1. | alprojekt |
| --- | --- | --- | --- |

(22)

A projekt teljes becsült beruházási költsége névértéken [...] millió forint ([...] millió EUR (7). A projekt összes elszámolható beruházási költsége névértéken 154 092 millió forint (513,61 millió EUR). Jelenértéken (8) ez az összeg 153 396 millió forint (511,28 millió EUR). A III. táblázat a projekt és az alprojektek összes elszámolható költségének évek és kategóriák szerinti bontását tartalmazza.

III.   táblázat

Elszámolható beruházási költségek (millió forint)

Az elszámolható költségek részletes bontása névértéken (millió forint)

1.

alprojekt

| 2. | alprojekt |
| --- | --- |

2.

alprojekt

ÖSSZESEN

2006

2007

Összesen

2007

2008

2009

2010

2011

Összesen

Földterület

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Épület

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Gépek

Berendezések

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Gépjárművek

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Összesen

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

154,092

| (23) | A magyar hatóságok megerősítik, hogy használt berendezésekre nem fognak támogatást kérni, és hogy ilyen berendezés nem szerepel a projekt keretében elszámolható kiadások között. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az új gyártósorok részegységei a győri létesítmény meglévő gyártósoraira fognak épülni. A jelen ügyben azonban csak a műszaki átalakítás költségei és a felújítási költségek (például az új kiegészítő részegységek költsége) szerepelnek az elszámolható költségek között, az ismételten felhasznált gyártósorelemek költségei nem. |
| --- | --- |

(23)

A magyar hatóságok megerősítik, hogy használt berendezésekre nem fognak támogatást kérni, és hogy ilyen berendezés nem szerepel a projekt keretében elszámolható kiadások között. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az új gyártósorok részegységei a győri létesítmény meglévő gyártósoraira fognak épülni. A jelen ügyben azonban csak a műszaki átalakítás költségei és a felújítási költségek (például az új kiegészítő részegységek költsége) szerepelnek az elszámolható költségek között, az ismételten felhasznált gyártósorelemek költségei nem.

| (24) | A magyar hatóságok jelzik, hogy immateriális eszközök nem szerepelnek az elszámolható költségek között. |
| --- | --- |

(24)

A magyar hatóságok jelzik, hogy immateriális eszközök nem szerepelnek az elszámolható költségek között.

| (25) | Mind a közvetlen támogatás, mind az adókedvezmény esetében a támogatásnyújtás feltétele, hogy a kedvezményezett a beruházási projekt befejezését követően legalább öt éven keresztül fenntartja a beruházást a támogatott régióban. |
| --- | --- |

(25)

Mind a közvetlen támogatás, mind az adókedvezmény esetében a támogatásnyújtás feltétele, hogy a kedvezményezett a beruházási projekt befejezését követően legalább öt éven keresztül fenntartja a beruházást a támogatott régióban.

2.4.   A beruházás finanszírozása

| (26) | A magyar hatóságok megerősítik, hogy a kedvezményezett saját, minden állami támogatástól mentes hozzájárulása meghaladja az elszámolható költségek 25 %-át. |
| --- | --- |

(26)

A magyar hatóságok megerősítik, hogy a kedvezményezett saját, minden állami támogatástól mentes hozzájárulása meghaladja az elszámolható költségek 25 %-át.

2.5.   Regionális támogatás felső határa

| (27) | Győr a Nyugat-Dunántúl régióban található, amely az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja alapján támogatott terület. A nagyvállalkozásokra vonatkozó normál regionális támogatás felső határa 30 % bruttó támogatástartalom (GGE), a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó magyar regionális támogatási térképpel (9) összhangban. |
| --- | --- |

(27)

Győr a Nyugat-Dunántúl régióban található, amely az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja alapján támogatott terület. A nagyvállalkozásokra vonatkozó normál regionális támogatás felső határa 30 % bruttó támogatástartalom (GGE), a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó magyar regionális támogatási térképpel (9) összhangban.

2.6.   Jogalap

| (28) | A meglévő támogatási programok alapján az Audi Hungaria részére a pénzügyi támogatás nyújtása a következő nemzeti jogalapra tekintettel történik:






  a) | A Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági Minisztérium az XR 47/2007 támogatási program (10) (elődje: HU 1/2003 támogatási program) alapján nyújtja majd a támogatást, amely az 1628/2006/EK bizottsági rendelet (11) (a továbbiakban: RTI BER) alapján mentesítést élvez. E program jogalapját a kormány egyedi döntésével megítélhető támogatások nyújtásának szabályairól szóló 8/2007. (I. 24.) GKM-rendelet képezi. |
| --- | --- | --- |

(28)

A meglévő támogatási programok alapján az Audi Hungaria részére a pénzügyi támogatás nyújtása a következő nemzeti jogalapra tekintettel történik:

a)

A Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági Minisztérium az XR 47/2007 támogatási program (10) (elődje: HU 1/2003 támogatási program) alapján nyújtja majd a támogatást, amely az 1628/2006/EK bizottsági rendelet (11) (a továbbiakban: RTI BER) alapján mentesítést élvez. E program jogalapját a kormány egyedi döntésével megítélhető támogatások nyújtásának szabályairól szóló 8/2007. (I. 24.) GKM-rendelet képezi.

| b) | A Pénzügyminisztérium az N 651/06 »fejlesztési adókedvezmény« támogatási program (elődje: HU 3/2004 támogatási program) (12) alapján nyújtja majd az adókedvezményt. E programot a társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény és a fejlesztési adókedvezményről szóló 206/2006. (X.16.) korm. rendelet hozta létre. |
| --- | --- |

b)

A Pénzügyminisztérium az N 651/06 »fejlesztési adókedvezmény« támogatási program (elődje: HU 3/2004 támogatási program) (12) alapján nyújtja majd az adókedvezményt. E programot a társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény és a fejlesztési adókedvezményről szóló 206/2006. (X.16.) korm. rendelet hozta létre.

2.7.   A támogatás összege

| (29) | Az Audi Hungaria részére a támogatást a következők szerint nyújtják:






  — | a közvetlen támogatást éves részletekben fizetik ki 2009 és 2013 között, |
| --- | --- | --- |

(29)

Az Audi Hungaria részére a támogatást a következők szerint nyújtják:

—

a közvetlen támogatást éves részletekben fizetik ki 2009 és 2013 között,

| — | a társaságiadó-kedvezmény (azaz a fejlesztési adókedvezmény) a tervek szerint 2012-ben kerül alkalmazásra. |
| --- | --- |

—

a társaságiadó-kedvezmény (azaz a fejlesztési adókedvezmény) a tervek szerint 2012-ben kerül alkalmazásra.

| (30) | A támogatás teljes összege névértéken 18 107,66 millió forint (60,35 millió EUR). A magyar hatóságok azt tervezik, hogy a projekttámogatást 2009 és 2013 között fizetik ki. Ennek eredményeképpen a támogatás összege jelenértéken 14 858,15 millió forintnak (49,52 millió EUR-nak) felel meg. A IV. táblázat a támogatás összegét tartalmazza a támogatási eszközök szerinti bontásban, név- és jelenértéken.

  IV.   táblázat


  A támogatás összege név- és jelenértéken (millió forint)








  Támogatási eszközök | Névérték | Jelenérték |
| --- | --- | --- | --- |
| Közvetlen támogatás | 9 009,00 | 8 207,09 |
| Fejlesztési adókedvezmény | 9 098,66 | 6 651,06 |
| Összesen | 18 107,66 | 14 858,15 |

(30)

A támogatás teljes összege névértéken 18 107,66 millió forint (60,35 millió EUR). A magyar hatóságok azt tervezik, hogy a projekttámogatást 2009 és 2013 között fizetik ki. Ennek eredményeképpen a támogatás összege jelenértéken 14 858,15 millió forintnak (49,52 millió EUR-nak) felel meg. A IV. táblázat a támogatás összegét tartalmazza a támogatási eszközök szerinti bontásban, név- és jelenértéken.

IV.   táblázat

A támogatás összege név- és jelenértéken (millió forint)

Támogatási eszközök

Névérték

Jelenérték

Közvetlen támogatás

9 009,00

8 207,09

Fejlesztési adókedvezmény

9 098,66

6 651,06

Összesen

18 107,66

14 858,15

| (31) | A magyar hatóságok megerősítik, hogy az állami támogatás jelenértéken számolt összegét arányosan csökkentik, amennyiben az elszámolható költségek jelenérték szerinti, forintban kifejezett összege az előre jelzett összegnél alacsonyabb. |
| --- | --- |

(31)

A magyar hatóságok megerősítik, hogy az állami támogatás jelenértéken számolt összegét arányosan csökkentik, amennyiben az elszámolható költségek jelenérték szerinti, forintban kifejezett összege az előre jelzett összegnél alacsonyabb.

| (32) | A magyar hatóságok azt is megerősítik, hogy a projekthez nyújtott támogatás nem kumulálható az azonos elszámolható költségekre más helyi, regionális, nemzeti vagy közösségi forrásból kapott támogatással. |
| --- | --- |

(32)

A magyar hatóságok azt is megerősítik, hogy a projekthez nyújtott támogatás nem kumulálható az azonos elszámolható költségekre más helyi, regionális, nemzeti vagy közösségi forrásból kapott támogatással.

| (33) | Az Audi Hungaria a Győrben 2003 előtt megkezdett beruházási tevékenységeihez már részesült beruházási támogatásban. |
| --- | --- |

(33)

Az Audi Hungaria a Győrben 2003 előtt megkezdett beruházási tevékenységeihez már részesült beruházási támogatásban.

2.8.   Hozzájárulás a régió fejlődéséhez

| (34) | A magyar hatóságok jelezték, hogy a beruházási projekt közvetlen következményeként 150 új munkahely fog létesülni. |
| --- | --- |

(34)

A magyar hatóságok jelezték, hogy a beruházási projekt közvetlen következményeként 150 új munkahely fog létesülni.

| (35) | A technológiai fejlesztés várhatóan a magyar beszállítói hálózat technológiai felszereltségi szintjének fejlődéséhez és bővüléséhez is hozzá fog járulni. Emellett, a szinergiákat kiaknázva, a meglévő gépjárműipari klaszter várhatóan tovább bővül a régióban, és további beszállítók mellett más vállalkozásokat is bevon a termelési folyamatba, amelyek csak közvetett módon kapcsolódnak a győri Audi Hungaria termeléséhez. |
| --- | --- |

(35)

A technológiai fejlesztés várhatóan a magyar beszállítói hálózat technológiai felszereltségi szintjének fejlődéséhez és bővüléséhez is hozzá fog járulni. Emellett, a szinergiákat kiaknázva, a meglévő gépjárműipari klaszter várhatóan tovább bővül a régióban, és további beszállítók mellett más vállalkozásokat is bevon a termelési folyamatba, amelyek csak közvetett módon kapcsolódnak a győri Audi Hungaria termeléséhez.

| (36) | A magyar hatóságok azt is jelezték, hogy a beruházási projekt kapcsán szerzett ismereteknek és tapasztalatoknak a győri egyetemmel és a budapesti műszaki egyetemekkel meglévő együttműködés révén történő hasznosításával a beruházás a régió és a főváros felsőoktatásának minőségi fejlődéséhez és műszaki orientáltságának javításához is hozzájárul. |
| --- | --- |

(36)

A magyar hatóságok azt is jelezték, hogy a beruházási projekt kapcsán szerzett ismereteknek és tapasztalatoknak a győri egyetemmel és a budapesti műszaki egyetemekkel meglévő együttműködés révén történő hasznosításával a beruházás a régió és a főváros felsőoktatásának minőségi fejlődéséhez és műszaki orientáltságának javításához is hozzájárul.

2.9.   Általános rendelkezések

| (37) | A magyar hatóságok kötelezettséget vállaltak arra, hogy benyújtják a Bizottsághoz a következőket:






  — | a támogatás odaítélését követő két hónapon belül az adott támogatási intézkedésre vonatkozó jogi aktusok, |
| --- | --- | --- |

(37)

A magyar hatóságok kötelezettséget vállaltak arra, hogy benyújtják a Bizottsághoz a következőket:

—

a támogatás odaítélését követő két hónapon belül az adott támogatási intézkedésre vonatkozó jogi aktusok,

| — | a támogatás Bizottság általi jóváhagyásától számítva ötévenként időközi jelentés (amelynek részét képezik a kifizetett támogatási összegre, a támogatási szerződés teljesítésére, valamint az ugyanazon létesítményben/üzemben indított minden más beruházási projektre vonatkozó információk), |
| --- | --- |

—

a támogatás Bizottság általi jóváhagyásától számítva ötévenként időközi jelentés (amelynek részét képezik a kifizetett támogatási összegre, a támogatási szerződés teljesítésére, valamint az ugyanazon létesítményben/üzemben indított minden más beruházási projektre vonatkozó információk),

| — | a támogatás utolsó részletének a bejelentett kifizetési ütemterven alapuló kifizetését követő hat hónapon belül részletes záró beszámoló. |
| --- | --- |

—

a támogatás utolsó részletének a bejelentett kifizetési ütemterven alapuló kifizetését követő hat hónapon belül részletes záró beszámoló.

3.   A TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉS ÉRTÉKELÉSE ÉS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE

3.1.   Támogatás fennállása

| (38) | Az Audi Hungaria részére a pénzügyi támogatást a magyar hatóságok nyújtják (közvetlen támogatás és társaságiadó-kedvezmény formájában), és az állam általános költségvetéséből finanszírozzák. A támogatás ezért az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében tagállam által, állami forrásból nyújtott támogatásnak tekinthető. |
| --- | --- |

(38)

Az Audi Hungaria részére a pénzügyi támogatást a magyar hatóságok nyújtják (közvetlen támogatás és társaságiadó-kedvezmény formájában), és az állam általános költségvetéséből finanszírozzák. A támogatás ezért az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében tagállam által, állami forrásból nyújtott támogatásnak tekinthető.

| (39) | Mivel a támogatást egyetlen vállalat, az Audi Hungaria részére nyújtják, az intézkedés szelektív jellegű. |
| --- | --- |

(39)

Mivel a támogatást egyetlen vállalat, az Audi Hungaria részére nyújtják, az intézkedés szelektív jellegű.

| (40) | Az Audi Hungaria részére közvetlen támogatás és társaságiadó-kedvezmény formájában nyújtott pénzügyi támogatás révén a vállalkozás mentesül azon költségek terhe alól, amelyeket normál körülmények között saját forrásból kellett volna viselnie, ezáltal gazdasági előnyhöz jut versenytársaival szemben. |
| --- | --- |

(40)

Az Audi Hungaria részére közvetlen támogatás és társaságiadó-kedvezmény formájában nyújtott pénzügyi támogatás révén a vállalkozás mentesül azon költségek terhe alól, amelyeket normál körülmények között saját forrásból kellett volna viselnie, ezáltal gazdasági előnyhöz jut versenytársaival szemben.

| (41) | A magyar hatóságok által közvetlen támogatás és társaságiadó-kedvezmény formájában nyújtott pénzügyi támogatásban olyan beruházás részesül, amely gépjármű-motorok gyártását célozza. Mivel az említett termék tekintetében intenzív kereskedelem folyik a tagállamok között, a szóban forgó támogatás valószínűleg befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(41)

A magyar hatóságok által közvetlen támogatás és társaságiadó-kedvezmény formájában nyújtott pénzügyi támogatásban olyan beruházás részesül, amely gépjármű-motorok gyártását célozza. Mivel az említett termék tekintetében intenzív kereskedelem folyik a tagállamok között, a szóban forgó támogatás valószínűleg befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (42) | Az Audi Hungaria és az általa végzett termelési tevékenység magyar hatóságok általi előnyben részesítése torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget. |
| --- | --- |

(42)

Az Audi Hungaria és az általa végzett termelési tevékenység magyar hatóságok általi előnyben részesítése torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget.

| (43) | Mindezek alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az Audi Hungaria részére közvetlen támogatás és társaságiadó-kedvezmény formájában nyújtott támogatás az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(43)

Mindezek alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az Audi Hungaria részére közvetlen támogatás és társaságiadó-kedvezmény formájában nyújtott támogatás az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül.

3.2.   A támogatási intézkedés jogszerűsége és összeegyeztethetősége

| (44) | Azáltal, hogy a tervezett támogatási intézkedést annak végrehajtása előtt bejelentették, a magyar hatóságok eleget tettek az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése szerinti kötelességüknek. |
| --- | --- |

(44)

Azáltal, hogy a tervezett támogatási intézkedést annak végrehajtása előtt bejelentették, a magyar hatóságok eleget tettek az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése szerinti kötelességüknek.

| (45) | Mivel az intézkedés regionális beruházási támogatásra vonatkozik, a Bizottság az RTI alapján végezte az értékelést. Az intézkedést olyan támogatásként jelentették be, amely meghaladja az RTI 64. és 67. pontjában meghatározott határértékeket. A Bizottság ezért figyelembe vette az RTI rendelkezéseit, különösen az RTI nagyberuházási projektekre vonatkozó 4.3. szakaszának rendelkezéseit. |
| --- | --- |

(45)

Mivel az intézkedés regionális beruházási támogatásra vonatkozik, a Bizottság az RTI alapján végezte az értékelést. Az intézkedést olyan támogatásként jelentették be, amely meghaladja az RTI 64. és 67. pontjában meghatározott határértékeket. A Bizottság ezért figyelembe vette az RTI rendelkezéseit, különösen az RTI nagyberuházási projektekre vonatkozó 4.3. szakaszának rendelkezéseit.

3.3.   Az RTI általános rendelkezéseivel való összeegyeztethetőség

| (46) | Nincs arra utaló jel, hogy általában a VW-csoport vagy különösen az Audi Hungaria nehéz pénzügyi helyzetben lenne, mivel nem felel meg a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatásban (13) meghatározott feltételeknek. Következésképpen a támogatás kedvezményezettje jogosult regionális támogatásra. |
| --- | --- |

(46)

Nincs arra utaló jel, hogy általában a VW-csoport vagy különösen az Audi Hungaria nehéz pénzügyi helyzetben lenne, mivel nem felel meg a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatásban (13) meghatározott feltételeknek. Következésképpen a támogatás kedvezményezettje jogosult regionális támogatásra.

| (47) | A támogatást egy csoportmentességi támogatási program (támogatás az XR 47/2007 támogatási program alapján), és egy jóváhagyott támogatási program (adókedvezmény az N 651/06 támogatási program alapján) alkalmazásában nyújtják, amelyek eleget tesznek az RTI általános megfelelőségi követelményeinek. |
| --- | --- |

(47)

A támogatást egy csoportmentességi támogatási program (támogatás az XR 47/2007 támogatási program alapján), és egy jóváhagyott támogatási program (adókedvezmény az N 651/06 támogatási program alapján) alkalmazásában nyújtják, amelyek eleget tesznek az RTI általános megfelelőségi követelményeinek.

| (48) | A projekt az RTI 34. pontja értelmében vett induló beruházás. Tekintettel a beruházás előtt nem gyártott új motoralkatrészek gyártására és néhány motortípus esetében a gyártási kapacitás növelésére, a beruházás meglévő létesítmény bővítésének minősül. Az RTI 34. pontja értelmében a műszaki szempontból új alkatrészek gyártása (mint például az új AVS-vezérműtengely bevezetése) a létesítmény termelésének további, új termékekkel történő diverzifikációjának minősül, az új gépi megmunkálási technológiáknak a meglévő alkatrészek gyártásában történő bevezetése pedig a meglévő létesítmény teljes termelési folyamatának alapvető megváltoztatását eredményezi. |
| --- | --- |

(48)

A projekt az RTI 34. pontja értelmében vett induló beruházás. Tekintettel a beruházás előtt nem gyártott új motoralkatrészek gyártására és néhány motortípus esetében a gyártási kapacitás növelésére, a beruházás meglévő létesítmény bővítésének minősül. Az RTI 34. pontja értelmében a műszaki szempontból új alkatrészek gyártása (mint például az új AVS-vezérműtengely bevezetése) a létesítmény termelésének további, új termékekkel történő diverzifikációjának minősül, az új gépi megmunkálási technológiáknak a meglévő alkatrészek gyártásában történő bevezetése pedig a meglévő létesítmény teljes termelési folyamatának alapvető megváltoztatását eredményezi.

| (49) | A beruházási támogatás keretében elszámolható költségek (lásd a fenti III. táblázatot) meghatározása az RTI-vel összhangban, a támogatáshalmozódás szabályainak betartásával történt. |
| --- | --- |

(49)

A beruházási támogatás keretében elszámolható költségek (lásd a fenti III. táblázatot) meghatározása az RTI-vel összhangban, a támogatáshalmozódás szabályainak betartásával történt.

| (50) | Az Audi Hungariának ugyancsak kötelezettsége, hogy a projekt befejezését követően legalább öt évig fenntartsa a beruházást a régióban. A kedvezményezett az elszámolható költségek legalább 25 %-át minden állami támogatástól mentes forrásból biztosítja. |
| --- | --- |

(50)

Az Audi Hungariának ugyancsak kötelezettsége, hogy a projekt befejezését követően legalább öt évig fenntartsa a beruházást a régióban. A kedvezményezett az elszámolható költségek legalább 25 %-át minden állami támogatástól mentes forrásból biztosítja.

| (51) | Mivel a támogatást regionális támogatási program keretében nyújtják, a vizsgálat jelen szakaszában nem releváns az RTI 10. pontja, amely az ad hoc támogatás értékeléséhez további elemek figyelembevételét is előírja. |
| --- | --- |

(51)

Mivel a támogatást regionális támogatási program keretében nyújtják, a vizsgálat jelen szakaszában nem releváns az RTI 10. pontja, amely az ad hoc támogatás értékeléséhez további elemek figyelembevételét is előírja.

3.3.1.   Ösztönző hatás

| (52) | A kedvezményezett 2006. szeptember 15-én, vagyis két nappal a beruházás megkezdése előtt adta be általános támogatás iránti kérelmét, de a magyar hatóságok csak a 2006. szeptember 26-i levélben erősítették meg, hogy az Audi Hungaria – a beruházás megvalósításának ösztönzése céljából – elvben jogosult közvetlen támogatásra és egy nem számszerűsített, közvetett adókedvezményre. |
| --- | --- |

(52)

A kedvezményezett 2006. szeptember 15-én, vagyis két nappal a beruházás megkezdése előtt adta be általános támogatás iránti kérelmét, de a magyar hatóságok csak a 2006. szeptember 26-i levélben erősítették meg, hogy az Audi Hungaria – a beruházás megvalósításának ösztönzése céljából – elvben jogosult közvetlen támogatásra és egy nem számszerűsített, közvetett adókedvezményre.

| (53) | A közvetlen támogatást illetően a kedvezményezett a kérelem benyújtásának idején hatályos előző támogatási program, a »HU 1/2003 – Beruházásösztönzési célelőirányzat« (14) alapján nyújtotta be a támogatás iránti kérelmét, amely program az 1998 és 2006 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatással (15) összhangban csak annyit írt elő, hogy a támogatás iránti kérelmet a beruházás megkezdése előtt kell benyújtani. |
| --- | --- |

(53)

A közvetlen támogatást illetően a kedvezményezett a kérelem benyújtásának idején hatályos előző támogatási program, a »HU 1/2003 – Beruházásösztönzési célelőirányzat« (14) alapján nyújtotta be a támogatás iránti kérelmét, amely program az 1998 és 2006 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatással (15) összhangban csak annyit írt elő, hogy a támogatás iránti kérelmet a beruházás megkezdése előtt kell benyújtani.

| (54) | Az RTI 107. pontjával összhangban a Bizottság 2006. március 6-i levelében megfelelő intézkedéseket javasolt, és felkérte a tagállamokat, hogy valamennyi meglévő regionális támogatási program alkalmazását időben a 2006. december 31-ig megítélt támogatásokra korlátozzák. Miután Magyarország elfogadta a megfelelő intézkedéseket, a HU 1/2003 program 2006 végén hatályát vesztette, és 2007 januárjától XR 47/2007 néven indult meg újra. |
| --- | --- |

(54)

Az RTI 107. pontjával összhangban a Bizottság 2006. március 6-i levelében megfelelő intézkedéseket javasolt, és felkérte a tagállamokat, hogy valamennyi meglévő regionális támogatási program alkalmazását időben a 2006. december 31-ig megítélt támogatásokra korlátozzák. Miután Magyarország elfogadta a megfelelő intézkedéseket, a HU 1/2003 program 2006 végén hatályát vesztette, és 2007 januárjától XR 47/2007 néven indult meg újra.

| (55) | Mivel a közvetlen támogatást feltételesen csak 2008. december 17-én nyújtották, és 2009. február 26-án jelentették be, a 2007–2013 közötti időszakra szóló RTI (16), az RTI BER és Magyarország 2007–2013-ra szóló regionális támogatási térképe (17) alkalmazandó. |
| --- | --- |

(55)

Mivel a közvetlen támogatást feltételesen csak 2008. december 17-én nyújtották, és 2009. február 26-án jelentették be, a 2007–2013 közötti időszakra szóló RTI (16), az RTI BER és Magyarország 2007–2013-ra szóló regionális támogatási térképe (17) alkalmazandó.

| (56) | Az RTI BER 5. cikke úgy rendelkezik, hogy a 2007. január 1-je után benyújtott kérelmek vonatkozásában a programot kezelő hatóságnak még a projektmunkálatok megkezdése előtt írásban meg kell erősítenie, hogy a – további részletes vizsgálat tárgyát képező – projekt elvben megfelel a programban meghatározott jogosultsági feltételeknek. |
| --- | --- |

(56)

Az RTI BER 5. cikke úgy rendelkezik, hogy a 2007. január 1-je után benyújtott kérelmek vonatkozásában a programot kezelő hatóságnak még a projektmunkálatok megkezdése előtt írásban meg kell erősítenie, hogy a – további részletes vizsgálat tárgyát képező – projekt elvben megfelel a programban meghatározott jogosultsági feltételeknek.

| (57) | Meg kell vizsgálni, hogy teljesül-e az ösztönző hatásra vonatkozó feltétel az XR 47/2007 (korábbi HU 1/2003) csoportmentességi támogatási program alapján nyújtott közvetlen támogatás tekintetében. |
| --- | --- |

(57)

Meg kell vizsgálni, hogy teljesül-e az ösztönző hatásra vonatkozó feltétel az XR 47/2007 (korábbi HU 1/2003) csoportmentességi támogatási program alapján nyújtott közvetlen támogatás tekintetében.

| (58) | Az RTI BER 5. cikke (1) bekezdése kimondja, hogy csak a 2007. január 1-je után benyújtott kérelmek esetében van szükség a jogosultság írásos megerősítésére a beruházás megkezdése előtt. Ezt a Bizottság 2006. június 12-i, a tagállamokhoz intézett levele (18) is megerősítette. Mivel a kedvezményezett a kérelem benyújtásának idején hatályos előző támogatási program, a »HU-1/2003 – Beruházásösztönzési célelőirányzat« alapján kérelmezte a támogatást, és az említett program végrehajtása folyamatosan, megszakítás nélkül zajlott, a Bizottságnak a 2006. december 31. előtt megkezdett projektekre vonatkozó bevett gyakorlata alapján elegendőnek kell tekinteni, ha a kedvezményezett a munkálatok megkezdése előtt benyújtotta a kérelmet. |
| --- | --- |

(58)

Az RTI BER 5. cikke (1) bekezdése kimondja, hogy csak a 2007. január 1-je után benyújtott kérelmek esetében van szükség a jogosultság írásos megerősítésére a beruházás megkezdése előtt. Ezt a Bizottság 2006. június 12-i, a tagállamokhoz intézett levele (18) is megerősítette. Mivel a kedvezményezett a kérelem benyújtásának idején hatályos előző támogatási program, a »HU-1/2003 – Beruházásösztönzési célelőirányzat« alapján kérelmezte a támogatást, és az említett program végrehajtása folyamatosan, megszakítás nélkül zajlott, a Bizottságnak a 2006. december 31. előtt megkezdett projektekre vonatkozó bevett gyakorlata alapján elegendőnek kell tekinteni, ha a kedvezményezett a munkálatok megkezdése előtt benyújtotta a kérelmet.

| (59) | Az RTI 38. pontja úgy rendelkezik, hogy a programot kezelő hatóságnak még a projektmunkálatok megkezdése előtt írásban meg kell erősítenie, hogy a – további részletes vizsgálat tárgyát képező – projekt elvben megfelel a programban meghatározott jogosultsági feltételeknek. E rendelkezés azonban nem vonatkozik azokra a támogatási programokra, amelyek esetében automatikusan adókedvezményt nyújtanak az elszámolható költségekre (19). |
| --- | --- |

(59)

Az RTI 38. pontja úgy rendelkezik, hogy a programot kezelő hatóságnak még a projektmunkálatok megkezdése előtt írásban meg kell erősítenie, hogy a – további részletes vizsgálat tárgyát képező – projekt elvben megfelel a programban meghatározott jogosultsági feltételeknek. E rendelkezés azonban nem vonatkozik azokra a támogatási programokra, amelyek esetében automatikusan adókedvezményt nyújtanak az elszámolható költségekre (19).

| (60) | E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az N 651/06 támogatási program – amely az N 504/04-gyel módosított HU 3/2004 program (20) utódja – automatikus adóintézkedés, ezért a fent leírt ösztönző hatásra vonatkozó feltételnek az Audi Hungaria részére nyújtott fejlesztési adókedvezmény esetében nem kell teljesülnie. |
| --- | --- |

(60)

E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az N 651/06 támogatási program – amely az N 504/04-gyel módosított HU 3/2004 program (20) utódja – automatikus adóintézkedés, ezért a fent leírt ösztönző hatásra vonatkozó feltételnek az Audi Hungaria részére nyújtott fejlesztési adókedvezmény esetében nem kell teljesülnie.

3.3.2.   Átláthatóság

| (61) | A támogatások átláthatóságára vonatkozó szabályok tekintetében az RTI BER 8. cikkének (5) bekezdése és az RTI 108. pontja úgy rendelkezik, hogy a tagállamoknak közzé kell tenniük a regionális támogatási programok teljes szövegét, és kizárja azokat a projekteket, amelyek esetében a támogatási program közzététele előtt merültek fel költségek. Mivel az alkalmazott XR 47/2007 program jogalapját hivatalosan csak 2007. január 24-én fogadták el, és a Bizottság az N 651/06 támogatási programot csak 2007. május 10-én hagyta jóvá, első látásra úgy tűnik, hogy e feltétel nem teljesült. |
| --- | --- |

(61)

A támogatások átláthatóságára vonatkozó szabályok tekintetében az RTI BER 8. cikkének (5) bekezdése és az RTI 108. pontja úgy rendelkezik, hogy a tagállamoknak közzé kell tenniük a regionális támogatási programok teljes szövegét, és kizárja azokat a projekteket, amelyek esetében a támogatási program közzététele előtt merültek fel költségek. Mivel az alkalmazott XR 47/2007 program jogalapját hivatalosan csak 2007. január 24-én fogadták el, és a Bizottság az N 651/06 támogatási programot csak 2007. május 10-én hagyta jóvá, első látásra úgy tűnik, hogy e feltétel nem teljesült.

| (62) | A jelen ügyben azonban az átláthatósági követelmény teljesítettnek tekinthető, mivel a kérelem időpontjában már közzétették a regionális támogatási elődprogramokat – HU 1/2003 és HU 3/2004 –, azaz a lehetséges kedvezményezettek és érdekelt felek ismerhették a tartalmukat, az új programokat pedig kifejezetten a meglévő programok utódjaként határozták meg. |
| --- | --- |

(62)

A jelen ügyben azonban az átláthatósági követelmény teljesítettnek tekinthető, mivel a kérelem időpontjában már közzétették a regionális támogatási elődprogramokat – HU 1/2003 és HU 3/2004 –, azaz a lehetséges kedvezményezettek és érdekelt felek ismerhették a tartalmukat, az új programokat pedig kifejezetten a meglévő programok utódjaként határozták meg.

| (63) | A Bizottság ezenfelül úgy ítéli meg, hogy az RTI BER 5. cikkének (1) bekezdésében és a tagállamoknak szóló 2006. június 12-i levélben foglalt, a 2007 előtt beadott támogatási kérelmek esetében a jogosultság megerősítésének a munkálatok megkezdése előtt történő benyújtására vonatkozó kötelezettség alóli mentesítést célzó átmeneti szabályok a kérelem pillanatában mentesítenek az utódprogram közzétételére vonatkozó követelmény alól is. Bármely egyéb értelmezés szerint hatástalan lenne az ösztönző hatásra vonatkozó átmeneti szabály. |
| --- | --- |

(63)

A Bizottság ezenfelül úgy ítéli meg, hogy az RTI BER 5. cikkének (1) bekezdésében és a tagállamoknak szóló 2006. június 12-i levélben foglalt, a 2007 előtt beadott támogatási kérelmek esetében a jogosultság megerősítésének a munkálatok megkezdése előtt történő benyújtására vonatkozó kötelezettség alóli mentesítést célzó átmeneti szabályok a kérelem pillanatában mentesítenek az utódprogram közzétételére vonatkozó követelmény alól is. Bármely egyéb értelmezés szerint hatástalan lenne az ösztönző hatásra vonatkozó átmeneti szabály.

3.3.3.   Következtetés

| (64) | E megfontolások tükrében a Bizottság az ügy jelen szakaszában úgy véli, hogy az általános megfelelőségi követelmények teljesülnek. |
| --- | --- |

(64)

E megfontolások tükrében a Bizottság az ügy jelen szakaszában úgy véli, hogy az általános megfelelőségi követelmények teljesülnek.

3.4.   A nagyberuházási projekteknek nyújtott támogatásokra vonatkozó rendelkezésekkel való összeegyeztethetőség

3.4.1.   Egyetlen beruházási projekt (az RTI 60. pontja)

| (65) | A magyar hatóságokkal egyetértésben a Bizottság az 1. és 2. alprojektet egyetlen beruházási projektnek tekinti. |
| --- | --- |

(65)

A magyar hatóságokkal egyetértésben a Bizottság az 1. és 2. alprojektet egyetlen beruházási projektnek tekinti.

| (66) | A kedvezményezett 2003 előtt, vagyis az egyetlen beruházási projekt meghatározásában szereplő hároméves időszakon kívül, Győrben megkezdett beruházási tevékenységhez kapott támogatást. |
| --- | --- |

(66)

A kedvezményezett 2003 előtt, vagyis az egyetlen beruházási projekt meghatározásában szereplő hároméves időszakon kívül, Győrben megkezdett beruházási tevékenységhez kapott támogatást.

3.4.2.   A támogatás intenzitása (az RTI 67. pontja)

| (67) | A projekt jelenértéken tervezett összes elszámolható költsége 153 396 millió forint (511,28 millió EUR). Az RTI 67. pontjában meghatározott csökkentési mechanizmus alkalmazása után a projekt maximálisan megengedhető támogatási intenzitása 12,61 % GGE (bruttó támogatástartalom). |
| --- | --- |

(67)

A projekt jelenértéken tervezett összes elszámolható költsége 153 396 millió forint (511,28 millió EUR). Az RTI 67. pontjában meghatározott csökkentési mechanizmus alkalmazása után a projekt maximálisan megengedhető támogatási intenzitása 12,61 % GGE (bruttó támogatástartalom).

| (68) | Mivel a javasolt támogatás intenzitása (9,69 % GGE) nem haladja meg a maximálisan megengedhető támogatási intenzitást (12,61 % GGE), a projekt tervezett támogatási intenzitása megfelel az RTI-nek. |
| --- | --- |

(68)

Mivel a javasolt támogatás intenzitása (9,69 % GGE) nem haladja meg a maximálisan megengedhető támogatási intenzitást (12,61 % GGE), a projekt tervezett támogatási intenzitása megfelel az RTI-nek.

3.4.3.   Az RTI 68. pontjának a) és b) alpontjában rögzített szabályokkal való összeegyeztethetőség

| (69) | A Bizottság azon határozata, amellyel az RTI 68. pontja alá tartozó nagyberuházási projektek számára regionális támogatás nyújtását engedélyezi, a kedvezményezettnek a beruházás előtti és utáni piaci erejétől és a beruházás által teremtett kapacitástól függ. Az RTI 68. pontjának a) és b) alpontjában foglalt megfelelő tesztek elvégzése érdekében a Bizottságnak először meg kell határoznia az érintett termék- és földrajzi piacot. |
| --- | --- |

(69)

A Bizottság azon határozata, amellyel az RTI 68. pontja alá tartozó nagyberuházási projektek számára regionális támogatás nyújtását engedélyezi, a kedvezményezettnek a beruházás előtti és utáni piaci erejétől és a beruházás által teremtett kapacitástól függ. Az RTI 68. pontjának a) és b) alpontjában foglalt megfelelő tesztek elvégzése érdekében a Bizottságnak először meg kell határoznia az érintett termék- és földrajzi piacot.

Érintett termék

| (70) | A beruházás eredményeképpen az Audi Hungaria a POLK által meghatározott szegmentálási rendszer szerinti A00, A0, A, B, C, D és E szegmensekhez tartozó gépkocsikba beépítendő motoralkatrészeket és motorokat fog gyártani. |
| --- | --- |

(70)

A beruházás eredményeképpen az Audi Hungaria a POLK által meghatározott szegmentálási rendszer szerinti A00, A0, A, B, C, D és E szegmensekhez tartozó gépkocsikba beépítendő motoralkatrészeket és motorokat fog gyártani.

| (71) | Ezenkívül, bár a beruházási projekt személygépkocsikba szánt motoralkatrészek és motorok gyártását célozza, az Audi Hungaria kis mennyiségben jachtokhoz is gyárt motorokat a VW-csoport hajózási részlege (Volkswagen Marine) számára. Az Audi Hungaria gyártja a motorok alapját, amelyből a Volkswagen Marine elkészíti a hajómotorokat. A hajókba szánt alapmotorokat ugyanazon a gyártósoron készítik, ahol a V6-os és V8-as dízelmotorokat gyártják a személygépkocsik számára. A hajómotorokat a Volkswagen Marine Salzgitterben (Németország) található üzemében fejezik be és szerelik össze. |
| --- | --- |

(71)

Ezenkívül, bár a beruházási projekt személygépkocsikba szánt motoralkatrészek és motorok gyártását célozza, az Audi Hungaria kis mennyiségben jachtokhoz is gyárt motorokat a VW-csoport hajózási részlege (Volkswagen Marine) számára. Az Audi Hungaria gyártja a motorok alapját, amelyből a Volkswagen Marine elkészíti a hajómotorokat. A hajókba szánt alapmotorokat ugyanazon a gyártósoron készítik, ahol a V6-os és V8-as dízelmotorokat gyártják a személygépkocsik számára. A hajómotorokat a Volkswagen Marine Salzgitterben (Németország) található üzemében fejezik be és szerelik össze.

| (72) | Az RTI 69. pontja szerint az érintett termék rendszerint az a termék, amely a beruházási projekt tárgyát képezi. Ha azonban a projekt közbenső termékre vonatkozik, és a termelés jelentős része nem kerül piaci értékesítésre, az érintett termék lehet a másodlagos termék. A 2002/781/EK határozatban a Bizottság úgy ítélte meg, hogy »a járműgyártó által készített motorok érintett piaca az a piac, amely számára a motort gyártják« (21). Ezt a megközelítést követi a 2003/647/EK bizottsági határozat (22), és a legújabb 2008/1613/EK határozat (23) is. A szóban forgó ügyben az Audi Hungaria által készített motorok több mint [90-100]%-a a VW–PO-csoporton belül kerül értékesítésre. Majdnem az összes motoralkatrészt közvetlenül autómotorokba építik be. A maradék elhanyagolható mennyiséget a továbbiakban garanciális cserealkatrészként fogják használni, és csak egy nagyon kis részük kerül értékesítésre a VW–PO-csoporton kívül. |
| --- | --- |

(72)

Az RTI 69. pontja szerint az érintett termék rendszerint az a termék, amely a beruházási projekt tárgyát képezi. Ha azonban a projekt közbenső termékre vonatkozik, és a termelés jelentős része nem kerül piaci értékesítésre, az érintett termék lehet a másodlagos termék. A 2002/781/EK határozatban a Bizottság úgy ítélte meg, hogy »a járműgyártó által készített motorok érintett piaca az a piac, amely számára a motort gyártják« (21). Ezt a megközelítést követi a 2003/647/EK bizottsági határozat (22), és a legújabb 2008/1613/EK határozat (23) is. A szóban forgó ügyben az Audi Hungaria által készített motorok több mint [90-100]%-a a VW–PO-csoporton belül kerül értékesítésre. Majdnem az összes motoralkatrészt közvetlenül autómotorokba építik be. A maradék elhanyagolható mennyiséget a továbbiakban garanciális cserealkatrészként fogják használni, és csak egy nagyon kis részük kerül értékesítésre a VW–PO-csoporton kívül.

| (73) | Következésképpen a Bizottság az RTI 69. pontjának alkalmazásában úgy ítéli meg, hogy e határozatban a gépjárművek (személygépkocsik) jelentik az érintett terméket. |
| --- | --- |

(73)

Következésképpen a Bizottság az RTI 69. pontjának alkalmazásában úgy ítéli meg, hogy e határozatban a gépjárművek (személygépkocsik) jelentik az érintett terméket.

| (74) | A hajók számára készített alapmotorokat nem a piacon értékesítik, hanem a Salzgitterben található Volkswagen-üzemnek adják el, ahol olyan speciális szerelési műveleteket és kezeléseket végeznek rajtuk, amelyek után azokat a Volkswagen Marine hajómotorként tudja értékesíteni a piacon. Következésképpen az Audi Hungaria üzemében készített termékek közbenső termékek, és a másodlagos terméket, azaz a kész hajómotorokat, amelyek számára az Audi Hungaria biztosítja az alapmotort, kell érintett terméknek tekinteni. |
| --- | --- |

(74)

A hajók számára készített alapmotorokat nem a piacon értékesítik, hanem a Salzgitterben található Volkswagen-üzemnek adják el, ahol olyan speciális szerelési műveleteket és kezeléseket végeznek rajtuk, amelyek után azokat a Volkswagen Marine hajómotorként tudja értékesíteni a piacon. Következésképpen az Audi Hungaria üzemében készített termékek közbenső termékek, és a másodlagos terméket, azaz a kész hajómotorokat, amelyek számára az Audi Hungaria biztosítja az alapmotort, kell érintett terméknek tekinteni.

Érintett termékpiac

| (75) | Az RTI 69. pontja úgy rendelkezik, hogy az érintett termékpiac magában foglalja az érintett terméket és az azt helyettesítő termékeket, amelyeket vagy a fogyasztó (a termék tulajdonságai, ára és felhasználhatósága alapján), vagy az előállító (a gyártóberendezések rugalmassága miatt) annak tekint. |
| --- | --- |

(75)

Az RTI 69. pontja úgy rendelkezik, hogy az érintett termékpiac magában foglalja az érintett terméket és az azt helyettesítő termékeket, amelyeket vagy a fogyasztó (a termék tulajdonságai, ára és felhasználhatósága alapján), vagy az előállító (a gyártóberendezések rugalmassága miatt) annak tekint.

| (76) | Összefonódásra vonatkozó határozataiban a Bizottság elismerte, hogy bár a gépjárműpiac néhány objektív kritérium, például a motor mérete vagy az autó hossza alapján hagyományosan szegmentált, a szegmensek közötti határvonalat egyéb tényezők elmossák. Ilyen tényező többek között az ár, a termék megítélése és az extrafelszerelések száma. A Bizottság ezért, egészen mostanáig, összefonódásokkal kapcsolatos valamennyi határozatában nyitva hagyta azt a kérdést, hogy a versenyhelyzet elemzése céljából a személygépjárművek piaci szegmensét egy termékpiacnak kell-e tekinteni, vagy további részekre kell bontani. |
| --- | --- |

(76)

Összefonódásra vonatkozó határozataiban a Bizottság elismerte, hogy bár a gépjárműpiac néhány objektív kritérium, például a motor mérete vagy az autó hossza alapján hagyományosan szegmentált, a szegmensek közötti határvonalat egyéb tényezők elmossák. Ilyen tényező többek között az ár, a termék megítélése és az extrafelszerelések száma. A Bizottság ezért, egészen mostanáig, összefonódásokkal kapcsolatos valamennyi határozatában nyitva hagyta azt a kérdést, hogy a versenyhelyzet elemzése céljából a személygépjárművek piaci szegmensét egy termékpiacnak kell-e tekinteni, vagy további részekre kell bontani.

| (77) | A Bizottság megjegyzi, hogy a Prodcom-kódok (24) ebben az esetben nem alkalmazhatók a piac további felosztására, többek között azért, mert túl sok az átfedés, és mert az osztályozást az iparág nem alkalmazza általánosságban a piacok felmérésére. |
| --- | --- |

(77)

A Bizottság megjegyzi, hogy a Prodcom-kódok (24) ebben az esetben nem alkalmazhatók a piac további felosztására, többek között azért, mert túl sok az átfedés, és mert az osztályozást az iparág nem alkalmazza általánosságban a piacok felmérésére.

| (78) | Több másik, például az Európai Gépjárműgyártók Szövetsége (ACEA), az európai újautó-értékelési program (NCAP), az USA energiaügyi minisztériuma és nagy autógyártók által internetes oldalukon használt osztályozási rendszert is lehetne alkalmazni. |
| --- | --- |

(78)

Több másik, például az Európai Gépjárműgyártók Szövetsége (ACEA), az európai újautó-értékelési program (NCAP), az USA energiaügyi minisztériuma és nagy autógyártók által internetes oldalukon használt osztályozási rendszert is lehetne alkalmazni.

| (79) | Tekintettel a különböző célú alkalmazásra (például töréstesztekre), a földrajzi különbségekre (az USA piacán inkább a nagy autók dominálnak) és egy általánosan elfogadott osztályozási rendszer hiányára, az osztályozási rendszerek eltérnek egymástól. |
| --- | --- |

(79)

Tekintettel a különböző célú alkalmazásra (például töréstesztekre), a földrajzi különbségekre (az USA piacán inkább a nagy autók dominálnak) és egy általánosan elfogadott osztályozási rendszer hiányára, az osztályozási rendszerek eltérnek egymástól.

| (80) | Számos szolgáltató foglalkozik a gépjárműpiac elemzésével. Ezek közül a legismertebb és legelismertebb a Global Insight és a POLK. A Global Insight, egy előrejelzésekkel foglalkozó nagy tanácsadó cég, a személygépjármű-piac szűk felosztását javasolja (27 szegmens). A POLK a gépjárműpiacot A000, A00, A0, A, B, C, D és E szegmensek szerint osztja fel, amelyek közül az A000 szegmens a kiskategóriás autókat, míg az E szegmens a luxuskategória felső szintjét takarja. Az A000 szegmenstől az E szegmens felé haladva fokozatosan emelkedik a személygépjárművek átlagára, mérete és átlagos motorteljesítménye. |
| --- | --- |

(80)

Számos szolgáltató foglalkozik a gépjárműpiac elemzésével. Ezek közül a legismertebb és legelismertebb a Global Insight és a POLK. A Global Insight, egy előrejelzésekkel foglalkozó nagy tanácsadó cég, a személygépjármű-piac szűk felosztását javasolja (27 szegmens). A POLK a gépjárműpiacot A000, A00, A0, A, B, C, D és E szegmensek szerint osztja fel, amelyek közül az A000 szegmens a kiskategóriás autókat, míg az E szegmens a luxuskategória felső szintjét takarja. Az A000 szegmenstől az E szegmens felé haladva fokozatosan emelkedik a személygépjárművek átlagára, mérete és átlagos motorteljesítménye.

| (81) | A magyar hatóságok a támogatás bejelentésében a POLK által alkalmazott rendszert választották [...]. A Bizottság az ügy jelen szakaszában úgy ítéli meg, hogy a POLK piaci osztályozása megfelelő és kielégítően részletes referenciarendszernek tekinthető, és a szóban forgó projekt értékeléséhez ezt a felosztást alkalmazza. |
| --- | --- |

(81)

A magyar hatóságok a támogatás bejelentésében a POLK által alkalmazott rendszert választották [...]. A Bizottság az ügy jelen szakaszában úgy ítéli meg, hogy a POLK piaci osztályozása megfelelő és kielégítően részletes referenciarendszernek tekinthető, és a szóban forgó projekt értékeléséhez ezt a felosztást alkalmazza.

| (82) | A személygépjárművek és a könnyű haszongépjárművek külön szegmensekbe történő további felosztását illetően a magyar hatóságok véleménye az, hogy az ilyen piaci felosztás nincs egyértelműen meghatározva, és ezért nem meggyőző. Így azonos felszereltségű gépjárműveket (például a VW Touareg) az egyik tagállamban a személygépjárművek, a másikban a könnyű haszongépjárművek kategóriába sorolják. |
| --- | --- |

(82)

A személygépjárművek és a könnyű haszongépjárművek külön szegmensekbe történő további felosztását illetően a magyar hatóságok véleménye az, hogy az ilyen piaci felosztás nincs egyértelműen meghatározva, és ezért nem meggyőző. Így azonos felszereltségű gépjárműveket (például a VW Touareg) az egyik tagállamban a személygépjárművek, a másikban a könnyű haszongépjárművek kategóriába sorolják.

| (83) | Ráadásul, az autógyártók bizonyos felszereltséggel ellátott modellváltozatokat kínálnak, amely lehetővé teszi a vásárló számára, hogy válasszon az adott tagállamban érvényes meghatározás szerinti személygépjármű vagy könnyű haszongépjármű változat közül. A gyártók a gyártósorokat úgy alakítják ki, hogy azok alkalmasak legyenek különböző, országok szerint eltérő felszereltségű személygépjármű és könnyű haszongépjármű változatok készítésére is. |
| --- | --- |

(83)

Ráadásul, az autógyártók bizonyos felszereltséggel ellátott modellváltozatokat kínálnak, amely lehetővé teszi a vásárló számára, hogy válasszon az adott tagállamban érvényes meghatározás szerinti személygépjármű vagy könnyű haszongépjármű változat közül. A gyártók a gyártósorokat úgy alakítják ki, hogy azok alkalmasak legyenek különböző, országok szerint eltérő felszereltségű személygépjármű és könnyű haszongépjármű változatok készítésére is.

| (84) | A fenti kontextus ellenére ebben a határozatban a személygépjárműveket és könnyű haszongépjárműveket nem külön, hanem egységesen kezelve a megfelelő A00, A0, A, B, C, D és E szegmensbe sorolják. A Bizottság felkéri a harmadik feleket, hogy nyújtsák be ezzel kapcsolatos észrevételeiket. |
| --- | --- |

(84)

A fenti kontextus ellenére ebben a határozatban a személygépjárműveket és könnyű haszongépjárműveket nem külön, hanem egységesen kezelve a megfelelő A00, A0, A, B, C, D és E szegmensbe sorolják. A Bizottság felkéri a harmadik feleket, hogy nyújtsák be ezzel kapcsolatos észrevételeiket.

| (85) | A Bizottság megjegyzi, hogy a keresleti oldalon van bizonyos fokú helyettesíthetőség a szegmensek hátárán, például az A szegmensbe és a B szegmensbe tartozó autók vagy a luxuskategóriás szegmensek között. A Bizottság megvizsgálta a keresleti oldalról való helyettesítési láncok lehetőségét (25) a különböző szegmensek között. Mindazonáltal nehéz a gépjárművek helyettesíthetősége mellett érvelni a lehetséges szegmensek végein, mivel például a legolcsóbb személygépjárművek nem helyettesíthetők közvetlenül drágább személygépjárművekkel. |
| --- | --- |

(85)

A Bizottság megjegyzi, hogy a keresleti oldalon van bizonyos fokú helyettesíthetőség a szegmensek hátárán, például az A szegmensbe és a B szegmensbe tartozó autók vagy a luxuskategóriás szegmensek között. A Bizottság megvizsgálta a keresleti oldalról való helyettesítési láncok lehetőségét (25) a különböző szegmensek között. Mindazonáltal nehéz a gépjárművek helyettesíthetősége mellett érvelni a lehetséges szegmensek végein, mivel például a legolcsóbb személygépjárművek nem helyettesíthetők közvetlenül drágább személygépjárművekkel.

| (86) | A személygépjárművek gyártói általában több szegmensben is jelen vannak. A gyártók válthatnak a különböző személygépjármű-típusok között, mivel sok autó ugyanarra az alapra épül. A személygépjárművek szegmensei átfedik egymást. |
| --- | --- |

(86)

A személygépjárművek gyártói általában több szegmensben is jelen vannak. A gyártók válthatnak a különböző személygépjármű-típusok között, mivel sok autó ugyanarra az alapra épül. A személygépjárművek szegmensei átfedik egymást.

| (87) | Az ügy jelen szakaszában a Bizottság nyitva hagyja az érintett termékpiac pontos meghatározását, és minden elfogadható alternatív piaci meghatározást meg fog vizsgálni (beleértve azt a legszűkebb piaci felosztást is, amelyre vonatkozóan még adatok állnak rendelkezésre). Ez a megközelítés összhangban van a Bizottság N 767/07 (Ford Craiova) (26), N 635/08 (Fiat Szicília) (27) és N 473/08 (Ford Espana) (28) állami támogatásokkal kapcsolatos határozataiban foglaltakkal. |
| --- | --- |

(87)

Az ügy jelen szakaszában a Bizottság nyitva hagyja az érintett termékpiac pontos meghatározását, és minden elfogadható alternatív piaci meghatározást meg fog vizsgálni (beleértve azt a legszűkebb piaci felosztást is, amelyre vonatkozóan még adatok állnak rendelkezésre). Ez a megközelítés összhangban van a Bizottság N 767/07 (Ford Craiova) (26), N 635/08 (Fiat Szicília) (27) és N 473/08 (Ford Espana) (28) állami támogatásokkal kapcsolatos határozataiban foglaltakkal.

| (88) | Mivel az Audi Hungaria az A00, A0, A, B, C, D és E szegmensbe tartozó gépjárművekbe szánt motoralkatrészeket és motorokat fog gyártani, a Bizottság az ügy jelen szakaszában az említett szegmenseket és az egész személygépjármű-piacot (beleértve a könnyű haszongépjárműveket) tekinti érintett piacnak. |
| --- | --- |

(88)

Mivel az Audi Hungaria az A00, A0, A, B, C, D és E szegmensbe tartozó gépjárművekbe szánt motoralkatrészeket és motorokat fog gyártani, a Bizottság az ügy jelen szakaszában az említett szegmenseket és az egész személygépjármű-piacot (beleértve a könnyű haszongépjárműveket) tekinti érintett piacnak.

| (89) | Meg kell azonban jegyezni, hogy az ügy jelen szakaszában Magyarország és a Bizottság véleménye eltér az érintett piacok meghatározását illetően. A magyar hatóságok azzal érveltek, hogy egy meghatározott motortípust – bizonyos technikai korlátokhoz mérten – több modellbe és szegmensbe is be lehet építeni. A különböző gépjárműmodellek iránti piaci kereslettől függ, hogy az elkészített motorokat végül melyik szegmensbe építik be. Alapvetően az egyes motorokban lévő hengerek száma határozza meg azt, hogy melyik gépjárműtípusba lehet beépíteni az adott motort, vagyis hogy a gyártás melyik szegmenst érinti. Emellett a magyar hatóságok közölték, hogy az Audi Hungaria üzemeiben a gyártási folyamat során a motorokat elsősorban a hengerek száma szerint különböztetik meg. Ezért minden egyes motortípus (pl. négyhengeres, hathengeres stb.) külön gyártósoron, helyiségben és akár külön szervezeti részlegben készül. |
| --- | --- |

(89)

Meg kell azonban jegyezni, hogy az ügy jelen szakaszában Magyarország és a Bizottság véleménye eltér az érintett piacok meghatározását illetően. A magyar hatóságok azzal érveltek, hogy egy meghatározott motortípust – bizonyos technikai korlátokhoz mérten – több modellbe és szegmensbe is be lehet építeni. A különböző gépjárműmodellek iránti piaci kereslettől függ, hogy az elkészített motorokat végül melyik szegmensbe építik be. Alapvetően az egyes motorokban lévő hengerek száma határozza meg azt, hogy melyik gépjárműtípusba lehet beépíteni az adott motort, vagyis hogy a gyártás melyik szegmenst érinti. Emellett a magyar hatóságok közölték, hogy az Audi Hungaria üzemeiben a gyártási folyamat során a motorokat elsősorban a hengerek száma szerint különböztetik meg. Ezért minden egyes motortípus (pl. négyhengeres, hathengeres stb.) külön gyártósoron, helyiségben és akár külön szervezeti részlegben készül.

| (90) | A magyar hatóságok szerint az egyes szegmensek helyett a következő szegmenscsoportokat kell figyelembe venni:






  — | a négyhengeres motorokat az A00–C szegmensekbe építik be, |
| --- | --- | --- |

(90)

A magyar hatóságok szerint az egyes szegmensek helyett a következő szegmenscsoportokat kell figyelembe venni:

—

a négyhengeres motorokat az A00–C szegmensekbe építik be,

| — | a hathengeres motorokat a B–D szegmensekbe építik be, |
| --- | --- |

—

a hathengeres motorokat a B–D szegmensekbe építik be,

| — | a nyolchengeres motorokat a B–E szegmensekbe építik be, |
| --- | --- |

—

a nyolchengeres motorokat a B–E szegmensekbe építik be,

| — | a tíz-tizenkét hengeres motorokat a C–D szegmensekbe építik be. |
| --- | --- |

—

a tíz-tizenkét hengeres motorokat a C–D szegmensekbe építik be.

| (91) | A hajómotorok tekintetében, mivel az Audi Hungaria csak dízelalapmotorokat készít, a Volkswagen Marine csak dízelhajómotorok gyártásával és értékesítésével foglalkozik, a dízel hajómotorok piaca tekintendő érintett termékpiacnak. |
| --- | --- |

(91)

A hajómotorok tekintetében, mivel az Audi Hungaria csak dízelalapmotorokat készít, a Volkswagen Marine csak dízelhajómotorok gyártásával és értékesítésével foglalkozik, a dízel hajómotorok piaca tekintendő érintett termékpiacnak.

Érintett földrajzi piac

| (92) | Az RTI 70. pontja előírja, hogy az RTI 68. pontja szerinti tesztek elvégzése céljából a piacokat rendszerint EGT-szinten kell meghatározni. |
| --- | --- |

(92)

Az RTI 70. pontja előírja, hogy az RTI 68. pontja szerinti tesztek elvégzése céljából a piacokat rendszerint EGT-szinten kell meghatározni.

| (93) | Közelmúltban elfogadott határozataival összhangban a Bizottságnak az a véleménye, hogy kínálati oldalról nézve a gépjárműipari ágazatban legalább EGT-szintű, de még inkább globális szintű termelés folyik. Figyelembe véve azt a megállapítást, hogy a nagyobb gépjárműgyártók világpiaci szereplők, akik különböző kontinenseken és országokban rendelkeznek gyártóüzemekkel és elosztórendszerrel, a VW–PO-csoport legalább európai piaci szereplőnek számít. A VW-csoport által az EGT-n belül gyártott gépjárművek átlagosan több mint [15–30] %-át exportálják. |
| --- | --- |

(93)

Közelmúltban elfogadott határozataival összhangban a Bizottságnak az a véleménye, hogy kínálati oldalról nézve a gépjárműipari ágazatban legalább EGT-szintű, de még inkább globális szintű termelés folyik. Figyelembe véve azt a megállapítást, hogy a nagyobb gépjárműgyártók világpiaci szereplők, akik különböző kontinenseken és országokban rendelkeznek gyártóüzemekkel és elosztórendszerrel, a VW–PO-csoport legalább európai piaci szereplőnek számít. A VW-csoport által az EGT-n belül gyártott gépjárművek átlagosan több mint [15–30] %-át exportálják.

| (94) | Fogyasztói szempontból a versenyfeltételek jelentős mértékben javultak az Európai Unióban, különösen a technikai akadályok és elosztórendszerek tekintetében, bár az árkülönbségek és az adórendszerek közötti eltérések továbbra is akadályt jelentenek, és a főbb versenytársak piaci behatolási arányai különbözőek az egyes tagállamok és különösen a kontinensek szerint. Az alacsony szállítási költségek, illetve az, hogy a főbb gyártók szinte valamennyi tagállamban és a világ legnagyobb országaiban jelen vannak, EGT-szintű vagy még inkább világméretű piac meglétére utalnak. |
| --- | --- |

(94)

Fogyasztói szempontból a versenyfeltételek jelentős mértékben javultak az Európai Unióban, különösen a technikai akadályok és elosztórendszerek tekintetében, bár az árkülönbségek és az adórendszerek közötti eltérések továbbra is akadályt jelentenek, és a főbb versenytársak piaci behatolási arányai különbözőek az egyes tagállamok és különösen a kontinensek szerint. Az alacsony szállítási költségek, illetve az, hogy a főbb gyártók szinte valamennyi tagállamban és a világ legnagyobb országaiban jelen vannak, EGT-szintű vagy még inkább világméretű piac meglétére utalnak.

| (95) | A gyártólétesítmények részére nyújtott támogatásokra vonatkozó állami támogatási határozatokban, amelyek a támogatásoknak a gyártók közötti verseny torzulására, illetve a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatásait értékelik, a gyártási szempontok meghatározóak. |
| --- | --- |

(95)

A gyártólétesítmények részére nyújtott támogatásokra vonatkozó állami támogatási határozatokban, amelyek a támogatásoknak a gyártók közötti verseny torzulására, illetve a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatásait értékelik, a gyártási szempontok meghatározóak.

| (96) | A magyar hatóságok véleménye szerint a VW–PO-csoport esetében az érintett földrajzi piac világméretű, mivel a nagy, nemzetközi szinten tevékeny gépjárműgyártók világszinten versenyeznek. Az EGT- és az észak-amerikai piac telített. Ennek ellenére 2005 és 2013 között durván 64 %-os növekedést értek el az ázsiai, dél-amerikai, orosz és afrikai, globálisan növekvő piacokon. Ez a fejlődés vagy a piacok további integrációjához és a gépjárműpiac globalizációjához fog vezetni, vagy a gyártás növekvő piacokra történő áttelepülését fogja eredményezni. |
| --- | --- |

(96)

A magyar hatóságok véleménye szerint a VW–PO-csoport esetében az érintett földrajzi piac világméretű, mivel a nagy, nemzetközi szinten tevékeny gépjárműgyártók világszinten versenyeznek. Az EGT- és az észak-amerikai piac telített. Ennek ellenére 2005 és 2013 között durván 64 %-os növekedést értek el az ázsiai, dél-amerikai, orosz és afrikai, globálisan növekvő piacokon. Ez a fejlődés vagy a piacok további integrációjához és a gépjárműpiac globalizációjához fog vezetni, vagy a gyártás növekvő piacokra történő áttelepülését fogja eredményezni.

| (97) | A magyar hatóságok különösen a következő érvekkel igazolták álláspontjukat:






  — | A VW-csoport gyártóüzemei és értékesítési területei megtalálhatók Európában, Észak-Amerikában, Dél-Amerikában, Afrikában és Ázsiában. |
| --- | --- | --- |

(97)

A magyar hatóságok különösen a következő érvekkel igazolták álláspontjukat:

—

A VW-csoport gyártóüzemei és értékesítési területei megtalálhatók Európában, Észak-Amerikában, Dél-Amerikában, Afrikában és Ázsiában.

| — | Az EGT az egyetlen régió, ahol valamennyi (A00, A0, B, C, D és E) szegmenshez gyártanak gépjárműveket. |
| --- | --- |

—

Az EGT az egyetlen régió, ahol valamennyi (A00, A0, B, C, D és E) szegmenshez gyártanak gépjárműveket.

| — | A VW-csoport B szegmensbe tartozó gépjárműveket szinte kizárólag az EGT területén gyárt. 2008-ban a VW-csoport [...] B szegmensbe tartozó gépjárművet készített, ebből [...] darabot az EGT területén. Ezek az autók az EGT-n belül ([...]) és az EGT-n kívül kerültek forgalomba. A legyártott autók teljes mennyiségéhez viszonyítva az export aránya [25–35] %. |
| --- | --- |

—

A VW-csoport B szegmensbe tartozó gépjárműveket szinte kizárólag az EGT területén gyárt. 2008-ban a VW-csoport [...] B szegmensbe tartozó gépjárművet készített, ebből [...] darabot az EGT területén. Ezek az autók az EGT-n belül ([...]) és az EGT-n kívül kerültek forgalomba. A legyártott autók teljes mennyiségéhez viszonyítva az export aránya [25–35] %.

| — | A VW-csoport D és E szegmensbe tartozó gépjárműveket kizárólag az EGT területén gyárt. A 2008-ban a VW-csoport által az e szegmensekben gyártott [...] gépjármű több mint [45–60] %-át exportálták Észak-Amerikába, Dél-Amerikába, Afrikába és Ázsiába. |
| --- | --- |

—

A VW-csoport D és E szegmensbe tartozó gépjárműveket kizárólag az EGT területén gyárt. A 2008-ban a VW-csoport által az e szegmensekben gyártott [...] gépjármű több mint [45–60] %-át exportálták Észak-Amerikába, Dél-Amerikába, Afrikába és Ázsiába.

| — | Mivel az egyes régiókban a termelés és az értékesítés mértéke nem egyenlő arányban oszlik meg, a gépjárműveket a gyártó létesítményekből az értékesítő területekre szállítják a világ minden pontján. |
| --- | --- |

—

Mivel az egyes régiókban a termelés és az értékesítés mértéke nem egyenlő arányban oszlik meg, a gépjárműveket a gyártó létesítményekből az értékesítő területekre szállítják a világ minden pontján.

| (98) | A magyar hatóságok közölték továbbá, hogy az autóalkatrészeket gyártó új üzemek létesítésére/bővítésére az egész csoporton belül pályázatot írnak ki, amelyen a világ minden pontjáról vesznek részt gépjárműgyártók. |
| --- | --- |

(98)

A magyar hatóságok közölték továbbá, hogy az autóalkatrészeket gyártó új üzemek létesítésére/bővítésére az egész csoporton belül pályázatot írnak ki, amelyen a világ minden pontjáról vesznek részt gépjárműgyártók.

| (99) | A fentiek alapján a Bizottság a szóban forgó ügy értékelése során úgy ítéli meg, hogy az érintett termékek érintett földrajzi piaca legalább EGT-szintű. A gépjárműszegmensek piaci részesedését EGT-szinten és világszinten is meghatározzák. |
| --- | --- |

(99)

A fentiek alapján a Bizottság a szóban forgó ügy értékelése során úgy ítéli meg, hogy az érintett termékek érintett földrajzi piaca legalább EGT-szintű. A gépjárműszegmensek piaci részesedését EGT-szinten és világszinten is meghatározzák.

| (100) | Magyarország szerint a hajómotorok érintett földrajzi piaca világméretűnek tekinthető, mivel a dízel hajómotorok piacán sok versenytárs van jelen világszinten. A Volkswagen Marine világviszonylatban is értékesíti dízel hajómotorjait, bár az aktuális statisztikai adatok szerint az eladások legnagyobb része az EGT területén valósul meg. Következésképpen a dízel hajómotorok érintett földrajzi piaca legalább EGT-szintű, ha nem világméretű. Az alábbi táblázat a VW-csoport piaci részesedésének elemzésére szolgáló adatokat tartalmazza, világviszonylatban és EGT-szinten. |
| --- | --- |

(100)

Magyarország szerint a hajómotorok érintett földrajzi piaca világméretűnek tekinthető, mivel a dízel hajómotorok piacán sok versenytárs van jelen világszinten. A Volkswagen Marine világviszonylatban is értékesíti dízel hajómotorjait, bár az aktuális statisztikai adatok szerint az eladások legnagyobb része az EGT területén valósul meg. Következésképpen a dízel hajómotorok érintett földrajzi piaca legalább EGT-szintű, ha nem világméretű. Az alábbi táblázat a VW-csoport piaci részesedésének elemzésére szolgáló adatokat tartalmazza, világviszonylatban és EGT-szinten.

Piaci részesedés

Személygépjárművek

| (101) | Annak vizsgálata érdekében, hogy a projekt megfelel-e az RTI 68. pontja a) alpontjának, a Bizottságnak elemeznie kell a támogatás kedvezményezettjének beruházás előtti és utáni piaci részesedését, és ellenőriznie kell, hogy a piaci részesedés meghaladja-e a 25 %-ot. |
| --- | --- |

(101)

Annak vizsgálata érdekében, hogy a projekt megfelel-e az RTI 68. pontja a) alpontjának, a Bizottságnak elemeznie kell a támogatás kedvezményezettjének beruházás előtti és utáni piaci részesedését, és ellenőriznie kell, hogy a piaci részesedés meghaladja-e a 25 %-ot.

| (102) | A kedvezményezett piaci részesedését vállalatcsoporti szinten mérik fel az érintett termék- és földrajzi piacokon. Mivel az Audi Hungaria új beruházási projektje 2006-ban indult, és a teljes gyártáskapacitást előreláthatóan 2012-re érik el, a Bizottság a 2005 és 2013 közötti időszakra vonatkozóan fogja megvizsgálni a VW–PO-csoport (beleértve a vállalatcsoporthoz tartozó összes márka) piaci részesedését az érintett piacokon. |
| --- | --- |

(102)

A kedvezményezett piaci részesedését vállalatcsoporti szinten mérik fel az érintett termék- és földrajzi piacokon. Mivel az Audi Hungaria új beruházási projektje 2006-ban indult, és a teljes gyártáskapacitást előreláthatóan 2012-re érik el, a Bizottság a 2005 és 2013 közötti időszakra vonatkozóan fogja megvizsgálni a VW–PO-csoport (beleértve a vállalatcsoporthoz tartozó összes márka) piaci részesedését az érintett piacokon.

| (103) | A magyar hatóságok megerősítették, hogy a benyújtott adatok figyelembe veszik a VW-csoport és más vállalkozások között létrejött, gépkocsik gyártására és értékesítésére vonatkozó kereskedelmi és marketing-megállapodásokat. |
| --- | --- |

(103)

A magyar hatóságok megerősítették, hogy a benyújtott adatok figyelembe veszik a VW-csoport és más vállalkozások között létrejött, gépkocsik gyártására és értékesítésére vonatkozó kereskedelmi és marketing-megállapodásokat.

| (104) | Figyelembe véve a termelési költségekben, illetve a különböző személygépjárművek árában mutatkozó jelentős különbségeket, valamint a megbízható árbecslések elérhetőségének nehézségeit, a piacok és a piac alakulásának meghatározásához az ágazatban általában mennyiségi adatokat használnak. A magyar hatóságok a piaci részesedésre vonatkozóan a következő adatokat nyújtották be:

  V.   táblázat


  A VW–csoport/VW–PO-csoport piaci részesedése a személygépkocsikra (a könnyű haszongépjárművekkel együtt) vonatkozó egyes szegmensek alapján






















  A00 | szegmens |
| --- | --- | --- |

(104)

Figyelembe véve a termelési költségekben, illetve a különböző személygépjárművek árában mutatkozó jelentős különbségeket, valamint a megbízható árbecslések elérhetőségének nehézségeit, a piacok és a piac alakulásának meghatározásához az ágazatban általában mennyiségi adatokat használnak. A magyar hatóságok a piaci részesedésre vonatkozóan a következő adatokat nyújtották be:

V.   táblázat

A VW–csoport/VW–PO-csoport piaci részesedése a személygépkocsikra (a könnyű haszongépjárművekkel együtt) vonatkozó egyes szegmensek alapján

A00

szegmens

VW-csoport

VW-PO-csoport

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

EGT

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

Világviszonylatban

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

| A0 | szegmens |
| --- | --- |

A0

szegmens

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

EGT

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

Világviszonylatban

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

| A | szegmens |
| --- | --- |

A

szegmens

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

EGT

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

Világviszonylatban

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

| B | szegmens |
| --- | --- |

B

szegmens

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

EGT

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

[> 25]%

[> 25]%

[> 25]%

[> 25]%

[< 25]%

[< 25]%

Világviszonylatban

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

| C | szegmens |
| --- | --- |

C

szegmens

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

EGT

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

Világviszonylatban

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

| D | szegmens |
| --- | --- |

D

szegmens

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

EGT

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[> 25]%

[> 25]%

[> 25]%

[> 25]%

[> 25]%

Világviszonylatban

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

| E | szegmens |
| --- | --- |

E

szegmens

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

EGT

[> 25]%

[< 25]%

[> 25]%

[> 25]%

[< 25]%

[< 20]%

[> 25]%

[> 25]%

[> 25]%

Világviszonylatban

[> 25]%

[> 25]%

[> 25]%

[> 25]%

[> 25]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

Valamennyi szegmens

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

EGT

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 25]%

[< 25]%

Világviszonylatban

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

| (105) | A fenti számadatok alapján a piaci részesedés meghaladja a 25 %-os határértéket. Ez nem csak az EGT-szintre vonatkozó számadatok esetében (a B szegmensre vonatkozóan 2008, 2009, 2010 és 2011, a D szegmensre vonatkozóan 2009, 2010, 2011, 2012 és 2013, az E szegmensre vonatkozóan 2005, 2007, 2008, 2011, 2012 és 2013 tekintetében), hanem a világviszonylatban mért számadatok esetében (az E szegmensre vonatkozóan 2005, 2006, 2007, 2008 és 2009 tekintetében) is igaz. |
| --- | --- |

(105)

A fenti számadatok alapján a piaci részesedés meghaladja a 25 %-os határértéket. Ez nem csak az EGT-szintre vonatkozó számadatok esetében (a B szegmensre vonatkozóan 2008, 2009, 2010 és 2011, a D szegmensre vonatkozóan 2009, 2010, 2011, 2012 és 2013, az E szegmensre vonatkozóan 2005, 2007, 2008, 2011, 2012 és 2013 tekintetében), hanem a világviszonylatban mért számadatok esetében (az E szegmensre vonatkozóan 2005, 2006, 2007, 2008 és 2009 tekintetében) is igaz.

| (106) | A fentiek értelmében tehát a magyar hatóságok azt javasolják, hogy a piaci részesedést szegmenskombinációk szintjén kellene kiszámítani. Így az alábbi eredményre jutunk:

  VI.   táblázat


  A VW-csoport/VW-PO-csoport piaci részesedése szegmenskombinációk alapján






















  A00–C | szegmens |
| --- | --- | --- |

(106)

A fentiek értelmében tehát a magyar hatóságok azt javasolják, hogy a piaci részesedést szegmenskombinációk szintjén kellene kiszámítani. Így az alábbi eredményre jutunk:

VI.   táblázat

A VW-csoport/VW-PO-csoport piaci részesedése szegmenskombinációk alapján

A00–C

szegmens

VW-csoport

VW-PO-csoport

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

EGT

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

Világviszonylatban

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

| B–D | szegmens |
| --- | --- |

B–D

szegmens

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

EGT

[< 20]%

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

Világviszonylatban

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

| B–E | szegmens |
| --- | --- |

B–E

szegmens

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

EGT

[< 20]%

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

Világviszonylatban

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

| C–D | szegmens |
| --- | --- |

C–D

szegmens

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

EGT

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

Világviszonylatban

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

| (107) | A fenti számadatok alapján a piaci részesedés nem haladná meg a 25 %-os határértéket. |
| --- | --- |

(107)

A fenti számadatok alapján a piaci részesedés nem haladná meg a 25 %-os határértéket.

| (108) | A Bizottság nincs meggyőződve arról, hogy a piaci részesedés pusztán szegmenskombinációk alapján történő meghatározása igazolható lenne. A Bizottság gyakorlata az, hogy a piac minden elfogadható alternatív meghatározását (beleértve a legszűkebb felosztást is, amelyre vonatkozóan még adatok állnak rendelkezésre) megvizsgálja, amelyet a Bizottságnak a közelmúltban az állami támogatásokkal kapcsolatban elfogadott határozatai (N 767/07 Ford Craiova (29), N 635/08 Fiat Szicília (30) és N 473/08 Ford Espana (31) is megerősítenek. E határozatokban a vizsgált projekttel kapcsolatban még a legszűkebb elfogadható piac esetében sem merültek fel problémák, így a piac pontos meghatározását nyitva lehetett hagyni (még akkor is, ha – ahogy azt a határozatokban el is ismerték – a különböző szegmensek között bizonyos fokú helyettesíthetőség állt fenn). |
| --- | --- |

(108)

A Bizottság nincs meggyőződve arról, hogy a piaci részesedés pusztán szegmenskombinációk alapján történő meghatározása igazolható lenne. A Bizottság gyakorlata az, hogy a piac minden elfogadható alternatív meghatározását (beleértve a legszűkebb felosztást is, amelyre vonatkozóan még adatok állnak rendelkezésre) megvizsgálja, amelyet a Bizottságnak a közelmúltban az állami támogatásokkal kapcsolatban elfogadott határozatai (N 767/07 Ford Craiova (29), N 635/08 Fiat Szicília (30) és N 473/08 Ford Espana (31) is megerősítenek. E határozatokban a vizsgált projekttel kapcsolatban még a legszűkebb elfogadható piac esetében sem merültek fel problémák, így a piac pontos meghatározását nyitva lehetett hagyni (még akkor is, ha – ahogy azt a határozatokban el is ismerték – a különböző szegmensek között bizonyos fokú helyettesíthetőség állt fenn).

| (109) | A Bizottság az ügy jelen szakaszában úgy ítéli meg, hogy a támogatott projekt az egyedi (legszűkebb) szegmensek tekintetében hatással lehet a Volkswagen-csoport piaci pozíciójára, ezért lehetségesnek és indokoltnak tűnik, hogy a piaci részesedés meghatározása e legszűkebb szegmensekre, és ne a különböző motortípusok szerint meghatározott szegmenscsoportokra történjen. |
| --- | --- |

(109)

A Bizottság az ügy jelen szakaszában úgy ítéli meg, hogy a támogatott projekt az egyedi (legszűkebb) szegmensek tekintetében hatással lehet a Volkswagen-csoport piaci pozíciójára, ezért lehetségesnek és indokoltnak tűnik, hogy a piaci részesedés meghatározása e legszűkebb szegmensekre, és ne a különböző motortípusok szerint meghatározott szegmenscsoportokra történjen.

| (110) | Úgy tűnik, a támogatás kedvezményezettjének részesedése az érintett termék(ek) »legrosszabb forgatókönyvnek« tekintett legszűkebb elfogadható piacon történő értékesítéséből több mint 25 % (lásd az V. táblázatot). Következésképpen úgy tekintjük, hogy e szakaszban nem teljesül az RTI 68. pontjának a) alpontjában meghatározott követelmény. |
| --- | --- |

(110)

Úgy tűnik, a támogatás kedvezményezettjének részesedése az érintett termék(ek) »legrosszabb forgatókönyvnek« tekintett legszűkebb elfogadható piacon történő értékesítéséből több mint 25 % (lásd az V. táblázatot). Következésképpen úgy tekintjük, hogy e szakaszban nem teljesül az RTI 68. pontjának a) alpontjában meghatározott követelmény.

| (111) | Magyarország úgy véli, hogy a kérelmező piaci pozíciójának a beruházást megelőzően egy évvel és a beruházást követően egy évvel történő meghatározása a személygépkocsi-ipar esetében torz eredményre vezet. |
| --- | --- |

(111)

Magyarország úgy véli, hogy a kérelmező piaci pozíciójának a beruházást megelőzően egy évvel és a beruházást követően egy évvel történő meghatározása a személygépkocsi-ipar esetében torz eredményre vezet.

| (112) | A személygépkocsik piacát nagymértékben befolyásolja az új modellek megjelenése és a meglévő modellek módosítása. Egy új modell bejelentésének hatására az aktuális modell értékesítési adatai azonnal csökkennek, mivel az új modell megjelenése negatív módon befolyásolja a meglévő modell viszonteladási értékét. Másrészről az új modell megjelenésének évében az értékesítési adatok hirtelen felszöknek. Emellett egy másik autógyártó új modelljének megjelenése negatív hatással lehet az értékesítési adatokra. |
| --- | --- |

(112)

A személygépkocsik piacát nagymértékben befolyásolja az új modellek megjelenése és a meglévő modellek módosítása. Egy új modell bejelentésének hatására az aktuális modell értékesítési adatai azonnal csökkennek, mivel az új modell megjelenése negatív módon befolyásolja a meglévő modell viszonteladási értékét. Másrészről az új modell megjelenésének évében az értékesítési adatok hirtelen felszöknek. Emellett egy másik autógyártó új modelljének megjelenése negatív hatással lehet az értékesítési adatokra.

| (113) | Az E szegmensben például a VW–PO-csoport piaci részesedése világviszonylatban 2010-től jelentős mértékben csökkenni fog a POLK előrejelzése szerint. A piaci részesedés csökkenése az új [...] modell megjelenésének tulajdonítható a POLK előrejelzése szerint. |
| --- | --- |

(113)

Az E szegmensben például a VW–PO-csoport piaci részesedése világviszonylatban 2010-től jelentős mértékben csökkenni fog a POLK előrejelzése szerint. A piaci részesedés csökkenése az új [...] modell megjelenésének tulajdonítható a POLK előrejelzése szerint.

| (114) | Ezért Magyarország úgy véli, hogy egy gépjárműgyártó tényleges piaci részesedésének meghatározásához nem egy pontszerű, hanem egy időszak-orientált módszer lenne megfelelő. Magyarország véleménye szerint egy ötéves vizsgálati időszak megfelelő lenne egy meggyőző átlagolt érték meghatározásához. |
| --- | --- |

(114)

Ezért Magyarország úgy véli, hogy egy gépjárműgyártó tényleges piaci részesedésének meghatározásához nem egy pontszerű, hanem egy időszak-orientált módszer lenne megfelelő. Magyarország véleménye szerint egy ötéves vizsgálati időszak megfelelő lenne egy meggyőző átlagolt érték meghatározásához.

| (115) | A következő táblázat a VW-/VW–PO-csoport szegmensek szerinti részesedését tartalmazza ötéves vizsgálati periódus átlaga szerint:

  VII.   táblázat


  A VW-csoport/VW–PO-csoport szegmensek szerinti részesedése világviszonylatban 5 év átlaga alapján | 2005–2009 | 2006–2010 | 2007–2011 | 2008–2012 | 2009–2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A00 | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% |
| A0 | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% |
| A | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% |
| B | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% |
| C | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% |
| D | [< 20]% | [20-25]% | [20-25]% | [< 20]% | [< 20]% |
| E | [> 25]% | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% |
| Egyéb | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% |

(115)

A következő táblázat a VW-/VW–PO-csoport szegmensek szerinti részesedését tartalmazza ötéves vizsgálati periódus átlaga szerint:

VII.   táblázat

A VW-csoport/VW–PO-csoport szegmensek szerinti részesedése világviszonylatban 5 év átlaga alapján

2005–2009

2006–2010

2007–2011

2008–2012

2009–2013

A00

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

A0

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

A

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

B

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

C

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

D

[< 20]%

[20-25]%

[20-25]%

[< 20]%

[< 20]%

E

[> 25]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

Egyéb

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

| (116) | Amint látható, legalább az E szegmensben még az öt év átlaga alapján számolt piaci részesedés is (ami ellentétes az RTI 68. pontja a) alpontjának bevett bizottsági értelmezésével, amelyet számos, a személygépjármű-piacra vonatkozó állami támogatási határozat (32) is követ) meghaladja a 25 %-ot világszinten. Az EGT szintjén még több szegmens esetében jutnánk ugyanilyen eredményre. |
| --- | --- |

(116)

Amint látható, legalább az E szegmensben még az öt év átlaga alapján számolt piaci részesedés is (ami ellentétes az RTI 68. pontja a) alpontjának bevett bizottsági értelmezésével, amelyet számos, a személygépjármű-piacra vonatkozó állami támogatási határozat (32) is követ) meghaladja a 25 %-ot világszinten. Az EGT szintjén még több szegmens esetében jutnánk ugyanilyen eredményre.

Hajómotorok

| (117) | A magyar hatóságok megjegyzik, hogy a hajómotorok piacát illetően még nem állnak rendelkezésre a gépjárműiparéhoz hasonlóan kidolgozott hivatalos adatok és bevezetett módszerek. A következő adatok a hajózási termékekkel foglalkozó nemzetközi szövetség (IMPA) által rendelkezésre bocsátott számadatok és számítások, valamint a VW-csoport becslései alapján kerültek meghatározásra.

  VIII.   táblázat


  A VW-csoport piaci részesedése a dízel hajómotorok világpiacán (mennyiség alapján) | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Összes gyártó értékesítései a világpiacon | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| A Volkswagen-csoport értékesítései a világpiacon | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| A Volkswagen-csoport világpiaci részesedése (%) | [< 2,5] % | [< 2,5] % | [< 2,5] % | [< 2,5] % | [< 2,5] % | [< 2,5] % | [< 2,5] % | [< 2,5] % | [2,5–5] % |

(117)

A magyar hatóságok megjegyzik, hogy a hajómotorok piacát illetően még nem állnak rendelkezésre a gépjárműiparéhoz hasonlóan kidolgozott hivatalos adatok és bevezetett módszerek. A következő adatok a hajózási termékekkel foglalkozó nemzetközi szövetség (IMPA) által rendelkezésre bocsátott számadatok és számítások, valamint a VW-csoport becslései alapján kerültek meghatározásra.

VIII.   táblázat

A VW-csoport piaci részesedése a dízel hajómotorok világpiacán (mennyiség alapján)

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Összes gyártó értékesítései a világpiacon

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

A Volkswagen-csoport értékesítései a világpiacon

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

A Volkswagen-csoport világpiaci részesedése (%)

[< 2,5] %

[< 2,5] %

[< 2,5] %

[< 2,5] %

[< 2,5] %

[< 2,5] %

[< 2,5] %

[< 2,5] %

[2,5–5] %

IX.   táblázat

A VW-csoport piaci részesedése a dízel hajómotorok EGT-szintű piacán (mennyiség alapján)

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Összes gyártó értékesítései az EGT-piacon | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| A Volkswagen-csoport értékesítései az EGT-piacont | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| A Volkswagen-csoport EGT-piaci részesedése (%) | [< 2,5] % | [< 2,5] % | [< 2,5] % | [< 2,5] % | [< 2,5] % | [2,5–5] % | [2,5–5] % | [2,5–5] % | [2,5–5] % |

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Összes gyártó értékesítései az EGT-piacon

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

A Volkswagen-csoport értékesítései az EGT-piacont

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

A Volkswagen-csoport EGT-piaci részesedése (%)

[< 2,5] %

[< 2,5] %

[< 2,5] %

[< 2,5] %

[< 2,5] %

[2,5–5] %

[2,5–5] %

[2,5–5] %

[2,5–5] %

| (118) | A fenti adatok azt mutatják, hogy a Volkswagen-csoport piaci részesedése az EGT területén és világviszonylatban nem haladja meg az 5 %-ot. Ennek megfelelően a piaci részesedés a hajómotorok esetében nem haladja meg az RTI 68. pontjának a) alpontjában meghatározott 25 %-os határértéket. |
| --- | --- |

(118)

A fenti adatok azt mutatják, hogy a Volkswagen-csoport piaci részesedése az EGT területén és világviszonylatban nem haladja meg az 5 %-ot. Ennek megfelelően a piaci részesedés a hajómotorok esetében nem haladja meg az RTI 68. pontjának a) alpontjában meghatározott 25 %-os határértéket.

Termelési kapacitás

Személygépjárművek

| (119) | A Bizottságnak azt is meg kell vizsgálnia, hogy a beruházási projekt megfelel-e az RTI 68. pontjának b) alpontjában foglaltaknak. Ellenőriznie kell, hogy a projekt által létrehozott termelési kapacitás az érintett termék megnyilvánuló fogyasztási adatok alapján számított piaca méretének kevesebb mint 5 %-át teszi-e ki, kivéve ha a legutóbbi öt év átlagában a termék megnyilvánuló fogyasztásának növekedése az EGT GDP-jének átlagos évi növekedését meghaladta. |
| --- | --- |

(119)

A Bizottságnak azt is meg kell vizsgálnia, hogy a beruházási projekt megfelel-e az RTI 68. pontjának b) alpontjában foglaltaknak. Ellenőriznie kell, hogy a projekt által létrehozott termelési kapacitás az érintett termék megnyilvánuló fogyasztási adatok alapján számított piaca méretének kevesebb mint 5 %-át teszi-e ki, kivéve ha a legutóbbi öt év átlagában a termék megnyilvánuló fogyasztásának növekedése az EGT GDP-jének átlagos évi növekedését meghaladta.

| (120) | A Bizottságnak ezért először azt kell megvizsgálnia, hogy a piac az EGT területén, az érintett termék megnyilvánuló fogyasztásának átlagos évi növekedése alapján alulteljesít-e. Magyarország csak a teljes személygépjármű-piacon a 2002 és 2007 közötti időszakban megnyilvánuló fogyasztásra vonatkozóan nyújtott be adatokat (vagyis azokra az évekre vonatkozóan, amelyekre a bejelentés időpontjában rendelkezésre álltak adatok). Ezek alapján az átlagos évi növekedés 1,18 % volt, azaz elmaradt a 27-tagú EU GDP-jének azonos időszakra vonatkozó átlagos évi növekedésétől (3,97 %). |
| --- | --- |

(120)

A Bizottságnak ezért először azt kell megvizsgálnia, hogy a piac az EGT területén, az érintett termék megnyilvánuló fogyasztásának átlagos évi növekedése alapján alulteljesít-e. Magyarország csak a teljes személygépjármű-piacon a 2002 és 2007 közötti időszakban megnyilvánuló fogyasztásra vonatkozóan nyújtott be adatokat (vagyis azokra az évekre vonatkozóan, amelyekre a bejelentés időpontjában rendelkezésre álltak adatok). Ezek alapján az átlagos évi növekedés 1,18 % volt, azaz elmaradt a 27-tagú EU GDP-jének azonos időszakra vonatkozó átlagos évi növekedésétől (3,97 %).

| (121) | A létrehozott termelési kapacitás mértékét illetően emlékeztetni kell arra, hogy a gyártósorok (azaz a létrehozott kapacitás) az egyes motortípusok (pl. négyhengeres, hathengeres stb.) szerint kerültek kialakításra. Arra is emlékeztetni kell, hogy egy adott motortípust több, különböző szegmensbe tartozó modellbe lehet és fognak beépíteni, és – a magyar hatóságok szerint – nem lehet a létrehozott kapacitást előre elosztani az egyes személygépjármű-szegmensek között. |
| --- | --- |

(121)

A létrehozott termelési kapacitás mértékét illetően emlékeztetni kell arra, hogy a gyártósorok (azaz a létrehozott kapacitás) az egyes motortípusok (pl. négyhengeres, hathengeres stb.) szerint kerültek kialakításra. Arra is emlékeztetni kell, hogy egy adott motortípust több, különböző szegmensbe tartozó modellbe lehet és fognak beépíteni, és – a magyar hatóságok szerint – nem lehet a létrehozott kapacitást előre elosztani az egyes személygépjármű-szegmensek között.

| (122) | E vonatkozásban a Bizottság megjegyzi, hogy az N 767/07–Románia–LIP–Ford Craiova-ügyben meg lehetett becsülni, hogy a támogatott üzemben gyártott motorokat milyen arányban fogják beépíteni a különböző egyedi szegmensekben. Ezenfelül a piacmeghatározásnak alapesetben azonosnak kell lennie az RTI 68. pontja a) és b) alpontjának alkalmazásában. Ezért a Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket a Magyarország által javasolt megközelítés megfelelőségével kapcsolatban. |
| --- | --- |

(122)

E vonatkozásban a Bizottság megjegyzi, hogy az N 767/07–Románia–LIP–Ford Craiova-ügyben meg lehetett becsülni, hogy a támogatott üzemben gyártott motorokat milyen arányban fogják beépíteni a különböző egyedi szegmensekben. Ezenfelül a piacmeghatározásnak alapesetben azonosnak kell lennie az RTI 68. pontja a) és b) alpontjának alkalmazásában. Ezért a Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket a Magyarország által javasolt megközelítés megfelelőségével kapcsolatban.

| (123) | Meg kell jegyezni, hogy a beruházás a meglévő győri üzemben valósul meg, itt gyártották a bejelentett beruházásban érintett motortípusok előző modelljeit. Következésképpen csak a beruházás által létrehozott nettó kapacitásbővítést kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

(123)

Meg kell jegyezni, hogy a beruházás a meglévő győri üzemben valósul meg, itt gyártották a bejelentett beruházásban érintett motortípusok előző modelljeit. Következésképpen csak a beruházás által létrehozott nettó kapacitásbővítést kell figyelembe venni.

| (124) | Az Audi Hungaria beruházása által létrehozott teljes nettó kiegészítő kapacitás mennyiségi szempontból megközelítőleg [100 000–250 000] motort, azaz az EGT teljes személygépjármű-piacának [0,5–2,5] %-át teszi ki (33). |
| --- | --- |

(124)

Az Audi Hungaria beruházása által létrehozott teljes nettó kiegészítő kapacitás mennyiségi szempontból megközelítőleg [100 000–250 000] motort, azaz az EGT teljes személygépjármű-piacának [0,5–2,5] %-át teszi ki (33).

| (125) | A különböző motortípusok és a megfelelő szegmenscsoportok tekintetében a számadatok a következők:

  X.   táblázat


  Helyi nettó kiegészítő kapacitás a teljes személygépkocsi-piac eredményének százalékában az érintett szegmenskombinációkban (könnyű haszongépjárművek nélkül)








  Négyhengeres motorok | 2005 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- |
| A00 – C | szegmensek |

(125)

A különböző motortípusok és a megfelelő szegmenscsoportok tekintetében a számadatok a következők:

X.   táblázat

Helyi nettó kiegészítő kapacitás a teljes személygépkocsi-piac eredményének százalékában az érintett szegmenskombinációkban (könnyű haszongépjárművek nélkül)

Négyhengeres motorok

2005

2013

A00 – C

[...]

[...]

Kapacitásbővülés

[...]

Kapacitás aránya

[0–2,5]%

[0–2,5]%

| Hathengeres motorok | 2005 | 2013 |
| --- | --- | --- |
| B-D | szegmensek |

Hathengeres motorok

2005

2013

B-D

[...]

[...]

Kapacitásbővülés

[...]

Kapacitás aránya

[0–2,5]%

[0–2,5]%

| Tizenkét hengeres motorok | 2005 | 2013 |
| --- | --- | --- |
| C-D | szegmensek |

Tizenkét hengeres motorok

2005

2013

C-D

szegmensek

[...]

[...]

Kapacitásbővülés

[...]

Kapacitás aránya

[0–2,5]%

[0–2,5]%

| (126) | A beruházás a nyolc- és tízhengeres motorok gyártásában nem eredményez nettó kapacitásbővülést. Így az erre vonatkozó adatok nem szerepelnek a fenti táblázatban. |
| --- | --- |

(126)

A beruházás a nyolc- és tízhengeres motorok gyártásában nem eredményez nettó kapacitásbővülést. Így az erre vonatkozó adatok nem szerepelnek a fenti táblázatban.

| (127) | A Magyarország által javasolt piacmeghatározás (azaz az egyedi szegmensek helyett szegmenskombinációk) alapján nem haladják meg az RTI 68. pontjának b) alpontjában meghatározott 5 %-os határértéket. |
| --- | --- |

(127)

A Magyarország által javasolt piacmeghatározás (azaz az egyedi szegmensek helyett szegmenskombinációk) alapján nem haladják meg az RTI 68. pontjának b) alpontjában meghatározott 5 %-os határértéket.

Hajómotorok

| (128) | A hajómotorok tekintetében emlékeztetni kell arra, hogy az Audi Hungaria kizárólag alapmotorok gyártásával foglalkozik, amelyek a hajómotorok »nyersanyagaként« szolgálnak. Az alapmotorokat ugyanazon a gyártósoron készítik, ahol a V6-os és V8-as személygépkocsi-motorokat gyártják. A hajók számára készített alapmotorokon csak (1) a motoralkatrészekhez hasonló gépi megmunkálásokat és (2) bizonyos alapvető szerelési műveleteket [...] végeznek el. A kész motorok legalább [...] olyan motoralkatrészt és elemet tartalmaznak, amelyeket nem az Audi Hungaria szerel össze. Következésképpen ezeken a hajómotoralapokon nem végzik el a személygépjárművek esetében alkalmazott gyártási műveleteket. |
| --- | --- |

(128)

A hajómotorok tekintetében emlékeztetni kell arra, hogy az Audi Hungaria kizárólag alapmotorok gyártásával foglalkozik, amelyek a hajómotorok »nyersanyagaként« szolgálnak. Az alapmotorokat ugyanazon a gyártósoron készítik, ahol a V6-os és V8-as személygépkocsi-motorokat gyártják. A hajók számára készített alapmotorokon csak (1) a motoralkatrészekhez hasonló gépi megmunkálásokat és (2) bizonyos alapvető szerelési műveleteket [...] végeznek el. A kész motorok legalább [...] olyan motoralkatrészt és elemet tartalmaznak, amelyeket nem az Audi Hungaria szerel össze. Következésképpen ezeken a hajómotoralapokon nem végzik el a személygépjárművek esetében alkalmazott gyártási műveleteket.

| (129) | További fontos különbség a hajómotoralapok és a személygépjármű-motorok között az, hogy amíg a személygépjármű-motorok teljesen készre összeszerelve és használatra készen hagyják el az Audi Hungaria üzemét, a hajómotoralapok nem működőképes motorok, és azokat a gyártási folyamat e szakaszában még nem lehet hajókba vagy jachtokba beépíteni. Ezért ezeket az alapmotorokat a Volkswagen Marine üzemébe szállítják, ahol speciális kezelés alá vonják őket az úgynevezett »hajóépítési eljárás« keretében. Az Audi Hungariának jelentős eszköz-, know-how és humántőke-beruházásokat kellene végrehajtania, valamint a gyártósorokat nagymértékben át kellene alakítania, ha úgy döntene, hogy bevezeti a kész hajómotorok gyártására szolgáló eljárásokat. Mindemellett az Audi Hungaria által gyártott alapmotor különleges műszaki paraméterei miatt a hajómotor megépítését a VW-csoporton kívüli gyártó nem tudná elvégezni további jelentős beruházások nélkül. |
| --- | --- |

(129)

További fontos különbség a hajómotoralapok és a személygépjármű-motorok között az, hogy amíg a személygépjármű-motorok teljesen készre összeszerelve és használatra készen hagyják el az Audi Hungaria üzemét, a hajómotoralapok nem működőképes motorok, és azokat a gyártási folyamat e szakaszában még nem lehet hajókba vagy jachtokba beépíteni. Ezért ezeket az alapmotorokat a Volkswagen Marine üzemébe szállítják, ahol speciális kezelés alá vonják őket az úgynevezett »hajóépítési eljárás« keretében. Az Audi Hungariának jelentős eszköz-, know-how és humántőke-beruházásokat kellene végrehajtania, valamint a gyártósorokat nagymértékben át kellene alakítania, ha úgy döntene, hogy bevezeti a kész hajómotorok gyártására szolgáló eljárásokat. Mindemellett az Audi Hungaria által gyártott alapmotor különleges műszaki paraméterei miatt a hajómotor megépítését a VW-csoporton kívüli gyártó nem tudná elvégezni további jelentős beruházások nélkül.

| (130) | A különleges eljárások miatt a hajómotor-építést a Volkswagen Marine Salzgitterben található gyárában kell elvégezni, amelyet speciálisan e célra szolgáló eszközökkel szereltek fel. Megközelítőleg hetente [...] hajómotort tud a Volkswagen Marine elkészíteni, vagyis a maximális éves termelési kapacitása [...] darab között van. Ezért, még ha az Audi Hungaria bővítené is a hajómotoralap gyártására szolgáló kapacitását, a Volkswagen Marine nem lenne képes kezelni a megnövekedett termelési igényt, mivel termelési kapacitása korlátozott, és azt nem érinti a szóban forgó beruházási projekt. A kapacitás bővülését csak Salzgitterben eszközölt további jelentős beruházásokkal lehetne elérni, amely nem képezi a jelen bejelentés tárgyát. |
| --- | --- |

(130)

A különleges eljárások miatt a hajómotor-építést a Volkswagen Marine Salzgitterben található gyárában kell elvégezni, amelyet speciálisan e célra szolgáló eszközökkel szereltek fel. Megközelítőleg hetente [...] hajómotort tud a Volkswagen Marine elkészíteni, vagyis a maximális éves termelési kapacitása [...] darab között van. Ezért, még ha az Audi Hungaria bővítené is a hajómotoralap gyártására szolgáló kapacitását, a Volkswagen Marine nem lenne képes kezelni a megnövekedett termelési igényt, mivel termelési kapacitása korlátozott, és azt nem érinti a szóban forgó beruházási projekt. A kapacitás bővülését csak Salzgitterben eszközölt további jelentős beruházásokkal lehetne elérni, amely nem képezi a jelen bejelentés tárgyát.

| (131) | A bejelentett projekt hatására tehát nem bővül a termelési kapacitás a készre gyártott hajómotorok tekintetében (a kapacitásbővülés nulla). |
| --- | --- |

(131)

A bejelentett projekt hatására tehát nem bővül a termelési kapacitás a készre gyártott hajómotorok tekintetében (a kapacitásbővülés nulla).

| (132) | Az ügy jelen szakaszában úgy tűnik, hogy a projekt minden érintett piac tekintetében összhangban van az RTI 68. pontjának b) alpontjával. |
| --- | --- |

(132)

Az ügy jelen szakaszában úgy tűnik, hogy a projekt minden érintett piac tekintetében összhangban van az RTI 68. pontjának b) alpontjával.

3.5.   Aggályok és az eljárás megindításához vezető okok

| (133) | A fent ismertetett okok miatt a Bizottság az intézkedés előzetes értékelése után nincs meggyőződve arról, hogy a bejelentett támogatás összeegyeztethető-e az RTI 68. pontjával. |
| --- | --- |

(133)

A fent ismertetett okok miatt a Bizottság az intézkedés előzetes értékelése után nincs meggyőződve arról, hogy a bejelentett támogatás összeegyeztethető-e az RTI 68. pontjával.

| (134) | E tekintetben a Bizottság megismétli az e határozatban kifejtett aggályait, hogy elfogadható-e a Magyarország által javasolt piaci felosztás, és hogy a kedvezményezett részesedése az érintett termék érintett piacon történő értékesítéséből kevesebb-e, mint 25 % (lásd a (68) és az azt követő bekezdéseket), valamint hogy az érintett piac alulteljesítése esetén a létrehozott kapacitás nem haladja-e meg az 5 %-ot. |
| --- | --- |

(134)

E tekintetben a Bizottság megismétli az e határozatban kifejtett aggályait, hogy elfogadható-e a Magyarország által javasolt piaci felosztás, és hogy a kedvezményezett részesedése az érintett termék érintett piacon történő értékesítéséből kevesebb-e, mint 25 % (lásd a (68) és az azt követő bekezdéseket), valamint hogy az érintett piac alulteljesítése esetén a létrehozott kapacitás nem haladja-e meg az 5 %-ot.

| (135) | A Bizottság jelzi, hogy nem ért egyet a magyar hatóságokkal a személygépjárművek érintett termékpiacának meghatározása tekintetében. Az ügy jelen szakaszában a Bizottság nincs meggyőződve arról, hogy a POLK által meghatározott osztályozás szerinti egyedi személygépjármű-szegmensek helyett tekinthetők-e egyes szegmenscsoportok érintett termékpiacnak az RTI 68. pontjának a) és b) alpontja alkalmazásában. Az ügy jelen szakaszában a Bizottság emellett a személygépjárművek és a könnyű haszongépjárművek együttes kezelésének helyességéről sincs meggyőződve. Emlékeztetünk arra, hogy az RTI 70. pontja szerint a tagállamra hárul a bizonyítási teher azokban az esetekben, amelyekre nem vonatkozik az RTI 68. pontjának a) és b) alpontja. |
| --- | --- |

(135)

A Bizottság jelzi, hogy nem ért egyet a magyar hatóságokkal a személygépjárművek érintett termékpiacának meghatározása tekintetében. Az ügy jelen szakaszában a Bizottság nincs meggyőződve arról, hogy a POLK által meghatározott osztályozás szerinti egyedi személygépjármű-szegmensek helyett tekinthetők-e egyes szegmenscsoportok érintett termékpiacnak az RTI 68. pontjának a) és b) alpontja alkalmazásában. Az ügy jelen szakaszában a Bizottság emellett a személygépjárművek és a könnyű haszongépjárművek együttes kezelésének helyességéről sincs meggyőződve. Emlékeztetünk arra, hogy az RTI 70. pontja szerint a tagállamra hárul a bizonyítási teher azokban az esetekben, amelyekre nem vonatkozik az RTI 68. pontjának a) és b) alpontja.

| (136) | Következésképpen a Bizottságnak kötelessége minden szükséges konzultációs eljárást elvégezni, és ennek keretében megindítani az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást, ha a kezdeti vizsgálat nem teszi lehetővé a Bizottság számára annak megállapítását, hogy az intézkedés összhangban van-e az RTI 68. pontjával. Ez lehetőséget teremt arra, hogy azok a harmadik felek, akiknek érdekeit a támogatás odaítélése érinti, észrevételeket tegyenek az intézkedéssel kapcsolatban. Az érintett tagállam által bejelentett és bármely harmadik fél által közölt információk alapján a Bizottság értékelni fogja az intézkedést, és meghozza végleges határozatát. |
| --- | --- |

(136)

Következésképpen a Bizottságnak kötelessége minden szükséges konzultációs eljárást elvégezni, és ennek keretében megindítani az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást, ha a kezdeti vizsgálat nem teszi lehetővé a Bizottság számára annak megállapítását, hogy az intézkedés összhangban van-e az RTI 68. pontjával. Ez lehetőséget teremt arra, hogy azok a harmadik felek, akiknek érdekeit a támogatás odaítélése érinti, észrevételeket tegyenek az intézkedéssel kapcsolatban. Az érintett tagállam által bejelentett és bármely harmadik fél által közölt információk alapján a Bizottság értékelni fogja az intézkedést, és meghozza végleges határozatát.

| (137) | Abban az esetben, ha a hivatalos vizsgálati eljárás során közölt információk nem teszik lehetővé annak megerősítését, hogy az RTI 68. pontjában meghatározott határértékeket betartják, a Bizottságnak azt is meg kell vizsgálnia, hogy a támogatás szükséges-e a beruházás ösztönzéséhez, és hogy a támogatás előnyei meghaladják-e a versenytorzítás és a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás mértékét. A Bizottság ezért felkéri a tagállamot és a harmadik feleket, hogy nyújtsák be azokat a rendelkezésre álló bizonyítékokat, amelyek lehetővé teszik a Bizottság számára, hogy alátámassza az intézkedésre vonatkozó értékelését. |
| --- | --- |

(137)

Abban az esetben, ha a hivatalos vizsgálati eljárás során közölt információk nem teszik lehetővé annak megerősítését, hogy az RTI 68. pontjában meghatározott határértékeket betartják, a Bizottságnak azt is meg kell vizsgálnia, hogy a támogatás szükséges-e a beruházás ösztönzéséhez, és hogy a támogatás előnyei meghaladják-e a versenytorzítás és a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás mértékét. A Bizottság ezért felkéri a tagállamot és a harmadik feleket, hogy nyújtsák be azokat a rendelkezésre álló bizonyítékokat, amelyek lehetővé teszik a Bizottság számára, hogy alátámassza az intézkedésre vonatkozó értékelését.

| (138) | Az RTI 63. lábjegyzetében a Bizottság bejelentette, hogy »további útmutatásokat dolgoz ki azon kritériumokról, amelyeket ezen értékelés során figyelembe fog venni«. A bejelentésben foglaltak megvalósultak a nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatások részletes vizsgálatának kritériumairól szóló bizottsági közlemény (34) elfogadásával, amely a részletes vizsgálat alapjául fog szolgálni. Különösen a következő kritériumokat fogják vizsgálni: a támogatás célja, a támogatási eszköz megfelelősége, az ösztönző hatás, a támogatás arányossága, a magánbefektetések kiszorítása és a kereskedelemre gyakorolt hatások. Az ügy jelen szakaszában úgy tűnik, hogy a verseny különösen azokban a szegmensekben torzulhat, amelyekben a kedvezményezett piaci részesedése meghaladja a 25 %-ot. |
| --- | --- |

(138)

Az RTI 63. lábjegyzetében a Bizottság bejelentette, hogy »további útmutatásokat dolgoz ki azon kritériumokról, amelyeket ezen értékelés során figyelembe fog venni«. A bejelentésben foglaltak megvalósultak a nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatások részletes vizsgálatának kritériumairól szóló bizottsági közlemény (34) elfogadásával, amely a részletes vizsgálat alapjául fog szolgálni. Különösen a következő kritériumokat fogják vizsgálni: a támogatás célja, a támogatási eszköz megfelelősége, az ösztönző hatás, a támogatás arányossága, a magánbefektetések kiszorítása és a kereskedelemre gyakorolt hatások. Az ügy jelen szakaszában úgy tűnik, hogy a verseny különösen azokban a szegmensekben torzulhat, amelyekben a kedvezményezett piaci részesedése meghaladja a 25 %-ot.

| (139) | A részletes vizsgálat tekintetében a Bizottság felhívja az érdekelt feleket, hogy minden szükséges információt nyújtsanak be annak érdekében, hogy értékelhessük a támogatás gazdasági ösztönző hatását, azaz hogy 1. a támogatás kedvező beruházási döntéshez vezet-e, mivel a vállalkozás számára egyébként sehol nem nyereséges beruházás a támogatott régióban valósul meg, és 2. a támogatás arra ösztönöz-e, hogy a tervezett beruházást más régió helyett az adott régióban valósítsák meg, mivel ellensúlyozza a támogatott régióban választott helyszín nettó hiányosságait és az ahhoz kapcsolódó költségeket. Az a tény, hogy az 1. vagy a 2. forgatókönyv alkalmazandó-e, határozza meg az alternatív helyzetet (azaz hogy mi történne támogatás nélkül), ezáltal pedig a támogatás esetleges verseny- és kereskedelemtorzító hatását. |
| --- | --- |

(139)

A részletes vizsgálat tekintetében a Bizottság felhívja az érdekelt feleket, hogy minden szükséges információt nyújtsanak be annak érdekében, hogy értékelhessük a támogatás gazdasági ösztönző hatását, azaz hogy 1. a támogatás kedvező beruházási döntéshez vezet-e, mivel a vállalkozás számára egyébként sehol nem nyereséges beruházás a támogatott régióban valósul meg, és 2. a támogatás arra ösztönöz-e, hogy a tervezett beruházást más régió helyett az adott régióban valósítsák meg, mivel ellensúlyozza a támogatott régióban választott helyszín nettó hiányosságait és az ahhoz kapcsolódó költségeket. Az a tény, hogy az 1. vagy a 2. forgatókönyv alkalmazandó-e, határozza meg az alternatív helyzetet (azaz hogy mi történne támogatás nélkül), ezáltal pedig a támogatás esetleges verseny- és kereskedelemtorzító hatását.

| (140) | A fenti kérdésekre vonatkozóan benyújtott bizonyítékok alapján a Bizottság mérlegeli a támogatás negatív és pozitív hatásait, átfogó értékelést készít a támogatás valamennyi érintett piacra gyakorolt hatásáról oly módon, hogy az lehetővé tegye a Bizottság számára a hivatalos vizsgálati eljárás lezárását. |
| --- | --- |

(140)

A fenti kérdésekre vonatkozóan benyújtott bizonyítékok alapján a Bizottság mérlegeli a támogatás negatív és pozitív hatásait, átfogó értékelést készít a támogatás valamennyi érintett piacra gyakorolt hatásáról oly módon, hogy az lehetővé tegye a Bizottság számára a hivatalos vizsgálati eljárás lezárását.

4.   HATÁROZAT

| (141) | A fenti megfontolásokra figyelemmel a Bizottság – az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás értelmében – felkéri Magyarországot, hogy e levél kézhezvételétől számított egy hónapon belül nyújtsa be észrevételeit, és bocsássa rendelkezésre mindazon információkat, amelyek a támogatási intézkedés további értékeléséhez hozzájárulnak. A Bizottság kéri a magyar hatóságokat, hogy e levél másolatát haladéktalanul továbbítsák a támogatás lehetséges kedvezményezettje részére. |
| --- | --- |

(141)

A fenti megfontolásokra figyelemmel a Bizottság – az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás értelmében – felkéri Magyarországot, hogy e levél kézhezvételétől számított egy hónapon belül nyújtsa be észrevételeit, és bocsássa rendelkezésre mindazon információkat, amelyek a támogatási intézkedés további értékeléséhez hozzájárulnak. A Bizottság kéri a magyar hatóságokat, hogy e levél másolatát haladéktalanul továbbítsák a támogatás lehetséges kedvezményezettje részére.

| (142) | A Bizottság emlékeztetni kívánja Magyarországot, hogy az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése halasztó hatályú, és szeretné felhívni figyelmét a 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikkére, amely úgy rendelkezik, hogy a jogellenes támogatást a kedvezményezettektől vissza lehet követelni. |
| --- | --- |

(142)

A Bizottság emlékeztetni kívánja Magyarországot, hogy az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése halasztó hatályú, és szeretné felhívni figyelmét a 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikkére, amely úgy rendelkezik, hogy a jogellenes támogatást a kedvezményezettektől vissza lehet követelni.

| (143) | A Bizottság figyelmezteti Magyarországot, hogy tájékoztatni fogja az érdekelt feleket e levélnek és az érdemi összefoglalónak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételével. Az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-kiegészítésében való közzététel útján tájékoztatni fogja továbbá az EGT-megállapodást aláíró EFTA-országok érdekelt feleit, valamint e levél másolatának megküldésével az EFTA Felügyeleti Hatóságot is. A Bizottság felhívást intéz minden érdekelt félhez, hogy a közzététel időpontjától számított egy hónapon belül nyújtsa be észrevételeit.” |
| --- | --- |

(143)

A Bizottság figyelmezteti Magyarországot, hogy tájékoztatni fogja az érdekelt feleket e levélnek és az érdemi összefoglalónak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételével. Az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-kiegészítésében való közzététel útján tájékoztatni fogja továbbá az EGT-megállapodást aláíró EFTA-országok érdekelt feleit, valamint e levél másolatának megküldésével az EFTA Felügyeleti Hatóságot is. A Bizottság felhívást intéz minden érdekelt félhez, hogy a közzététel időpontjától számított egy hónapon belül nyújtsa be észrevételeit.”

---

(1)  ELT C 54, 4.3.2006, lk 13.

1

(2)  Komisjoni teatis ulatuslikele investeerimisprojektidele antava regionaalabi süvahindamise kriteeriumide kohta, ELT C 223, 16.9.2009, lk 3.

2

(3)  HL C 54., 2006.3.4., 13. o.

3

(4)  Üzleti titok.

4

(5)  A hivatalos közleményt lásd a következő internetes oldalon: http://www.porsche-se.com/pho/en/investrorelations/adhocreleases/

5

(6)  A POLK – a Global Insight mellett – az egyik legnagyobb olyan szolgáltató, amely a személygépjármű-piac elemzésével foglalkozik.

6

(7)  Az e határozatban megadott, EUR-ban kifejezett számadatok alapjául szolgáló, a bejelentés időpontjában érvényes átváltási árfolyam 300,02 HUF/EUR.

7

(8)  E határozatban a jelenértékeket a bejelentés időpontjában érvényes 11,01 %-os diszkontráta alapján számították ki. A diszkontráta tekintetében a 2009. év, vagyis a bejelentés éve a bázisév.

8

(9)  A Bizottság 2006. szeptember 13-i határozata – N 487/2006 állami támogatás – Magyarország – A 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó regionális támogatási térkép; HL C 256., 2006.10.24., 7. o.

9

(10)  Az XR 47/2007 támogatási programra (A kormány egyedi döntésével megítélhető támogatás) vonatkozó összefoglaló tájékoztató adatlapot közzétették a Hivatalos Lapban: HL C 180., 2007.8.2., 6. o.

10

(11)  A Bizottság 1628/2006/EK rendelete (2006. október 24.) a Szerződés 87. és 88. cikkének a nemzeti regionális beruházási támogatásokra való alkalmazásáról, HL L 302., 2006.11.1., 29. o.

11

(12)  A fejlesztési adókedvezményre vonatkozó N 651/06 ügyben (az N 504/04 módosítása) hozott 2007. május 10-i bizottsági határozat, HL C 152., 2007.7.6., 2. o.

12

(13)  HL C 244., 2004.10.1., 2. o. A megmentésről és szerkezetátalakításról szóló iránymutatás 10. pontjában meghatározott következő feltételek nem teljesülnek: a) korlátolt felelősségi alapon működő társaság esetén törzstőkéjének több mint a fele nincs meg, és annak több mint egynegyede az előző 12 hónap során veszett el; c) a hazai jog szerint az adott vállalkozás – függetlenül a vállalkozási formától – megfelel a kollektív fizetésképtelenségi eljárás kritériumainak.

13

(14)  A HU1/2003 – Beruházásösztönzési célelőirányzatot az interim eljárás keretében nyújtották be, és a Bizottság elfogadta azt mint a Cseh Köztársaságnak, Észtországnak, Ciprusnak, Lettországnak, Litvániának, Magyarországnak, Máltának, Lengyelországnak, Szlovéniának és Szlovákiának az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló szerződés IV. melléklete 3. fejezete (1) bekezdésének c) pontja szerinti (a 22. cikk alapján) létező támogatást.

14

(15)  Iránymutatás a nemzeti regionális támogatásokról, HL C 74., 1998.3.10., 9. o., 4.2. pont.

15

(16)  Lásd az RTI 63. pontját.

16

(17)  Lásd az RTI 106. pontját.

17

(18)  A tagállamokhoz 2006. június 12-én intézett, D/54908. sz. levél.

18

(19)  Lásd az RTI 41. lábjegyzetét.

19

(20)  A HU 3/2004 – »Fejlesztési adókedvezmény« támogatási programot az interim eljárás keretében nyújtották be, és a Bizottság elfogadta azt mint a Cseh Köztársaságnak, Észtországnak, Ciprusnak, Lettországnak, Litvániának, Magyarországnak, Máltának, Lengyelországnak, Szlovéniának és Szlovákiának az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló szerződés IV. melléklete 3. fejezete (1) bekezdésének c) pontja szerinti (a 22. cikk alapján) létező támogatást, majd az N 504/2004 állami támogatás – Magyarország – »A fejlesztési adókedvezmény módosítása« szerint módosították, HL C 131., 2005.5.28., 12. o.

20

(21)  A Bizottság 2001. december 20-i határozata a Németország által a Daimler Chrysler AG (Kölleda) részére nyújtani tervezett állami támogatásról, HL L 282., 2002.10.19., 23. o., (35) preambulumbekezdés.

21

(22)  A Bizottság 2003. május 27-i határozata az Ausztria által a BMW Motoren GmbH (Steyr) részére nyújtani tervezett állami támogatásról, HL L 229., 2003.9.13., 23. o., (61) preambulumbekezdés.

22

(23)  Az N 767/2007 Ford Craiova-ügyben hozott 2008. április 30-i határozat (C(2008) 1613), HL C 238., 2008.9.17., 4. o., (76)–(77) preambulumbekezdés.

23

(24)  34.10.12.00, 34.10.13.00, 34.30.11.00 és 34.30.12.00.

24

(25)  Lásd a közösségi versenyjog alkalmazásában az érintett piac meghatározásáról szóló bizottsági közlemény 57–58. pontját, HL C 372., 1997.12.9., 5. o.

25

(26)  Az N 767/07 ügyben hozott 2008. április 30-i határozat (C(2008) 1613), HL C 238., 2008.9.17., 4. o.

26

(27)  Az N 635/08 ügyben hozott 2009. április 29-i határozat (C(2009) 3051), a Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

27

(28)  Az N 473/08 ügyben hozott 2009. június 17-i határozat (C(2009) 4530), a Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

28

(29)  Az N 767/07 ügyben hozott 2008. április 30-i határozat (C(2008) 1613), HL C 238., 2008.9.17., 4. o.

29

(30)  Az N 635/08 ügyben hozott 2009. április 29-i határozat (C(2009) 3051), a Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

30

(31)  Az N 473/08 ügyben hozott 2009. június 17-i határozat (C(2009) 4530), a Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

31

(32)  Az N 671/08 ügyben (Mercedes-Benz Magyarország) hozott 2009. június 18-i határozat (C(2009) 5533), a Hivatalos Lapban még nem tették közzé; az N 767/07 (Ford Craiova) ügyben hozott 2008. április 30-i határozat (C(2008) 1613), HL C 238., 2008.9.17., 4. o.; az N 635/08 (Fiat Szicília) ügyben hozott 2009. április 29-i határozat (C(2009) 3051), a Hivatalos Lapban még nem tették közzé; az N 473/08 (Ford Espana) ügyben hozott 2009. június 17-i határozat (C(2009) 4530), a Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

32

(33)  Egyes szegmenscsoportok esetén a bruttó kapacitásbővülés meghaladja az 5 %-ot.

33

(34)  A Bizottság közleménye a nagyberuházási projektekhez nyújtott támogatások részletes vizsgálatának kritériumairól, HL C 223., 2009.9.16., 3. o.

34

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 16.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 64/32 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 64/32

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine

2010/C 64/09

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada muutmistaotluse kohta vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

MUUTMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

Muutmistaotlus vastavalt artiklile 9

„PANCETTA PIACENTINA”

EÜ nr: IT-PDO-0117-1497-31.10.2001

KGT ( ) KPN ( X )

1.   Spetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:

|  | Toote nimetus |
| --- | --- |
| | Toote kirjeldus |
|  | Geograafiline piirkond |
|  | Päritolutõend |
| | Tootmismeetod |
| | Seos piirkonnaga |
| | Märgistus |
|  | Riiklikud nõuded |
| | Muu (Kontrollisüsteem) |



Toote nimetus

Image

Toote kirjeldus



Geograafiline piirkond



Päritolutõend

Image

Tootmismeetod

Image

Seos piirkonnaga

Image

Märgistus



Riiklikud nõuded

Image

Muu (Kontrollisüsteem)

2.   Muutmistaotlus:

|  | Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine |
| --- | --- |
| | Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet |
|  | Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3) |
|  | Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4) |



Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine

Image

Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet



Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3)



Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4)

3.   Muudatus(ed):

| 1) | Artikli 2 esimeses lõigus tuleks lause:
  „Sink „Pancetta Piacentina” on Lombardia ja Emilia Romagna piirkondades kasvatatud sigadest saadud toode.”
  asemel lugeda:
  „Singi „Pancetta Piacentina” tootmiseks ettenähtud sead peavad olema kasvatatud Lombardia ja Emilia Romagna piirkondade territooriumil.” (1) |
| --- | --- |

1)

Artikli 2 esimeses lõigus tuleks lause:

„Sink „Pancetta Piacentina” on Lombardia ja Emilia Romagna piirkondades kasvatatud sigadest saadud toode.”

asemel lugeda:

„Singi „Pancetta Piacentina” tootmiseks ettenähtud sead peavad olema kasvatatud Lombardia ja Emilia Romagna piirkondade territooriumil.” (1)

| 2) | Artikli 2 neljandas lõigus tuleks lause:
  „Sead peavad kaaluma vähemalt 160 kg (lubatud hälve 10 %),”
  asemel lugeda:
  „Sead peavad kaaluma 160 kg (lubatud hälve 10 %),”. (2) |
| --- | --- |

2)

Artikli 2 neljandas lõigus tuleks lause:

„Sead peavad kaaluma vähemalt 160 kg (lubatud hälve 10 %),”

asemel lugeda:

„Sead peavad kaaluma 160 kg (lubatud hälve 10 %),”. (2)

| 3) | Artikli 2 kuuendas lõigus tuleks lause:
  „Tapamaja tõend,”
  asemel lugeda:
  „Tapamajast saadud dokument”. (3) |
| --- | --- |

3)

Artikli 2 kuuendas lõigus tuleks lause:

„Tapamaja tõend,”

asemel lugeda:

„Tapamajast saadud dokument”. (3)

| 4) | Artikli 3 esimeses lõigus tuleks sõna:
  „... valmistamiseks”
  asemel lugeda:
  „... tootmiseks”. (4) |
| --- | --- |

4)

Artikli 3 esimeses lõigus tuleks sõna:

„... valmistamiseks”

asemel lugeda:

„... tootmiseks”. (4)

| 5) | Artikli 3 kolmandas ja neljandas lõigus tuleks lausete:
  „Pärast soolamist tuleb kõhutükke hoida külmladudes vähemalt 24 tundi, kuni nende sisetemperatuur jääb vahemikku 0 °C–2 °C.
  Kui kõhutükke kavatsetakse viia töötlemisettevõttesse, tuleb seda teha järgneva 24 tunni jooksul külmikkonteinerites”
  asemel lugeda:
  „Kõhutükid tuleb viia töötlemisettevõttesse järgneva 72 tunni jooksul külmikkonteinerites.
  Tükeldatud ja korrastatud kõhutükke tuleb kuni soolamiseni hoida külmutusruumis.” (5) |
| --- | --- |

5)

Artikli 3 kolmandas ja neljandas lõigus tuleks lausete:

„Pärast soolamist tuleb kõhutükke hoida külmladudes vähemalt 24 tundi, kuni nende sisetemperatuur jääb vahemikku 0 °C–2 °C.

Kui kõhutükke kavatsetakse viia töötlemisettevõttesse, tuleb seda teha järgneva 24 tunni jooksul külmikkonteinerites”

asemel lugeda:

„Kõhutükid tuleb viia töötlemisettevõttesse järgneva 72 tunni jooksul külmikkonteinerites.

Tükeldatud ja korrastatud kõhutükke tuleb kuni soolamiseni hoida külmutusruumis.” (5)

| 6) | Artikli 4 esimeses lõigus tuleks lause:







  „meresool | : | 27–30 % |
| --- | --- | --- | --- |
| naatriumnitraat | : | kuni 150 miljondikku |
| must pipar | : | 40–50 g 100 kg kohta |
| nelk | : | 30–40 g 100 kg kohta |
| suhkrud | : | 1,5 % |
| askorbaat E301 | : | 0,2 %.” |

6)

Artikli 4 esimeses lõigus tuleks lause:

„meresool

:

27–30 %

naatriumnitraat

:

kuni 150 miljondikku

must pipar

:

40–50 g 100 kg kohta

nelk

:

30–40 g 100 kg kohta

suhkrud

:

1,5 %

askorbaat E301

:

0,2 %.”

asemel lugeda:

„Kogused 100 kg värske liha kohta

—   naatriumkloriid: minimaalselt 1,5 kg; maksimaalselt 3,5 kg;

—   naatrium- ja/või kaaliumnitraat: maksimaalselt 15 g;

—   must ja/või valge pipar teradena ja/või purustatult: minimaalselt 30 g; maksimaalselt 50 g;

—   nelk: maksimaalselt 40 g;

—   suhkrud: maksimaalselt 1,5 kg;

—   kaalium-L-askorbaat (E301): maksimaalselt 200 g.”

| 7) | Artikli 4 kolmandas lõigus tuleks lauseosa:
  „suhteline niiskus 70–80 % ligikaudu 15 päeva jooksul.”
  asemel lugeda:
  „suhteline niiskus 70–90 % vähemalt 10 päeva jooksul.” (7) |
| --- | --- |

7)

Artikli 4 kolmandas lõigus tuleks lauseosa:

„suhteline niiskus 70–80 % ligikaudu 15 päeva jooksul.”

asemel lugeda:

„suhteline niiskus 70–90 % vähemalt 10 päeva jooksul.” (7)

| 8) | Artikli 4 viiendas lõigus tuleks lause:
  „Pärast soolamist ja nahapinna puhastamist tuleb kõhutükkidele võimaluse korral lisada artikli 2 nõuetele vastavat tailiha ning seejärel tükid rulli keerata. Lõpuks kaetakse kamarata otsad seapõie tükkidega ja külje pealt taimse pärgamendiga, et toodet laagerdumise ajal loomulikul teel kaitsta.”
  asemel lugeda:
  „Pärast soolamist ja kaapimist tuleb kõhutükkidele võimaluse korral lisada artiklis 2 kirjeldatud nõuetele vastavate sigade tailiha ning seejärel tuleb tükid rulli keerata. Lõpuks kaetakse kamarata otsad seapõie, sea kõhukelme või muude naturaalse seasoole tükkidega. Küljeõmblus kaetakse sea kõhukelme, naturaalse seasoole või taimse pärgamendiga, et toodet laagerdumise ajal loomulikul teel kaitsta. Seejärel seotakse kõhutükid nööriga kokku.” (8) |
| --- | --- |

8)

Artikli 4 viiendas lõigus tuleks lause:

„Pärast soolamist ja nahapinna puhastamist tuleb kõhutükkidele võimaluse korral lisada artikli 2 nõuetele vastavat tailiha ning seejärel tükid rulli keerata. Lõpuks kaetakse kamarata otsad seapõie tükkidega ja külje pealt taimse pärgamendiga, et toodet laagerdumise ajal loomulikul teel kaitsta.”

asemel lugeda:

„Pärast soolamist ja kaapimist tuleb kõhutükkidele võimaluse korral lisada artiklis 2 kirjeldatud nõuetele vastavate sigade tailiha ning seejärel tuleb tükid rulli keerata. Lõpuks kaetakse kamarata otsad seapõie, sea kõhukelme või muude naturaalse seasoole tükkidega. Küljeõmblus kaetakse sea kõhukelme, naturaalse seasoole või taimse pärgamendiga, et toodet laagerdumise ajal loomulikul teel kaitsta. Seejärel seotakse kõhutükid nööriga kokku.”

| 9) | Artikli 4 seitsmendas lõigus tuleks sõnade:
  „... temperatuuril ligikaudu 20 °C”
  asemel lugeda:
  „... temperatuuril 15–25 °C”. (9) |
| --- | --- |

9)

Artikli 4 seitsmendas lõigus tuleks sõnade:

„... temperatuuril ligikaudu 20 °C”

asemel lugeda:

„... temperatuuril 15–25 °C”. (9)

| 10) | Artikli 5 esimeses lõigus tuleks lause:
  „Pärast kuivatamist algab toote laagerdumisetapp, mis peab kestma vähemalt kaks kuud.”
  asemel lugeda:
  „Laagerdumisetapp peab kestma vähemalt kolm kuud arvestatuna soolamiskuupäevast.” (10) |
| --- | --- |

10)

Artikli 5 esimeses lõigus tuleks lause:

„Pärast kuivatamist algab toote laagerdumisetapp, mis peab kestma vähemalt kaks kuud.”

asemel lugeda:

„Laagerdumisetapp peab kestma vähemalt kolm kuud arvestatuna soolamiskuupäevast.” (10)

| 11) | Artikli 5 teises lõigus tuleks lauseosa:
  „... suhteline niiskus 70–80 %.”
  asemel lugeda:
  „... suhteline niiskus 70–90 %.” (11) |
| --- | --- |

11)

Artikli 5 teises lõigus tuleks lauseosa:

„... suhteline niiskus 70–80 %.”

asemel lugeda:

„... suhteline niiskus 70–90 %.” (11)

| 12) | Artikli 6 esimeses lõigus tuleks lause:
  „Ringlusse laskmisel peavad sinkidel „Pancetta Piacentina” olema järgmised organoleptilised, keemilised ja keemilis-füüsikalised ning mikrobioloogilised omadused:”
  asemel lugeda:
  „Tarbimiseks ringlusse laskmisel peavad sinkidel „Pancetta Piacentina” olema järgmised organoleptilised ja keemilis-füüsikalised omadused:” (12) |
| --- | --- |

12)

Artikli 6 esimeses lõigus tuleks lause:

„Ringlusse laskmisel peavad sinkidel „Pancetta Piacentina” olema järgmised organoleptilised, keemilised ja keemilis-füüsikalised ning mikrobioloogilised omadused:”

asemel lugeda:

„Tarbimiseks ringlusse laskmisel peavad sinkidel „Pancetta Piacentina” olema järgmised organoleptilised ja keemilis-füüsikalised omadused:” (12)

| 13) | Artikli 6 esimese lõigu esimeses alalõigus tuleks lauseosa:







  „kaal | : | 5–8 kg” |
| --- | --- | --- | --- |

13)

Artikli 6 esimese lõigu esimeses alalõigus tuleks lauseosa:

„kaal

:

5–8 kg”

asemel lugeda:

| „kaal | : | 4–8 kg”. |
| --- | --- | --- |

„kaal

:

4–8 kg”.

(13)

| 14) | Artikli 6 esimese lõigu esimene alalõik jäetakse välja:
  „Mikrobioloogilised omadused






  Bakterite sisaldus kokku | = 9,3 107 |
| --- | --- | --- |
| Micrococcaceae | = 1,5 104 |
| Koagulaaspositiivsed | |
| stafülokokid | < 30 |
| Piimhappebakterid | = 3,0 107 |
| Enterobakterid | < 3.” |

14)

Artikli 6 esimese lõigu esimene alalõik jäetakse välja:

„Mikrobioloogilised omadused

Bakterite sisaldus kokku

= 9,3 107

Micrococcaceae

= 1,5 104

Koagulaaspositiivsed

stafülokokid

< 30

Piimhappebakterid

= 3,0 107

Enterobakterid

< 3.”

| 15) | Artikli 6 esimese lõigu kolmandas alalõigus tuleks lause:






  „Niiskus (%) | = 37,31 |
| --- | --- | --- |
| Valk (N x 6,25) | = 15,81 |
| Rasv (%) | = 41,42 |
| Tuhk (%) | = 4,84 |
| Kolesterool (mg/110 g) | = 63 |
| Ph | = 5,60.” |

15)

Artikli 6 esimese lõigu kolmandas alalõigus tuleks lause:

„Niiskus (%)

= 37,31

Valk (N x 6,25)

= 15,81

Rasv (%)

= 41,42

Tuhk (%)

= 4,84

Kolesterool (mg/110 g)

= 63

Ph

= 5,60.”

asemel tuleks lugeda:

| | „MINIMAALSELT | MAKSIMAALSELT |
| --- | --- | --- |
| Niiskus (%) | 25 | 41 |
| Valgud (%) | 9 | 16,5 |
| Rasvad (%) | 38 | 63 |
| Tuhk (%) | 2 | 5,5 |
| pH | 5 | 6.” |

„MINIMAALSELT

MAKSIMAALSELT

Niiskus (%)

25

41

Valgud (%)

9

16,5

Rasvad (%)

38

63

Tuhk (%)

2

5,5

pH

5

6.”

(15)

| 16) | Artiklis 7 tuleks lugeda:
  „ „Pancetta Piacentina” suhtes kohaldatavad nõuded on seotud keskkonnatingimuste ning loodus- ja inimfaktoriga. Eelkõige tooraine omadused on tihedalt seotud piiritletud geograafilise piirkonnaga. Piirkonnas, kust tooraine pärineb, nagu osutatud artiklis 2, on loomakasvatuse arendamine olnud seotud teravilja kasvatamise pikaajalise traditsiooniga ja väga spetsiifilise piimatööstuse töömeetoditega, mis on edendanud kohalikku seakasvatust.
  „Pancetta Piacentina” kohaliku tasandi tootmist õigustavad geograafilise piirkonna mikrokeskkonna tingimused. Keskkonnafaktorid on tihedalt seotud tootmispiirkonna eripäraga; piirkonna valdavalt jahedad ja haljendavad orud ning metsaga kaetud künkad mõjutavad oluliselt nii piirkonna kliimat kui ka lõpptoote omadusi.
  Tooraine, toote ja nimetuse kombinatsioon on seotud sotsiaalmajandusliku arenguga asjaomases piirkonnas, millele sarnaseid tingimusi on mujal raske leida.” (16) |
| --- | --- |

16)

Artiklis 7 tuleks lugeda:

„ „Pancetta Piacentina” suhtes kohaldatavad nõuded on seotud keskkonnatingimuste ning loodus- ja inimfaktoriga. Eelkõige tooraine omadused on tihedalt seotud piiritletud geograafilise piirkonnaga. Piirkonnas, kust tooraine pärineb, nagu osutatud artiklis 2, on loomakasvatuse arendamine olnud seotud teravilja kasvatamise pikaajalise traditsiooniga ja väga spetsiifilise piimatööstuse töömeetoditega, mis on edendanud kohalikku seakasvatust.

„Pancetta Piacentina” kohaliku tasandi tootmist õigustavad geograafilise piirkonna mikrokeskkonna tingimused. Keskkonnafaktorid on tihedalt seotud tootmispiirkonna eripäraga; piirkonna valdavalt jahedad ja haljendavad orud ning metsaga kaetud künkad mõjutavad oluliselt nii piirkonna kliimat kui ka lõpptoote omadusi.

Tooraine, toote ja nimetuse kombinatsioon on seotud sotsiaalmajandusliku arenguga asjaomases piirkonnas, millele sarnaseid tingimusi on mujal raske leida.”

| 17) | Artiklis 8 tuleks lause:
  „Ilma et see piiraks kohustusi, mis on pandud ettevõtte ametlikule veterinaararstile – kes 30. detsembri 1992. aasta seadusandliku dekreedi nr 537 IV jaotise „Tootmise järelevalve” alusel tagab ja asjakohase järelevalve kaudu kontrollib, kas lihatooted vastavad tootja kindlaksmääratud tootmiskriteeriumidele ja eelkõige seda, kas toote koostis tegelikult vastab märgisel esitatud andmetele, kuna ta vastutab selle ülesande eest eelkõige juhul, kui kohaldatakse kaubamärgi eeskirju eespool nimetatud seadusandliku dekreedi V jaotise punktis 4 määratletud tähenduses (kaubamärgile järgneb viide siseriiklikule õigusnormile või -aktile, mis lubab selle kasutamist) – kontrollib kõnealuse tootespetsifikaadi rakendamist põllumajandus-, toiduainete ja metsandusressursside ministeerium, kes võib tootmise ja kaubanduse järelevalve ja kontrolli eesmärgil kasutada tootjate konsortsiumide või tootjate poolt määruse (EMÜ) nr 2081/92 artikli 10 kohaselt samal eesmärgil loodud asutuste teenuseid.”
  asemel lugeda:
  „Käesoleva tootespetsifikaadi rakendamist kontrollib eraõiguslik asutus, kes on selleks volitatud 20. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 10 kohaselt.” (17) |
| --- | --- |

17)

Artiklis 8 tuleks lause:

„Ilma et see piiraks kohustusi, mis on pandud ettevõtte ametlikule veterinaararstile – kes 30. detsembri 1992. aasta seadusandliku dekreedi nr 537 IV jaotise „Tootmise järelevalve” alusel tagab ja asjakohase järelevalve kaudu kontrollib, kas lihatooted vastavad tootja kindlaksmääratud tootmiskriteeriumidele ja eelkõige seda, kas toote koostis tegelikult vastab märgisel esitatud andmetele, kuna ta vastutab selle ülesande eest eelkõige juhul, kui kohaldatakse kaubamärgi eeskirju eespool nimetatud seadusandliku dekreedi V jaotise punktis 4 määratletud tähenduses (kaubamärgile järgneb viide siseriiklikule õigusnormile või -aktile, mis lubab selle kasutamist) – kontrollib kõnealuse tootespetsifikaadi rakendamist põllumajandus-, toiduainete ja metsandusressursside ministeerium, kes võib tootmise ja kaubanduse järelevalve ja kontrolli eesmärgil kasutada tootjate konsortsiumide või tootjate poolt määruse (EMÜ) nr 2081/92 artikli 10 kohaselt samal eesmärgil loodud asutuste teenuseid.”

asemel lugeda:

„Käesoleva tootespetsifikaadi rakendamist kontrollib eraõiguslik asutus, kes on selleks volitatud 20. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 10 kohaselt.”

| 18) | Artikli 9 esimeses lõigus tuleks lauseosa:
  „... Kontrollitud päritolunimetus.”
  asemel lugeda:
  „... Kaitstud päritolunimetus.” (18) |
| --- | --- |

18)

Artikli 9 esimeses lõigus tuleks lauseosa:

„... Kontrollitud päritolunimetus.”

asemel lugeda:

„... Kaitstud päritolunimetus.” (18)

KPN „PANCETTA PIACENTINA” SPETSIFIKAADI MUUTMISE TAOTLUS

SELGITAVAD MÄRKUSED KOKKUVÕTTE MUUDATUSTE KOHTA

| (1) | Tegemist on üksnes vormilise muudatusega, millega selgitatakse paremini lause tähendust seose seakasvatuste asukohaga, mida ei muudeta. |
| --- | --- |

(1)

Tegemist on üksnes vormilise muudatusega, millega selgitatakse paremini lause tähendust seose seakasvatuste asukohaga, mida ei muudeta.

| (2) | Selle muudatusega parandatakse eelmises spetsifikaadis esinenud viga seoses sigade miinimumkaaluga, mille kohta oli märgitud, et see peab võrduma „vähemalt” kahe erineva väärtusega; kõnealuse muudatusega jääb sigade kaal ühe täpse väärtuse (160 kg) lähedasse vahemikku. |
| --- | --- |

(2)

Selle muudatusega parandatakse eelmises spetsifikaadis esinenud viga seoses sigade miinimumkaaluga, mille kohta oli märgitud, et see peab võrduma „vähemalt” kahe erineva väärtusega; kõnealuse muudatusega jääb sigade kaal ühe täpse väärtuse (160 kg) lähedasse vahemikku.

| (3) | Tegemist on lihtsa parandusega, millega eelmise spetsifikaadi termin „tõend” asendatakse asjakohasema terminiga „dokument”. |
| --- | --- |

(3)

Tegemist on lihtsa parandusega, millega eelmise spetsifikaadi termin „tõend” asendatakse asjakohasema terminiga „dokument”.

| (4) | Tegemist on puhtalt vormilise muudatusega, millega termin „valmistamine” asendatakse asjakohasema terminiga „tootmine”. |
| --- | --- |

(4)

Tegemist on puhtalt vormilise muudatusega, millega termin „valmistamine” asendatakse asjakohasema terminiga „tootmine”.

| (5) | Kõnealuse muudatusega tagatakse, et kõhutükid viiakse tootmisettevõttesse ning täpsustatakse, et kõhutükid tuleb tootmisettevõttesse viia tapmisele järgneva 72 tunni jooksul külmikkonteinerites.
  Lisaks on jäetud välja täpsustus selle kohta, et kõhutükke tuleb hoida külmladudes 24 tundi, kuni nende sisetemperatuur jääb vahemikku 0 °C–2 °C, sest oluline ei ole mitte külmlaos hoidmise aeg, vaid saavutatav temperatuur. Samuti on oluline, et kõhutükid oleks töötlemisettevõttesse jõudes sobival temperatuuril, nagu varem täpsustatud. |
| --- | --- |

(5)

Kõnealuse muudatusega tagatakse, et kõhutükid viiakse tootmisettevõttesse ning täpsustatakse, et kõhutükid tuleb tootmisettevõttesse viia tapmisele järgneva 72 tunni jooksul külmikkonteinerites.

Lisaks on jäetud välja täpsustus selle kohta, et kõhutükke tuleb hoida külmladudes 24 tundi, kuni nende sisetemperatuur jääb vahemikku 0 °C–2 °C, sest oluline ei ole mitte külmlaos hoidmise aeg, vaid saavutatav temperatuur. Samuti on oluline, et kõhutükid oleks töötlemisettevõttesse jõudes sobival temperatuuril, nagu varem täpsustatud.

| (6) | Naturaalsete soolade ja maitseainete segude jaoks on kehtestatud või paremini määratletud üksikute koostisosade miinimum- ja/või maksimumkogused, et igal tootjal oleks võimalik teha retsept isikupärasemaks ning pidada seejuures silmas, et tegemist on traditsioonilise tootega. |
| --- | --- |

(6)

Naturaalsete soolade ja maitseainete segude jaoks on kehtestatud või paremini määratletud üksikute koostisosade miinimum- ja/või maksimumkogused, et igal tootjal oleks võimalik teha retsept isikupärasemaks ning pidada seejuures silmas, et tegemist on traditsioonilise tootega.

| (7) | Kõnealuse muudatusega on laiendatud suhtelise niiskuse vahemikku (70–80 %-lt 70–90 %-le) ning vähendatud miinimumaega (15 päevalt 10 päevale), mille jooksul tuleb kõhutükke pärast soolamist hoida külmladudes, samas on kõnealuste uuesti määratletud parameetrite puhul tagatud, et toode saavutab oma erilised omadused. |
| --- | --- |

(7)

Kõnealuse muudatusega on laiendatud suhtelise niiskuse vahemikku (70–80 %-lt 70–90 %-le) ning vähendatud miinimumaega (15 päevalt 10 päevale), mille jooksul tuleb kõhutükke pärast soolamist hoida külmladudes, samas on kõnealuste uuesti määratletud parameetrite puhul tagatud, et toode saavutab oma erilised omadused.

| (8) | Selle muudatusega parandatakse eelmises spetsifikaadis esinenud ebatäpsus: viide artiklis 2 kirjeldatud nõuetele (lisatud liha kohta) ei olnud asjakohane, kuna artiklis 2 on määratletud tootmispiirkond, mitte tooraine omadused. Samuti täpsustatakse, et kamarata otsi ei pea katma ainult seapõie tükkidega ning et toote kaitsmiseks on lubatud kasutada ka muid naturaalseid soolikaid (tingimusel, et kasutatakse üksnes seasoolt); spetsifikaati ajakohastatakse vastavalt. Küljeõmblust ei pea katma taimse pärgamendiga, vaid on lubatud kasutada ka naturaalset seasoolt. Samuti lisatakse spetsifikaadi eelmisest versioonist välja jäänud märge toote nööriga kinnisidumise kohta. |
| --- | --- |

(8)

Selle muudatusega parandatakse eelmises spetsifikaadis esinenud ebatäpsus: viide artiklis 2 kirjeldatud nõuetele (lisatud liha kohta) ei olnud asjakohane, kuna artiklis 2 on määratletud tootmispiirkond, mitte tooraine omadused. Samuti täpsustatakse, et kamarata otsi ei pea katma ainult seapõie tükkidega ning et toote kaitsmiseks on lubatud kasutada ka muid naturaalseid soolikaid (tingimusel, et kasutatakse üksnes seasoolt); spetsifikaati ajakohastatakse vastavalt. Küljeõmblust ei pea katma taimse pärgamendiga, vaid on lubatud kasutada ka naturaalset seasoolt. Samuti lisatakse spetsifikaadi eelmisest versioonist välja jäänud märge toote nööriga kinnisidumise kohta.

| (9) | Selle muudatusega parandati kuivatamise temperatuuri määratlust, „ligikaudu 20 °C” asendati täpsema vahemikuga „15 –25 °C”. |
| --- | --- |

(9)

Selle muudatusega parandati kuivatamise temperatuuri määratlust, „ligikaudu 20 °C” asendati täpsema vahemikuga „15 –25 °C”.

| (10) | Kõnealuse muudatusega nähakse ette pikem laagerdumisperiood (vähemalt kolm kuud alates soolamise kuupäevast), kuna see parandab toote omadusi. |
| --- | --- |

(10)

Kõnealuse muudatusega nähakse ette pikem laagerdumisperiood (vähemalt kolm kuud alates soolamise kuupäevast), kuna see parandab toote omadusi.

| (11) | See muudatus tuleneb eelmisest, sest laagerdumisaja pikendamise tõttu on vaja suurendada maksimaalsest niiskusesisaldust (kuni 90 %-ni), et toode saaks niiskust kaotada püsivalt ja aeglasemalt. |
| --- | --- |

(11)

See muudatus tuleneb eelmisest, sest laagerdumisaja pikendamise tõttu on vaja suurendada maksimaalsest niiskusesisaldust (kuni 90 %-ni), et toode saaks niiskust kaotada püsivalt ja aeglasemalt.

| (12) | Selle vormilise muudatusega jäetakse välja sõnad „mikrobioloogilised omadused” punktis 15 esitatud põhjustel ning viide keemilistele omadustele, mis on liigne, sest see on juba hõlmatud keemilis-füüsikaliste omadustega. |
| --- | --- |

(12)

Selle vormilise muudatusega jäetakse välja sõnad „mikrobioloogilised omadused” punktis 15 esitatud põhjustel ning viide keemilistele omadustele, mis on liigne, sest see on juba hõlmatud keemilis-füüsikaliste omadustega.

| (13) | Selle muudatusega vähendatakse kõhutükkide miinimumkaalu 4 kiloni, pidades silmas tegelikke tehnilisi ning tootmise ja traditsioonidega seotud nõudeid. |
| --- | --- |

(13)

Selle muudatusega vähendatakse kõhutükkide miinimumkaalu 4 kiloni, pidades silmas tegelikke tehnilisi ning tootmise ja traditsioonidega seotud nõudeid.

| (14) | Mikrobioloogilised omadused on välja jäetud, kuna seda kirjeldust peeti liigseks, sest asjaomaseid parameetreid ja piiranguid juba kohaldatakse kehtivate sanitaareeskirjadega. |
| --- | --- |

(14)

Mikrobioloogilised omadused on välja jäetud, kuna seda kirjeldust peeti liigseks, sest asjaomaseid parameetreid ja piiranguid juba kohaldatakse kehtivate sanitaareeskirjadega.

| (15) | See keemilis-füüsikaliste omaduste muudatus on vajalik, et parandada mõned vead eelmises spetsifikaadis seoses miinimumväärtuste ja teatavate parameetrite vahemikega; samas on mõned parameetrid jäetud välja, kuna need ei ole toote sobivuse tuvastamiseks vajalikud. Mõned vahemikud, mis ei vastanud laagerdunud toote tegelikele omadustele (vt käesolevale dokumendile lisatud statistilist kokkuvõtet tehtud analüüside kohta), vaadati läbi ja muudeti. |
| --- | --- |

(15)

See keemilis-füüsikaliste omaduste muudatus on vajalik, et parandada mõned vead eelmises spetsifikaadis seoses miinimumväärtuste ja teatavate parameetrite vahemikega; samas on mõned parameetrid jäetud välja, kuna need ei ole toote sobivuse tuvastamiseks vajalikud. Mõned vahemikud, mis ei vastanud laagerdunud toote tegelikele omadustele (vt käesolevale dokumendile lisatud statistilist kokkuvõtet tehtud analüüside kohta), vaadati läbi ja muudeti.

| (16) | Kavandatava muudatusega nähakse ette, et tootespetsifikaati tuleks lisada artikkel päritolunimetuse ja geograafilise tootmispiirkonna seose kohta. See on vajalik, et viia spetsifikaadi tekst vastavusse määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 4 lõikega 2. |
| --- | --- |

(16)

Kavandatava muudatusega nähakse ette, et tootespetsifikaati tuleks lisada artikkel päritolunimetuse ja geograafilise tootmispiirkonna seose kohta. See on vajalik, et viia spetsifikaadi tekst vastavusse määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 4 lõikega 2.

| (17) | Kõnealune kontrolli käsitlev muudatus on vajalik, sest eelmise spetsifikaadi artikli 7 sätted olid vastuolus määruse (EÜ) nr 510/2006 artikliga 10 ja asjakohaste riiklike rakenduseeskirjadega. |
| --- | --- |

(17)

Kõnealune kontrolli käsitlev muudatus on vajalik, sest eelmise spetsifikaadi artikli 7 sätted olid vastuolus määruse (EÜ) nr 510/2006 artikliga 10 ja asjakohaste riiklike rakenduseeskirjadega.

| (18) | Väljend „Kontrollitud päritolunimetus” oli vale ning seega asendatakse see väljendiga „Kaitstud päritolunimetus.” |
| --- | --- |

(18)

Väljend „Kontrollitud päritolunimetus” oli vale ning seega asendatakse see väljendiga „Kaitstud päritolunimetus.”

KOKKUVÕTE

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„PANCETTA PIACENTINA”

EÜ nr: IT-PDO-0117-1497-31.10.2001

KPN ( X ) KGT ( )

Käesolevas kokkuvõttes esitatakse teabe andmise eesmärgil spetsifikaadi põhipunktid.

1.   Liikmesriigi pädev asutus:

| Nimi: | Ministero delle politiche agricole alimentari e forestali |
| --- | --- |
| Aadress: | Via XX Settembre 20 |
| 00187 ROMA RM |
| ITALIA |

Nimi:

Ministero delle politiche agricole alimentari e forestali

Aadress:

Via XX Settembre 20

00187 ROMA RM

ITALIA

Tel

+39 0646655104

Faks

+39 0646655306

E-post:

saco7@politicheagricole.gov.it

2.   Taotlejate rühm:

| Nimi: | Consorzio della Coppa Piacentina, del Salame Piacentino, della Pancetta Piacentina a Denominazione di Origine Protetta |
| --- | --- |
| Aadress: | Via Colombo 35 |
| 29100 Piacenza PC |
| ITALIA |

Nimi:

Consorzio della Coppa Piacentina, del Salame Piacentino, della Pancetta Piacentina a Denominazione di Origine Protetta

Aadress:

Via Colombo 35

29100 Piacenza PC

ITALIA

Tel

+39 0523591260

Faks

+39 0523608714

E-post:

salumi.piacentini@libero.it

Koosseis:

tootjad/töötlejad ( X ) muud ( )

3.   Toote liik:

| Klass 1.2. | Lihatooted |
| --- | --- |

Klass 1.2.

Lihatooted

4.   Spetsifikaat:

(määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 4 lõikega 2 ettenähtud nõuete kokkuvõte)

4.1.   Nimi:

„Pancetta Piacentina”

4.2.   Kirjeldus:

Nimetusega „Pancetta Piacentina” tähistatakse soolatud, loomulikul teel laagerdatud toodet, mida tuleb säilitada küpsetamata. Selle tootmiseks kasutatakse poolrümba kõhuosa katvat rasvakihti, mis on võetud rinnaku alt kuni kubemeni ulatuvast osast, ning kõhuosa lihaskude.

Lõpptoode on silindrilise kujuga, kaalub 4–8 kg ning on helepunane, rasvaosa on valge. Liha on meeldiva maheda lõhna ja maitsega.

Toodet „Pancetta Piacentina” valmistatakse sigadest, kes on sündinud, kasvanud ja tapetud Emilia Romagna ja Lombardia piirkonnas.

4.3.   Geograafiline piirkond:

„Pancetta Piacentina” tootmispiirkond hõlmab tervet Piacenza provintsi, kuid piirdub üksnes aladega, mis jäävad merepinnast kuni 900 meetri kõrgusele ning kus valitsevad teatavad ilmastikutingimused.

4.4.   Päritolutõend:

Tootmisprotsessi iga etappi jälgitakse ning kõik sissetulevad ja väljaminevad tooted dokumenteeritakse. Toote jälgitavus tagatakse eespool osutatud viisil ning lisaks sellele kontrolliasutuse, seakasvatajate, tapamajade, tootjate ja laagerdajate hallatavate spetsiaalsete registrite koostamise abil ning kontrolliasutust õigeaegselt toodetud kogustest teavitades. Kontrolliasutus kontrollib kõiki kõnealustesse registritesse kantud nii juriidilisest kui ka füüsilisest isikust ettevõtjaid.

4.5.   Tootmismeetod:

„Pancetta Piacentina” tootmine hõlmab järgmisi etappe: korrastamine, kuivsoolamine; sidumine; kuivatamine ja laagerdumine.

Laagerdamine algab soolamisega ning peab kestma vähemalt kolm kuud.

4.6.   Seos piirkonnaga:

„Pancetta Piacentina” suhtes kohaldatavad nõuded on seotud keskkonnatingimuste ning loodus- ja inimfaktoriga. Eelkõige on tooraine omadused piiritletud geograafilise piirkonnaga tihedalt seotud. Piirkonnas, kust tooraine pärineb, nagu osutatud punktis 4.2, on loomakasvatuse arendamine olnud seotud teravilja kasvatamise pikaajalise traditsiooniga ja väga spetsiifilise piimatööstuse töömeetoditega, mis on edendanud kohalikku seakasvatust.

„Pancetta Piacentina” tootmist kohalikul tasandil õigustavad punktis 4.3 piiritletud mikrokeskkonna tingimused. Keskkonnafaktorid on tihedalt seotud tootmispiirkonna eripäraga; piirkonna valdavalt jahedad ja haljendavad orud ning metsaga kaetud künkad mõjutavad oluliselt nii piirkonna kliimat kui ka lõpptoote omadusi.

Tooraine, toote ja nimetuse kombinatsioon on seotud sotsiaalmajandusliku arenguga asjaomases piirkonnas, millele sarnaseid tingimusi on mujal raske leida.

4.7.   Kontrolliasutus:

| Nimi: | E.CE.PA. — Ente Certificazione Prodotti Agroalimentari |
| --- | --- |
| Aadress: | Strada dell’Anselma 5 |
| 29100 Piacenza PC |
| ITALIA |

Nimi:

E.CE.PA. — Ente Certificazione Prodotti Agroalimentari

Aadress:

Strada dell’Anselma 5

29100 Piacenza PC

ITALIA

Tel

+39 0523609662

Faks

+39 0523644447

E-post:

amministrazione@ecepa.it

4.8.   Märgistus:

Ringlusse lastud tootele peavad olema märgitud sõnad „Pancetta Piacentina”.

Nimetus „Pancetta Piacentina” peab märgisele olema kirjutatud selgete kustutamatute tähtedega, mis eristuvad kõigist muudest märgise elementidest, ning sellele peab järgnema väljend „Denominazione di Origine Protetta”.

Mis tahes kirjeldused, mille kasutamine ei ole sõnaselgelt lubatud, on keelatud, sh järgmised omadussõnad: tipo (liik), gusto (maitse), uso (kasutus), selezionato (valikkorje), scelto (valikviljad) jms.

Siiski on lubatud lisada ettevõtja nimi, ärinimi ja kaubamärk, kui nendel ei ole ülistavat tähendust ja need ei eksita tarbijat, ning viide seafarmile, kust pärit loomadest toode on valmistatud.

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

---