# Az Európai Unió C 56/2010

| | ISSN 1725-518X
  doi:10.3000/1725518X.C_2010.056.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 56 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 53. évfolyam2010. március 6. |

ISSN 1725-518X

doi:10.3000/1725518X.C_2010.056.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 56

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

53. évfolyam2010. március 6.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Tanács |
| 2010/C 056/01 | A Tanács állásfoglalása (2010. március 1.) a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok belső piaci érvényesítéséről | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Tanács

2010/C 056/01

A Tanács állásfoglalása (2010. március 1.) a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok belső piaci érvényesítéséről

1

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2010/C 056/02 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5783 – Statoil/Svitzer/FTTS (JV)) (
  1
  ) | 5 |
| 2010/C 056/03 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5773 – Qatar Petroleum/General Electric Company/PII Group) (
  1
  ) | 5 |
| 2010/C 056/04 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5611 – Agilent/Varian) (
  1
  ) | 6 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2010/C 056/02

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5783 – Statoil/Svitzer/FTTS (JV)) (
  1
  )

1

5

2010/C 056/03

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5773 – Qatar Petroleum/General Electric Company/PII Group) (
  1
  )

1

5

2010/C 056/04

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5611 – Agilent/Varian) (
  1
  )

1

6

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Tanács |
| 2010/C 056/05 | A Ciprusi Köztársaságnak és Romániának az Európai Unióról szóló szerződés 35. cikkében említett jogi aktusokra vonatkozóan az Európai Unió Bíróságának előzetes döntéshozatali hatáskörének az általuk történő elfogadásáról tett nyilatkozatával kapcsolatos tájékoztatás | 7 |
| | Európai Bizottság |
| 2010/C 056/06 | Euro-átváltási árfolyamok | 8 |
| 2010/C 056/07 | A Bizottság határozata (2010. március 5.) az Európai Statisztikai Tanácsadó Bizottság egy tagjának kinevezéséről (
  1
  ) | 9 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

2010/C 056/05

A Ciprusi Köztársaságnak és Romániának az Európai Unióról szóló szerződés 35. cikkében említett jogi aktusokra vonatkozóan az Európai Unió Bíróságának előzetes döntéshozatali hatáskörének az általuk történő elfogadásáról tett nyilatkozatával kapcsolatos tájékoztatás

7

Európai Bizottság

2010/C 056/06

Euro-átváltási árfolyamok

8

2010/C 056/07

A Bizottság határozata (2010. március 5.) az Európai Statisztikai Tanácsadó Bizottság egy tagjának kinevezéséről (
  1
  )

1

9

| | V   Vélemények |
| --- | --- |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2010/C 056/08 | Állami támogatás – Portugália – C 33/09. (korábbi NN 57/09. korábbi CP 191/09.) számú állami támogatás – A Banco Privado Português szerkezetátalakítása – Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében (
  1
  ) | 10 |
| 2010/C 056/09 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5751 – Euroports/DP World/Trilogiport JV) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 16 |

V   Vélemények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2010/C 056/08

Állami támogatás – Portugália – C 33/09. (korábbi NN 57/09. korábbi CP 191/09.) számú állami támogatás – A Banco Privado Português szerkezetátalakítása – Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében (
  1
  )

1

10

2010/C 056/09

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5751 – Euroports/DP World/Trilogiport JV) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

16

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Tanács

| 6.3.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 56/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 56/1

---

A TANÁCS ÁLLÁSFOGLALÁSA

(2010. március 1.)

a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok belső piaci érvényesítéséről

2010/C 56/01

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

| 1. | ÜDVÖZÖLVE a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok belső piaci érvényesítésének megerősítéséről szóló, 2009. szeptember 11-i bizottsági közleményt (1); |
| --- | --- |

1.

ÜDVÖZÖLVE a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok belső piaci érvényesítésének megerősítéséről szóló, 2009. szeptember 11-i bizottsági közleményt (1);

| 2. | EMLÉKEZTETVE a hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás elleni küzdelemre irányuló átfogó európai tervről szóló, 2008. szeptember 25-i tanácsi állásfoglalásra (2); |
| --- | --- |

2.

EMLÉKEZTETVE a hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás elleni küzdelemre irányuló átfogó európai tervről szóló, 2008. szeptember 25-i tanácsi állásfoglalásra (2);

| 3. | EMLÉKEZTETVE az európai iparjogvédelmi stratégiáról szóló, 2008. július 16-i bizottsági közleményre (3); |
| --- | --- |

3.

EMLÉKEZTETVE az európai iparjogvédelmi stratégiáról szóló, 2008. július 16-i bizottsági közleményre (3);

| 4. | TEKINTETTEL a szellemi tulajdonjogok megsértése elleni küzdelem céljából elfogadott közösségi eszközökre, különösen a szellemi tulajdonjogok érvényesítéséről szóló 2004. április 29-i 2004/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4), az egyes szellemi tulajdonjogokat feltehetően sértő áruk elleni vámhatósági intézkedésekről és az ilyen jogokat ténylegesen sértő áruk ellen hozandó intézkedésekről szóló 2003. július 22-i 1383/2003/EK tanácsi rendeletre (5), az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló 2001. május 22-i 2001/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (6), valamint a számítógépi programok jogi védelméről szóló 2009. április 23-i 2009/24/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (7); |
| --- | --- |

4.

TEKINTETTEL a szellemi tulajdonjogok megsértése elleni küzdelem céljából elfogadott közösségi eszközökre, különösen a szellemi tulajdonjogok érvényesítéséről szóló 2004. április 29-i 2004/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4), az egyes szellemi tulajdonjogokat feltehetően sértő áruk elleni vámhatósági intézkedésekről és az ilyen jogokat ténylegesen sértő áruk ellen hozandó intézkedésekről szóló 2003. július 22-i 1383/2003/EK tanácsi rendeletre (5), az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló 2001. május 22-i 2001/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (6), valamint a számítógépi programok jogi védelméről szóló 2009. április 23-i 2009/24/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (7);

| 5. | TEKINTETTEL a kulturális és kreatív online tartalomhoz való legális hozzáférés fejlesztéséről, valamint a digitális környezetben való kalózkodás megelőzéséről és az ellene folytatott küzdelemről szóló 2008. november 20-i tanácsi következtetésekre (8); |
| --- | --- |

5.

TEKINTETTEL a kulturális és kreatív online tartalomhoz való legális hozzáférés fejlesztéséről, valamint a digitális környezetben való kalózkodás megelőzéséről és az ellene folytatott küzdelemről szóló 2008. november 20-i tanácsi következtetésekre (8);

| 6. | TEKINTETTEL a digitális környezethez igazodó médiaműveltség európai megközelítéséről szóló, 2008. május 22-i következtetéseire (9) és a digitális környezethez igazodó médiaműveltségről szóló, 2009. november 27-i következtetéseire (10); |
| --- | --- |

6.

TEKINTETTEL a digitális környezethez igazodó médiaműveltség európai megközelítéséről szóló, 2008. május 22-i következtetéseire (9) és a digitális környezethez igazodó médiaműveltségről szóló, 2009. november 27-i következtetéseire (10);

| 7. | TEKINTETTEL a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem, egyes jogi vonatkozásairól szóló, 2000. június 8-i 2000/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv) (11); |
| --- | --- |

7.

TEKINTETTEL a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem, egyes jogi vonatkozásairól szóló, 2000. június 8-i 2000/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv) (11);

| 8. | TEKINTETTEL az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló 2002/21/EK irányelv, az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és kapcsolódó eszközökhöz való hozzáférésről, valamint azok összekapcsolásáról szóló 2002/19/EK irányelv és az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló 2002/20/EK irányelv módosításáról szóló, 2009. november 25-i 2009/140/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (12); |
| --- | --- |

8.

TEKINTETTEL az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló 2002/21/EK irányelv, az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és kapcsolódó eszközökhöz való hozzáférésről, valamint azok összekapcsolásáról szóló 2002/19/EK irányelv és az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló 2002/20/EK irányelv módosításáról szóló, 2009. november 25-i 2009/140/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (12);

| 9. | EMLÉKEZTETVE a megerősített vámügyi együttműködési stratégiáról szóló, 2009. október 23-i állásfoglalására (13); |
| --- | --- |

9.

EMLÉKEZTETVE a megerősített vámügyi együttműködési stratégiáról szóló, 2009. október 23-i állásfoglalására (13);

| 10. | EMLÉKEZTETVE az Európai Uniónak a szellemi tulajdonjogok megsértése elleni küzdelemre irányuló 2009–2012-es vámügyi cselekvési tervéről szóló, 2009. március 16-i állásfoglalására (14); |
| --- | --- |

10.

EMLÉKEZTETVE az Európai Uniónak a szellemi tulajdonjogok megsértése elleni küzdelemre irányuló 2009–2012-es vámügyi cselekvési tervéről szóló, 2009. március 16-i állásfoglalására (14);

| 11. | EMLÉKEZTETVE az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) létrehozásáról szóló, 2009. április 6-i 2009/371/IB tanácsi határozatra (15); |
| --- | --- |

11.

EMLÉKEZTETVE az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) létrehozásáról szóló, 2009. április 6-i 2009/371/IB tanácsi határozatra (15);

| 12. | EMLÉKEZTETVE a bűnözés súlyos formái elleni fokozott küzdelem céljából az Eurojust létrehozásáról szóló, 2002. február 28-i 2002/187/IB tanácsi határozatra (16); |
| --- | --- |

12.

EMLÉKEZTETVE a bűnözés súlyos formái elleni fokozott küzdelem céljából az Eurojust létrehozásáról szóló, 2002. február 28-i 2002/187/IB tanácsi határozatra (16);

| 13. | EMLÉKEZTETVE az egységes piac működésének javításáról szóló, 2009. szeptember 24-i következtetéseire (17); |
| --- | --- |

13.

EMLÉKEZTETVE az egységes piac működésének javításáról szóló, 2009. szeptember 24-i következtetéseire (17);

| 14. | TEKINTETTEL az egységes piac működésének javítását célzó intézkedésekről szóló, 2009. június 29-i 2009/524/EK bizottsági ajánlásra (18); |
| --- | --- |

14.

TEKINTETTEL az egységes piac működésének javítását célzó intézkedésekről szóló, 2009. június 29-i 2009/524/EK bizottsági ajánlásra (18);

| 15. | TEKINTETTEL a hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás ellen folytatott küzdelemre irányuló, folyamatban lévő nemzetközi tevékenységekre, beleértve különösen a hamisítás elleni kereskedelmi megállapodásról folyó tárgyalásokat (19); |
| --- | --- |

15.

TEKINTETTEL a hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás ellen folytatott küzdelemre irányuló, folyamatban lévő nemzetközi tevékenységekre, beleértve különösen a hamisítás elleni kereskedelmi megállapodásról folyó tárgyalásokat (19);

| 16. | HANGSÚLYOZVA, hogy a szellemi tulajdonjogok védelme elengedhetetlen a kultúra és a sokféleség előmozdításához, valamint ahhoz, hogy teljes mértékben kiaknázzuk az európai vállalatok, különösképpen a kis- és középvállalkozások által végzett kutatásból, innovációból és kreatív tevékenységekből eredő előnyöket, és hogy ily módon támogassuk a növekedést és a foglalkoztatást, továbbá hogy Európát versenyképesebbé tegyük a világban; |
| --- | --- |

16.

HANGSÚLYOZVA, hogy a szellemi tulajdonjogok védelme elengedhetetlen a kultúra és a sokféleség előmozdításához, valamint ahhoz, hogy teljes mértékben kiaknázzuk az európai vállalatok, különösképpen a kis- és középvállalkozások által végzett kutatásból, innovációból és kreatív tevékenységekből eredő előnyöket, és hogy ily módon támogassuk a növekedést és a foglalkoztatást, továbbá hogy Európát versenyképesebbé tegyük a világban;

| 17. | KIEMELVE, hogy az Európai Uniót ezzel összefüggésben felszólították arra, hogy a szellemi tulajdonjogok megsértése elleni hatékonyabb küzdelem érdekében tegyen további erőfeszítéseket a szellemi tulajdonjogok védelmét szolgáló rendszer megerősítésére; |
| --- | --- |

17.

KIEMELVE, hogy az Európai Uniót ezzel összefüggésben felszólították arra, hogy a szellemi tulajdonjogok megsértése elleni hatékonyabb küzdelem érdekében tegyen további erőfeszítéseket a szellemi tulajdonjogok védelmét szolgáló rendszer megerősítésére;

| 18. | ÚJÓLAG HANGSÚLYOZVA azon törekvését, hogy biztosítsa az összehangolt, magas szintű jogérvényesítést a belső piacon, elkerülve a jogszerű kereskedelmet gátló akadályok kialakítását, valamint jogbiztonságot teremtve a fogyasztók és a felhasználók érdekeinek védelme mellett; |
| --- | --- |

18.

ÚJÓLAG HANGSÚLYOZVA azon törekvését, hogy biztosítsa az összehangolt, magas szintű jogérvényesítést a belső piacon, elkerülve a jogszerű kereskedelmet gátló akadályok kialakítását, valamint jogbiztonságot teremtve a fogyasztók és a felhasználók érdekeinek védelme mellett;

| 19. | HANGSÚLYOZVA, hogy a szerzői és szomszédos jogok terén a kulturális és kreatív javakkal folytatott kalózkodás a gyorsan fejlődő digitális környezetben hátrányosan érinti az adathordozók jogszerű forgalmazását, hátráltatja a kulturális és kreatív tartalmak jogszerű nyújtására vonatkozó versenyképes üzleti modellek megjelenését, veszélyezteti a jogosultak megfelelő javadalmazását, és fékezi a jogszerű, sokszínű és minőségi kulturális kínálatot nyújtó európai kulturális iparág dinamizmusát; |
| --- | --- |

19.

HANGSÚLYOZVA, hogy a szerzői és szomszédos jogok terén a kulturális és kreatív javakkal folytatott kalózkodás a gyorsan fejlődő digitális környezetben hátrányosan érinti az adathordozók jogszerű forgalmazását, hátráltatja a kulturális és kreatív tartalmak jogszerű nyújtására vonatkozó versenyképes üzleti modellek megjelenését, veszélyezteti a jogosultak megfelelő javadalmazását, és fékezi a jogszerű, sokszínű és minőségi kulturális kínálatot nyújtó európai kulturális iparág dinamizmusát;

| 20. | ELISMERI, hogy a tagállamok és a Bizottság közös felelősséget viselnek azért, hogy a belső piac hatékonyabban működjön, különösen a szellemi tulajdonjogok védelme tekintetében; |
| --- | --- |

20.

ELISMERI, hogy a tagállamok és a Bizottság közös felelősséget viselnek azért, hogy a belső piac hatékonyabban működjön, különösen a szellemi tulajdonjogok védelme tekintetében;

| 21. | ELISMERI a kulturális és kreatív tartalmak jogszerű kínálatát bővítő, új versenyképes üzleti modellek kidolgozásának jelentőségét, valamint a szerzői jogi kalózkodás megelőzésének és az ellene folytatott küzdelemnek mint a gazdasági növekedés, a foglalkoztatás és a kulturális sokszínűség megerősítéséhez szükséges eszköznek a fontosságát. Ezért fokozni kell az Európai Unióban az online tartalom és szolgáltatások létrehozásának és az azokhoz való hozzáférésnek az ösztönzésére tett erőfeszítéseket, és ennek érdekében praktikus, kiegyensúlyozott és a felhasználók és a jogok birtokosai számára egyaránt vonzó, határozott megoldásokat kell találni; |
| --- | --- |

21.

ELISMERI a kulturális és kreatív tartalmak jogszerű kínálatát bővítő, új versenyképes üzleti modellek kidolgozásának jelentőségét, valamint a szerzői jogi kalózkodás megelőzésének és az ellene folytatott küzdelemnek mint a gazdasági növekedés, a foglalkoztatás és a kulturális sokszínűség megerősítéséhez szükséges eszköznek a fontosságát. Ezért fokozni kell az Európai Unióban az online tartalom és szolgáltatások létrehozásának és az azokhoz való hozzáférésnek az ösztönzésére tett erőfeszítéseket, és ennek érdekében praktikus, kiegyensúlyozott és a felhasználók és a jogok birtokosai számára egyaránt vonzó, határozott megoldásokat kell találni;

| 22. | ELISMERI a szellemi tulajdonjogok érvényesítésének területére vonatkozó, több ügynökséget átfogó igazgatási együttműködés kialakításának fontosságát, és FELKÉRI a Bizottságot, hogy a tagállamok illetékes hatóságaival vagy intézményeivel szoros együttműködésben folytassa a meglevő nemzeti közigazgatási rendelkezések elemzését; |
| --- | --- |

22.

ELISMERI a szellemi tulajdonjogok érvényesítésének területére vonatkozó, több ügynökséget átfogó igazgatási együttműködés kialakításának fontosságát, és FELKÉRI a Bizottságot, hogy a tagállamok illetékes hatóságaival vagy intézményeivel szoros együttműködésben folytassa a meglevő nemzeti közigazgatási rendelkezések elemzését;

| 23. | ELISMERI, hogy tényeken alapuló és eredményorientált politikameghatározásra van szükség, és ezzel kapcsolatban üdvözli a hamisítással és a szerzői jogi kalózkodással foglalkozó uniós megfigyelőközpont közelmúltbeli létrehozását és munkáját; |
| --- | --- |

23.

ELISMERI, hogy tényeken alapuló és eredményorientált politikameghatározásra van szükség, és ezzel kapcsolatban üdvözli a hamisítással és a szerzői jogi kalózkodással foglalkozó uniós megfigyelőközpont közelmúltbeli létrehozását és munkáját;

| 24. | FELKÉRI a Bizottságot, hogy pontosítsa a megfigyelőközpont hatáskörének, feladatainak és szerepének meghatározását, és a meglévő intézményi struktúrák segítségével támogassa tevékenységét. A megfigyelőközpont teljes ülés vagy ad hoc munkacsoportok formájában működik majd, és teljes mértékben felhasználja a rendelkezésre álló nemzeti szakértelmet, például különösen a tagállamok által a 2004/48/EK irányelv 19. cikke alapján kijelölt nemzeti kapcsolattartó szerveket; |
| --- | --- |

24.

FELKÉRI a Bizottságot, hogy pontosítsa a megfigyelőközpont hatáskörének, feladatainak és szerepének meghatározását, és a meglévő intézményi struktúrák segítségével támogassa tevékenységét. A megfigyelőközpont teljes ülés vagy ad hoc munkacsoportok formájában működik majd, és teljes mértékben felhasználja a rendelkezésre álló nemzeti szakértelmet, például különösen a tagállamok által a 2004/48/EK irányelv 19. cikke alapján kijelölt nemzeti kapcsolattartó szerveket;

| 25. | EGYETÉRT a Bizottság által megfogalmazott fő cselekvési irányvonalakkal, és arra buzdítja a nemzeti hatóságokat, a jogosultakat, a fogyasztói szervezeteket és a különböző ágazatok más érdekelt feleit, hogy aktívan vegyenek részt a megfigyelőközpont munkájában és járuljanak hozzá ahhoz; |
| --- | --- |

25.

EGYETÉRT a Bizottság által megfogalmazott fő cselekvési irányvonalakkal, és arra buzdítja a nemzeti hatóságokat, a jogosultakat, a fogyasztói szervezeteket és a különböző ágazatok más érdekelt feleit, hogy aktívan vegyenek részt a megfigyelőközpont munkájában és járuljanak hozzá ahhoz;

| 26. | FELSZÓLÍTJA a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki a hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás elleni nemzeti stratégiákat, és hozzanak létre átlátható koordinációs struktúrákat ezen a területen; |
| --- | --- |

26.

FELSZÓLÍTJA a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki a hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás elleni nemzeti stratégiákat, és hozzanak létre átlátható koordinációs struktúrákat ezen a területen;

| 27. | ELISMERI a hamisítással és a szerzői jogi kalózkodással kapcsolatos megbízható és összehasonlítható adatok jelentőségét, és FELKÉRI a Bizottságot, a tagállamokat és az ipart, hogy bocsássák a megfigyelőközpont rendelkezésére információikat, és – a megfigyelőközpont keretében – együttesen dolgozzanak ki és fogadjanak el további információk gyűjtésére vonatkozó terveket és közös adatgyűjtési módszereket; |
| --- | --- |

27.

ELISMERI a hamisítással és a szerzői jogi kalózkodással kapcsolatos megbízható és összehasonlítható adatok jelentőségét, és FELKÉRI a Bizottságot, a tagállamokat és az ipart, hogy bocsássák a megfigyelőközpont rendelkezésére információikat, és – a megfigyelőközpont keretében – együttesen dolgozzanak ki és fogadjanak el további információk gyűjtésére vonatkozó terveket és közös adatgyűjtési módszereket;

| 28. | MEGJEGYZI, hogy fontos tájékoztatni a közvéleményt a hamisításnak és a szerzői jogi kalózkodásnak a társadalomra és a gazdaságra gyakorolt hatásairól, különösen a hamis és kalóztermékek által az egészségre, a biztonságra, valamint az európai versenyképességre, alkotásra, innovációra és munkahelyekre jelentett potenciális veszélyről, és arra ösztönzi a Bizottságot, a tagállamokat és az érdekelt feleket – köztük a fogyasztókat –, hogy elemezzenek és folytassanak hatékony tájékoztató kampányokat. A pénzügyi vonatkozásokat a megfigyelőközpont fogja értékelni a Bizottsággal együttműködve, hogy meghatározza a megfelelő finanszírozási forrásokat. A kampányok meghatározott célközönségekre, például a fogyasztókra és a fiatalokra fognak összpontosítani; |
| --- | --- |

28.

MEGJEGYZI, hogy fontos tájékoztatni a közvéleményt a hamisításnak és a szerzői jogi kalózkodásnak a társadalomra és a gazdaságra gyakorolt hatásairól, különösen a hamis és kalóztermékek által az egészségre, a biztonságra, valamint az európai versenyképességre, alkotásra, innovációra és munkahelyekre jelentett potenciális veszélyről, és arra ösztönzi a Bizottságot, a tagállamokat és az érdekelt feleket – köztük a fogyasztókat –, hogy elemezzenek és folytassanak hatékony tájékoztató kampányokat. A pénzügyi vonatkozásokat a megfigyelőközpont fogja értékelni a Bizottsággal együttműködve, hogy meghatározza a megfelelő finanszírozási forrásokat. A kampányok meghatározott célközönségekre, például a fogyasztókra és a fiatalokra fognak összpontosítani;

| 29. | a belső piac létrehozásával és működésével kapcsolatban HANGSÚLYOZZA, hogy minden megfelelő eszközt fel kell használni a szellemi tulajdonjogoknak az Unió egészében való hatékony érvényesítésének biztosítására, a hatályos uniós vívmányokkal összhangban; |
| --- | --- |

29.

a belső piac létrehozásával és működésével kapcsolatban HANGSÚLYOZZA, hogy minden megfelelő eszközt fel kell használni a szellemi tulajdonjogoknak az Unió egészében való hatékony érvényesítésének biztosítására, a hatályos uniós vívmányokkal összhangban;

| 30. | FELKÉRI a Bizottságot, hogy a 2004/48/EK irányelv 18. cikkével összhangban és a tagállamokkal szorosan együttműködve elemezze az irányelv alkalmazását, ideértve a meghozott intézkedések hatékonyságának értékelését is, és szükség szerint javasoljon megfelelő módosításokat a szellemi tulajdonjogok jobb védelmének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

30.

FELKÉRI a Bizottságot, hogy a 2004/48/EK irányelv 18. cikkével összhangban és a tagállamokkal szorosan együttműködve elemezze az irányelv alkalmazását, ideértve a meghozott intézkedések hatékonyságának értékelését is, és szükség szerint javasoljon megfelelő módosításokat a szellemi tulajdonjogok jobb védelmének biztosítása érdekében;

| 31. | MEGJEGYZI, hogy a szellemi tulajdonjogok hatékony védelmének biztosításához fontos egyszerűsíteni a bírósági határozatok határokon átnyúló végrehajtását, e tekintetben felkéri a Bizottságot és a tagállamokat annak megvizsgálására, hogy miként lehetne támogatni a Brüsszel I. rendelet (20) felülvizsgálatát; |
| --- | --- |

31.

MEGJEGYZI, hogy a szellemi tulajdonjogok hatékony védelmének biztosításához fontos egyszerűsíteni a bírósági határozatok határokon átnyúló végrehajtását, e tekintetben felkéri a Bizottságot és a tagállamokat annak megvizsgálására, hogy miként lehetne támogatni a Brüsszel I. rendelet (20) felülvizsgálatát;

| 32. | FELKÉRI a Bizottságot, hogy elemezze a hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás elleni küzdelmet célzó büntetőjogi intézkedésekről szóló módosított irányelvjavaslat benyújtásának lehetőségét. Az elemzésnek ki kell terjednie annak értékelésére is, hogy milyen mértékben van szükség intézkedésekre az uniós politika hatékony végrehajtásának biztosításához egy olyan területen, amelyre harmonizációs intézkedések vonatkoznak, továbbá magában kell foglalnia az esetleges új intézkedések hatásának, költségeinek és hasznának vizsgálatát is; |
| --- | --- |

32.

FELKÉRI a Bizottságot, hogy elemezze a hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás elleni küzdelmet célzó büntetőjogi intézkedésekről szóló módosított irányelvjavaslat benyújtásának lehetőségét. Az elemzésnek ki kell terjednie annak értékelésére is, hogy milyen mértékben van szükség intézkedésekre az uniós politika hatékony végrehajtásának biztosításához egy olyan területen, amelyre harmonizációs intézkedések vonatkoznak, továbbá magában kell foglalnia az esetleges új intézkedések hatásának, költségeinek és hasznának vizsgálatát is;

| 33. | FELKÉRI a megfigyelőközpontot, hogy segítse elő a hatóságok, a magánszektorbeli és a fogyasztói szervezetek képviselőinek részvételével zajló rendszeres szakértői találkozókat, amelyek célja a hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás elleni sikeres és arányos megoldások előmozdítása. A megfigyelőközpont különös figyelmet fordít majd a köz- és a magánszektor legjobb gyakorlatainak, valamint a magánszektorra vonatkozó magatartási kódexeknek az összeállítására. A megfigyelőközpontnak éves jelentésében figyelembe kell vennie a szakértői találkozók és a kerekasztal-megbeszélések következtetéseit; |
| --- | --- |

33.

FELKÉRI a megfigyelőközpontot, hogy segítse elő a hatóságok, a magánszektorbeli és a fogyasztói szervezetek képviselőinek részvételével zajló rendszeres szakértői találkozókat, amelyek célja a hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás elleni sikeres és arányos megoldások előmozdítása. A megfigyelőközpont különös figyelmet fordít majd a köz- és a magánszektor legjobb gyakorlatainak, valamint a magánszektorra vonatkozó magatartási kódexeknek az összeállítására. A megfigyelőközpontnak éves jelentésében figyelembe kell vennie a szakértői találkozók és a kerekasztal-megbeszélések következtetéseit;

| 34. | az adatvédelmi törvény keretein belül ELŐMOZDÍTJA a Tanács 2008. szeptember 25-i állásfoglalásában említett európai igazgatási együttműködési hálózat használatát, a szellemi tulajdonjogok érvényesítésének terén tevékenykedő hatóságok közötti gyors információcsere és kölcsönös segítségnyújtás biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

34.

az adatvédelmi törvény keretein belül ELŐMOZDÍTJA a Tanács 2008. szeptember 25-i állásfoglalásában említett európai igazgatási együttműködési hálózat használatát, a szellemi tulajdonjogok érvényesítésének terén tevékenykedő hatóságok közötti gyors információcsere és kölcsönös segítségnyújtás biztosítása érdekében;

| 35. | FELKÉRI a megfigyelőközpontot, hogy minden évben adjon ki átfogó éves jelentést, amely kiterjed a hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás hatókörére, mértékére és fő jellemzőire, valamint a belső piacra gyakorolt hatására. A jelentést a tagállami hatóságok, a Bizottság és a magánszektor által benyújtott információk alapján készíti el, az adatvédelmi törvény korlátain belül; |
| --- | --- |

35.

FELKÉRI a megfigyelőközpontot, hogy minden évben adjon ki átfogó éves jelentést, amely kiterjed a hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás hatókörére, mértékére és fő jellemzőire, valamint a belső piacra gyakorolt hatására. A jelentést a tagállami hatóságok, a Bizottság és a magánszektor által benyújtott információk alapján készíti el, az adatvédelmi törvény korlátain belül;

| 36. | FELKÉRI a megfigyelőközpontot, hogy terjessze ki a szellemi tulajdonjogok megsértése okainak, következményeinek és a belső piaci innovációra, versenyképességre, munkaerőpiacra, egészségügyi ellátásra, biztonságra, kreativitásra és kulturális sokszínűségre gyakorolt hatásainak elemzését, és vizsgálja meg, hogy szükség van-e a hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás elleni küzdelemben részt vevő szakembereket célzó, uniós szintű képzési programok létrehozására; |
| --- | --- |

36.

FELKÉRI a megfigyelőközpontot, hogy terjessze ki a szellemi tulajdonjogok megsértése okainak, következményeinek és a belső piaci innovációra, versenyképességre, munkaerőpiacra, egészségügyi ellátásra, biztonságra, kreativitásra és kulturális sokszínűségre gyakorolt hatásainak elemzését, és vizsgálja meg, hogy szükség van-e a hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás elleni küzdelemben részt vevő szakembereket célzó, uniós szintű képzési programok létrehozására;

| 37. | FELKÉRI a Bizottságot, hogy a tagállamokkal szorosan együttműködve mérje fel, hogyan lehet a leginkább javítani a hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás elleni küzdelemben részt vevő összes nemzeti és európai hatóság közötti koordinációt, együttműködést, információcserét és kölcsönös segítségnyújtást, a gazdasági szereplők közreműködésével; |
| --- | --- |

37.

FELKÉRI a Bizottságot, hogy a tagállamokkal szorosan együttműködve mérje fel, hogyan lehet a leginkább javítani a hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás elleni küzdelemben részt vevő összes nemzeti és európai hatóság közötti koordinációt, együttműködést, információcserét és kölcsönös segítségnyújtást, a gazdasági szereplők közreműködésével;

| 38. | arra BUZDÍTJA a tagállamokat és a Bizottságot, hogy vizsgálják meg, hogyan lehet az Európai Unió és a nemzeti szabadalmi hivatalok meglévő tapasztalatait és ismereteit a legjobban felhasználni annak elemzésére, hogy milyen lehetőségek vannak a jogosultaknak, és különösen a kis- és középvállalkozásoknak a meglevő vagy esetleg újonnan létrehozott portálok vagy ügyfélszolgálatok megerősítése révén történő tájékoztatására, hogy hatékonyan és eredményesen meg tudják védeni szellemi tulajdonukat; |
| --- | --- |

38.

arra BUZDÍTJA a tagállamokat és a Bizottságot, hogy vizsgálják meg, hogyan lehet az Európai Unió és a nemzeti szabadalmi hivatalok meglévő tapasztalatait és ismereteit a legjobban felhasználni annak elemzésére, hogy milyen lehetőségek vannak a jogosultaknak, és különösen a kis- és középvállalkozásoknak a meglevő vagy esetleg újonnan létrehozott portálok vagy ügyfélszolgálatok megerősítése révén történő tájékoztatására, hogy hatékonyan és eredményesen meg tudják védeni szellemi tulajdonukat;

| 39. | ÜDVÖZLI az érdekelt felek közötti párbeszéd megkönnyítésére irányuló új és innovatív bizottsági megközelítést, amelynek célja, hogy közösen elfogadott önkéntes intézkedések szülessenek a hamisításnak és a szerzői jogi kalózkodásnak a jogi kerettel összhangban történő csökkentésére; |
| --- | --- |

39.

ÜDVÖZLI az érdekelt felek közötti párbeszéd megkönnyítésére irányuló új és innovatív bizottsági megközelítést, amelynek célja, hogy közösen elfogadott önkéntes intézkedések szülessenek a hamisításnak és a szerzői jogi kalózkodásnak a jogi kerettel összhangban történő csökkentésére;

| 40. | arra ÖSZTÖNZI a Bizottságot, a tagállamokat és az érdekelt feleket, hogy folytassák a megkezdett párbeszédet, és határozottan törekedjenek az online és offline hamisításnak és szerzői jogi kalózkodásnak a belső piacon történő csökkentésére irányuló önkéntes gyakorlati intézkedésekről szóló megállapodások megkötésére; |
| --- | --- |

40.

arra ÖSZTÖNZI a Bizottságot, a tagállamokat és az érdekelt feleket, hogy folytassák a megkezdett párbeszédet, és határozottan törekedjenek az online és offline hamisításnak és szerzői jogi kalózkodásnak a belső piacon történő csökkentésére irányuló önkéntes gyakorlati intézkedésekről szóló megállapodások megkötésére;

| 41. | FELKÉRI a tagállamokat, hogy közöljék a Bizottsággal az előző pontban említett megállapodások esetleges meglétét, és arra BÁTORÍTJA a Bizottságot, hogy a meglévő legjobb gyakorlatok feltárása érdekében a tagállamokkal és a gazdasági szereplőkkel együttműködve elemezze e megállapodások hatékonyságát a belső piaci hamisítás elleni küzdelem terén; |
| --- | --- |

41.

FELKÉRI a tagállamokat, hogy közöljék a Bizottsággal az előző pontban említett megállapodások esetleges meglétét, és arra BÁTORÍTJA a Bizottságot, hogy a meglévő legjobb gyakorlatok feltárása érdekében a tagállamokkal és a gazdasági szereplőkkel együttműködve elemezze e megállapodások hatékonyságát a belső piaci hamisítás elleni küzdelem terén;

| 42. | FELKÉRI a Bizottságot, hogy az Európai Unió hatáskörén belül és a tagállamokkal együttműködve vizsgálja felül azon helyzeteket, amelyekben az érdekelt felek párbeszédük során nem tudtak közösen elfogadott megoldást találni, és tegyen javaslatot megfelelő követő intézkedésekre, továbbá amennyiben szükséges és helyénvaló, tegyen jogalkotási javaslatokat; |
| --- | --- |

42.

FELKÉRI a Bizottságot, hogy az Európai Unió hatáskörén belül és a tagállamokkal együttműködve vizsgálja felül azon helyzeteket, amelyekben az érdekelt felek párbeszédük során nem tudtak közösen elfogadott megoldást találni, és tegyen javaslatot megfelelő követő intézkedésekre, továbbá amennyiben szükséges és helyénvaló, tegyen jogalkotási javaslatokat;

| 43. | FELKÉRI a tagállamokat és a Bizottságot, hogy két- és többoldalú nemzetközi megállapodásaikban törekedjenek a szellemi tulajdon megfelelő és hatékony szintű védelmének előmozdítására, kellő figyelemmel az uniós vívmányokra. |
| --- | --- |

43.

FELKÉRI a tagállamokat és a Bizottságot, hogy két- és többoldalú nemzetközi megállapodásaikban törekedjenek a szellemi tulajdon megfelelő és hatékony szintű védelmének előmozdítására, kellő figyelemmel az uniós vívmányokra.

---

(1)  COM(2009) 467 végleges, 2009. szeptember 11.

(2)  HL C 253., 2008.10.4., 1. o.

(3)  COM(2008) 465 végleges, 2008. július 16.

(4)  HL L 195., 2004.6.2., 16. o.

(5)  HL L 196., 2003.8.2., 7. o.

(6)  HL L 167., 2001.6.22., 10. o.

(7)  HL L 111., 2009.5.5., 16. o.

(8)  HL C 319., 2008.12.13., 15. o.

(9)  HL C 140., 2008.6.6., 8. o.

(10)  HL C 301., 2009.12.11., 12. o.

(11)  HL L 178., 2000.7.17., 1. o.

(12)  HL L 337., 2009.12.18., 37. o.

(13)  HL C 260., 2009.10.30., 1. o.

(14)  HL C 71., 2009.3.25., 1. o.

(15)  HL L 121., 2009.5.15., 37. o.

(16)  HL L 63., 2002.3.6., 1. o.

(17)  13024/09. sz. tanácsi dokumentum.

(18)  HL L 176., 2009.7.7., 17. o.

(19)  A Bizottság továbbra is megfelelően tájékoztatni fogja a tagállamokat és a Tanácsot, valamint az Európai Parlamentet és az érdekelt feleket.

(20)  A polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i 44/2001/EK tanácsi rendelet (HL L 12., 2001.1.16., 1. o.).

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 6.3.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 56/5 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 56/5

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.5783 – Statoil/Svitzer/FTTS (JV))

(EGT-vonatkozású szöveg)

2010/C 56/02

2010. március 2-án a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angolul nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz:

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32010M5783 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32010M5783 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

| 6.3.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 56/5 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 56/5

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.5773 – Qatar Petroleum/General Electric Company/PII Group)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2010/C 56/03

2010. március 2-án a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angolul nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz:

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32010M5773 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32010M5773 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

| 6.3.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 56/6 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 56/6

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.5611 – Agilent/Varian)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2010/C 56/04

2010. január 20-án a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angolul nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz:

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32010M5611 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32010M5611 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

| 6.3.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 56/7 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 56/7

---

A Ciprusi Köztársaságnak és Romániának az Európai Unióról szóló szerződés 35. cikkében említett jogi aktusokra vonatkozóan az Európai Unió Bíróságának előzetes döntéshozatali hatáskörének az általuk történő elfogadásáról tett nyilatkozatával kapcsolatos tájékoztatás

2010/C 56/05

A Ciprusi Köztársaság és Románia kijelentette, hogy elfogadja az Európai Unió Bíróságának hatáskörét az Európai Unióról szóló szerződés 35. cikkének (2) bekezdésében és (3) bekezdésének b) pontjában foglalt szabályoknak megfelelően.

Ennek megfelelően az Európai Unió Bíróságának az Európai Unióról szóló szerződés 35. cikkében említett jogi aktusok érvényességére és értelmezésére vonatkozó előzetes döntéshozatali hatáskörének az elfogadásáról szóló nyilatkozatok jelenlegi állása a következő:

| — | a Spanyol Királyság kijelentette, hogy elfogadja az Európai Unió Bíróságának hatáskörét az Európai Unióról szóló szerződés 35. cikkének (2) bekezdésében és a (3) bekezdésének a) pontjában foglalt szabályoknak megfelelően (1), |
| --- | --- |

—

a Spanyol Királyság kijelentette, hogy elfogadja az Európai Unió Bíróságának hatáskörét az Európai Unióról szóló szerződés 35. cikkének (2) bekezdésében és a (3) bekezdésének a) pontjában foglalt szabályoknak megfelelően (1),

| — | a Belga Királyság, a Cseh Köztársaság, a Németországi Szövetségi Köztársaság, a Görög Köztársaság, a Francia Köztársaság, az Olasz Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, a Magyar Köztársaság, a Holland Királyság, az Osztrák Köztársaság, a Portugál Köztársaság, Románia, a Szlovén Köztársaság, a Finn Köztársaság és a Svéd Királyság kijelentette, hogy elfogadja az Európai Unió Bíróságának hatáskörét az Európai Unióról szóló szerződés 35. cikkének (2) bekezdésében és (3) bekezdésének b) pontjában foglalt szabályoknak megfelelően (2), |
| --- | --- |

—

a Belga Királyság, a Cseh Köztársaság, a Németországi Szövetségi Köztársaság, a Görög Köztársaság, a Francia Köztársaság, az Olasz Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, a Magyar Köztársaság, a Holland Királyság, az Osztrák Köztársaság, a Portugál Köztársaság, Románia, a Szlovén Köztársaság, a Finn Köztársaság és a Svéd Királyság kijelentette, hogy elfogadja az Európai Unió Bíróságának hatáskörét az Európai Unióról szóló szerződés 35. cikkének (2) bekezdésében és (3) bekezdésének b) pontjában foglalt szabályoknak megfelelően (2),

| — | a fenti nyilatkozatok megtételekor a Belga Királyság, a Cseh Köztársaság, a Németországi Szövetségi Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Francia Köztársaság, az Olasz Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, a Holland Királyság, az Osztrák Köztársaság, Románia és a Szlovén Köztársaság fenntartotta annak jogát, hogy nemzeti jogában olyan rendelkezést vezet be, amelynek értelmében amennyiben a 35. cikk (1) bekezdésében említett jogi aktus érvényességével vagy értelmezésével kapcsolatos kérdés merül fel a nemzeti bíróság előtt folyamatban lévő ügyben, amelynek határozatai ellen a nemzeti jogban nem áll rendelkezésre jogorvoslat, az említett bíróság köteles az ügyben az Európai Unió Bíróságához fordulni. |
| --- | --- |

—

a fenti nyilatkozatok megtételekor a Belga Királyság, a Cseh Köztársaság, a Németországi Szövetségi Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Francia Köztársaság, az Olasz Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, a Holland Királyság, az Osztrák Köztársaság, Románia és a Szlovén Köztársaság fenntartotta annak jogát, hogy nemzeti jogában olyan rendelkezést vezet be, amelynek értelmében amennyiben a 35. cikk (1) bekezdésében említett jogi aktus érvényességével vagy értelmezésével kapcsolatos kérdés merül fel a nemzeti bíróság előtt folyamatban lévő ügyben, amelynek határozatai ellen a nemzeti jogban nem áll rendelkezésre jogorvoslat, az említett bíróság köteles az ügyben az Európai Unió Bíróságához fordulni.

---

(1)  A Spanyol Királyság nyilatkozatáról szóló értesítést a Hivatalos Lap alábbi számaiban tették közzé: HL L 114., 1999.5.1., 56. o. és HL C 120., 1999.5.1., 24. o.

(2)  A Cseh Köztársaság nyilatkozatát a Hivatalos Lap alábbi számában tették közzé: HL L 236., 2003.9.23., 980. o. A Francia Köztársaság nyilatkozatát a Hivatalos Lap alábbi számaiban tették közzé: HL L 327., 2005.12.14., 19. o. és HL C 318., 2005.12.14., 1. o. A Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság és a Szlovén Köztársaság kivételével a többi említett tagállam nyilatkozatát a Hivatalos Lap alábbi számaiban tették közzé: HL L 114., 1999.5.1., 56. o. és HL C 120., 1999.5.1., 24. o. A Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság és a Szlovén Köztársaság nyilatkozatát a Hivatalos Lap alábbi számaiban tették közzé: HL L 70., 2008.3.14., 23. o. és HL C 69., 2008.3.14., 1. o.

---

Európai Bizottság

| 6.3.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 56/8 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 56/8

---

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2010. március 5.

2010/C 56/06

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,3582 |
| JPY | Japán yen | 121,48 |
| DKK | Dán korona | 7,4421 |
| GBP | Angol font | 0,90250 |
| SEK | Svéd korona | 9,7178 |
| CHF | Svájci frank | 1,4632 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 8,0490 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 25,771 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 266,78 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,7089 |
| PLN | Lengyel zloty | 3,8755 |
| RON | Román lej | 4,0910 |
| TRY | Török líra | 2,1001 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,5043 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4011 |
| HKD | Hongkongi dollár | 10,5438 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,9708 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,9004 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 548,62 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 10,1274 |
| CNY | Kínai renminbi | 9,2718 |
| HRK | Horvát kuna | 7,2653 |
| IDR | Indonéz rúpia | 12 542,52 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,5690 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 62,541 |
| RUB | Orosz rubel | 40,5220 |
| THB | Thaiföldi baht | 44,311 |
| BRL | Brazil real | 2,4215 |
| MXN | Mexikói peso | 17,2152 |
| INR | Indiai rúpia | 61,9260 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,3582

JPY

Japán yen

121,48

DKK

Dán korona

7,4421

GBP

Angol font

0,90250

SEK

Svéd korona

9,7178

CHF

Svájci frank

1,4632

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

8,0490

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

25,771

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

266,78

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,7089

PLN

Lengyel zloty

3,8755

RON

Román lej

4,0910

TRY

Török líra

2,1001

AUD

Ausztrál dollár

1,5043

CAD

Kanadai dollár

1,4011

HKD

Hongkongi dollár

10,5438

NZD

Új-zélandi dollár

1,9708

SGD

Szingapúri dollár

1,9004

KRW

Dél-Koreai won

1 548,62

ZAR

Dél-Afrikai rand

10,1274

CNY

Kínai renminbi

9,2718

HRK

Horvát kuna

7,2653

IDR

Indonéz rúpia

12 542,52

MYR

Maláj ringgit

4,5690

PHP

Fülöp-szigeteki peso

62,541

RUB

Orosz rubel

40,5220

THB

Thaiföldi baht

44,311

BRL

Brazil real

2,4215

MXN

Mexikói peso

17,2152

INR

Indiai rúpia

61,9260

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 6.3.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 56/9 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 56/9

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2010. március 5.)

az Európai Statisztikai Tanácsadó Bizottság egy tagjának kinevezéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

2010/C 56/07

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Statisztikai Tanácsadó Bizottság létrehozásáról és a 91/116/EGK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. március 11-i 234/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (1), és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

az Európai Tanáccsal folytatott konzultációt követően,

az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | Az Európai Statisztikai Tanácsadó Bizottság (ESAC) 24 tagból áll. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Statisztikai Tanácsadó Bizottság (ESAC) 24 tagból áll.

| (2) | A 234/2008/EK határozat 4. cikke (1) bekezdésének megfelelően az ESAC tizenkét tagját a Bizottság nevezi ki az Európai Parlamenttel és az Európai Tanáccsal folytatott konzultációt követően. |
| --- | --- |

(2)

A 234/2008/EK határozat 4. cikke (1) bekezdésének megfelelően az ESAC tizenkét tagját a Bizottság nevezi ki az Európai Parlamenttel és az Európai Tanáccsal folytatott konzultációt követően.

| (3) | 2009. március 30-i 2009/304/EK határozatával (2) a Bizottság kinevezte az ESAC tizenkét tagját. |
| --- | --- |

(3)

2009. március 30-i 2009/304/EK határozatával (2) a Bizottság kinevezte az ESAC tizenkét tagját.

| (4) | Mivel az egyik tag benyújtotta lemondását, a Bizottságnak, miután az előírásoknak megfelelően konzultációt folytatott az Európai Parlamenttel és az Európai Tanáccsal, ki kell neveznie egy új tagot, |
| --- | --- |

(4)

Mivel az egyik tag benyújtotta lemondását, a Bizottságnak, miután az előírásoknak megfelelően konzultációt folytatott az Európai Parlamenttel és az Európai Tanáccsal, ki kell neveznie egy új tagot,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Bizottság ötéves időtartamra Denis Durand-t nevezi ki az ESAC tagjának.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2010. március 5-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 73., 2008.3.15., 13. o.

1

(2)  HL L 84., 2009.3.31., 44. o.

2

---

V Vélemények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 6.3.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 56/10 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 56/10

---

ÁLLAMI TÁMOGATÁS – PORTUGÁLIA

C 33/09. (korábbi NN 57/09. korábbi CP 191/09.) számú állami támogatás – A Banco Privado Português szerkezetátalakítása

Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében

(EGT-vonatkozású szöveg)

2010/C 56/08

2009. november 10-én kelt levelével, amelynek hiteles nyelvi változata megtalálható ezen összefoglaló végén, a Bizottság értesítette Portugáliát arról, hogy a fent említett támogatással kapcsolatosan az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról határozott.

Az érdekeltek a bizottsági eljárás tárgyát képező támogatásra vonatkozó észrevételeiket az alábbi összefoglaló és az annak végén található levél közzétételét követően egy hónapon belül tehetik meg az alábbi címen:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State aid Greffe |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State aid Greffe

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242

Az észrevételeket a Bizottság továbbítja Portugáliának. Az észrevételek benyújtói kérésüket megindokolva, írásban kérhetik adataik bizalmas kezelését.

ÖSSZEFOGLALÁS

I.   ELJÁRÁS

| 1. | 2009. március 13-án a Bizottság jóváhagyott egy állami kezességvállalást, amely a Banco Privado Português (a továbbiakban: BPP) számára 2008. december 5-én hat portugál bank által nyújtott 450 millió EUR értékű kölcsön fedezetéül szolgált. A Bizottság az intézkedést az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján hat hónapos időszakra engedélyezte, és feltételként többek között szerkezetátalakítási terv benyújtását szabta. |
| --- | --- |

1.

2009. március 13-án a Bizottság jóváhagyott egy állami kezességvállalást, amely a Banco Privado Português (a továbbiakban: BPP) számára 2008. december 5-én hat portugál bank által nyújtott 450 millió EUR értékű kölcsön fedezetéül szolgált. A Bizottság az intézkedést az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján hat hónapos időszakra engedélyezte, és feltételként többek között szerkezetátalakítási terv benyújtását szabta.

| 2. | 2009. június 23-án Portugália arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy az állami kezességvállalást további hat hónapos időszakra meghosszabbították. |
| --- | --- |

2.

2009. június 23-án Portugália arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy az állami kezességvállalást további hat hónapos időszakra meghosszabbították.

| 3. | 2009. július 15-én a Bizottság felkérte a portugál hatóságokat, hogy sürgősen nyújtsák be a BPP szerkezetátalakítási tervét. Mivel a kért tervet nem nyújtották be, a Bizottság 2009. október 6-án kelt levelével a 659/1999/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (2) bekezdése értelmében hivatalos emlékeztetőt küldött. |
| --- | --- |

3.

2009. július 15-én a Bizottság felkérte a portugál hatóságokat, hogy sürgősen nyújtsák be a BPP szerkezetátalakítási tervét. Mivel a kért tervet nem nyújtották be, a Bizottság 2009. október 6-án kelt levelével a 659/1999/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (2) bekezdése értelmében hivatalos emlékeztetőt küldött.

II.   LEÍRÁS

| 4. | A Banco Privado Português (a továbbiakban: BPP) portugáliai székhelyű pénzintézmény, amely magánbanki, vállalati tanácsadói és magántőke-szolgáltatásokat nyújt. A BPP ügyfelei magán és intézményes betétesek, több nyugdíjalap, biztosítótársaságok és egyéb ügyfelek. A BPP jelen van Portugáliában, Spanyolországban, valamint kisebb mértékben Brazíliában és Dél-Afrikában. |
| --- | --- |

4.

A Banco Privado Português (a továbbiakban: BPP) portugáliai székhelyű pénzintézmény, amely magánbanki, vállalati tanácsadói és magántőke-szolgáltatásokat nyújt. A BPP ügyfelei magán és intézményes betétesek, több nyugdíjalap, biztosítótársaságok és egyéb ügyfelek. A BPP jelen van Portugáliában, Spanyolországban, valamint kisebb mértékben Brazíliában és Dél-Afrikában.

| 5. | A portugál hatóságok szerint a BPP a globális gazdasági helyzet romlása miatt likviditási nehézségekkel szembesült, ami jelentősen csökkentette a bank likviditás-kezelési képességét. |
| --- | --- |

5.

A portugál hatóságok szerint a BPP a globális gazdasági helyzet romlása miatt likviditási nehézségekkel szembesült, ami jelentősen csökkentette a bank likviditás-kezelési képességét.

| 6. | A BPP számára nyújtott kezességvállalást jóváhagyó, 2009. március 13-i bizottsági határozat megjegyezte, hogy az állami kezességvállalásért fizetett, 20 bázisponton rögzített ellentételezés számottevően alacsonyabb, mint amit válsághelyzetbe került bankok esetében általában megfelelőnek tartanának. A Bizottság úgy vélte, hogy a banki üzletmenet folyamatosságának biztosítása érdekében ez az ellentételezés kivételesen megfelelő lehet, de csak a megmentési szakasz rövid idejére. Az ellentételezés nagyságát továbbá szerkezetátalakítási terv benyújtásától tették függővé. A Bizottság arra számított, hogy a BPP javára nyújtott állami beavatkozás költségei hosszú távon megjelennek a bank életképességének helyreállítását célzó szerkezetátalakítási tervben, amely figyelembe veszi a kompenzációs intézkedések formájában nyújtott támogatás versenyre gyakorolt hatását is. |
| --- | --- |

6.

A BPP számára nyújtott kezességvállalást jóváhagyó, 2009. március 13-i bizottsági határozat megjegyezte, hogy az állami kezességvállalásért fizetett, 20 bázisponton rögzített ellentételezés számottevően alacsonyabb, mint amit válsághelyzetbe került bankok esetében általában megfelelőnek tartanának. A Bizottság úgy vélte, hogy a banki üzletmenet folyamatosságának biztosítása érdekében ez az ellentételezés kivételesen megfelelő lehet, de csak a megmentési szakasz rövid idejére. Az ellentételezés nagyságát továbbá szerkezetátalakítási terv benyújtásától tették függővé. A Bizottság arra számított, hogy a BPP javára nyújtott állami beavatkozás költségei hosszú távon megjelennek a bank életképességének helyreállítását célzó szerkezetátalakítási tervben, amely figyelembe veszi a kompenzációs intézkedések formájában nyújtott támogatás versenyre gyakorolt hatását is.

| 7. | 2009. június 23-án Portugália arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy az állami kezességvállalást további hat hónapos időszakra meghosszabbították. Portugália azonban nem jelentette be a meghosszabbítást a Bizottságnak, és a jóváhagyását sem kérte. Továbbá a BPP szerkezetátalakítási tervét sem nyújtották még be. |
| --- | --- |

7.

2009. június 23-án Portugália arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy az állami kezességvállalást további hat hónapos időszakra meghosszabbították. Portugália azonban nem jelentette be a meghosszabbítást a Bizottságnak, és a jóváhagyását sem kérte. Továbbá a BPP szerkezetátalakítási tervét sem nyújtották még be.

III.   ÉRTÉKELÉS

| 8. | A Bizottság által 2009. március 13-án jóváhagyott eredeti intézkedés összeegyeztethetőnek minősült, feltéve hogy hat hónapra korlátozzák, és ezen időszakot követően Portugália szerkezetátalakítási tervet nyújt be. A Bizottság a rendkívül alacsony ellentételezés miatt a szerkezetátalakítási terv benyújtását valójában elengedhetetlen követelménynek tartotta. |
| --- | --- |

8.

A Bizottság által 2009. március 13-án jóváhagyott eredeti intézkedés összeegyeztethetőnek minősült, feltéve hogy hat hónapra korlátozzák, és ezen időszakot követően Portugália szerkezetátalakítási tervet nyújt be. A Bizottság a rendkívül alacsony ellentételezés miatt a szerkezetátalakítási terv benyújtását valójában elengedhetetlen követelménynek tartotta.

| 9. | Szerkezetátalakítási terv hiányában a Bizottság nem tudja értékelni, hogy a 2008. december 5-én nyújtott állami kezességvállalás és annak 2009. június 5-i meghosszabbítása összeegyeztethető-e a közös piaccal mind a kezességvállalás futamideje, mind ellentételezése tekintetében. |
| --- | --- |

9.

Szerkezetátalakítási terv hiányában a Bizottság nem tudja értékelni, hogy a 2008. december 5-én nyújtott állami kezességvállalás és annak 2009. június 5-i meghosszabbítása összeegyeztethető-e a közös piaccal mind a kezességvállalás futamideje, mind ellentételezése tekintetében.

| 10. | Összefoglalásképpen, a Bizottságnak aggályai vannak, hogy a Portugália által a BPP számára nyújtott kezességvállalás összeegyeztethető-e a közös piaccal. Ezért úgy határozott, hogy megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében megállapított eljárást, és utasítja Portugáliát, hogy nyújtson be szerkezetátalakítási tervet. |
| --- | --- |

10.

Összefoglalásképpen, a Bizottságnak aggályai vannak, hogy a Portugália által a BPP számára nyújtott kezességvállalás összeegyeztethető-e a közös piaccal. Ezért úgy határozott, hogy megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében megállapított eljárást, és utasítja Portugáliát, hogy nyújtson be szerkezetátalakítási tervet.

A LEVÉL SZÖVEGE

„A Comissão vem informar Portugal que, na sequência do exame das informações fornecidas pelas Autoridades portuguesas relativamente à medida em epígrafe, decidiu dar início ao procedimento previsto no artigo 88.o, n.o 2, do Tratado CE no que se refere à garantia estatal a favor do Banco Privado Português (a seguir designado “BPP”).

A Comissão informa ainda as Autoridades portuguesas de que decidiu ordenar a Portugal, em conformidade com o artigo 10.o, n.o 3, do Regulamento (CE) n.o 659/1999 do Conselho, que lhe apresente o plano de reestruturação do Banco Privado Português.

1.   PROCEDIMENTO

| (1) | Em 13 de Março de 2009, a Comissão aprovou uma garantia estatal relativa a um empréstimo de 450 milhões de EUR concedido em 5 de Dezembro de 2008 ao BPP por seis bancos portugueses. A medida foi autorizada por um período de seis meses com base no artigo 83.o, n.o 3, alínea b), do Tratado CE, sob reserva, nomeadamente, da apresentação de um plano de reestruturação. Em 23 de Junho de 2009, Portugal informou a Comissão de que a garantia estatal havia sido prorrogada por um período adicional de seis meses. |
| --- | --- |

(1)

Em 13 de Março de 2009, a Comissão aprovou uma garantia estatal relativa a um empréstimo de 450 milhões de EUR concedido em 5 de Dezembro de 2008 ao BPP por seis bancos portugueses. A medida foi autorizada por um período de seis meses com base no artigo 83.o, n.o 3, alínea b), do Tratado CE, sob reserva, nomeadamente, da apresentação de um plano de reestruturação. Em 23 de Junho de 2009, Portugal informou a Comissão de que a garantia estatal havia sido prorrogada por um período adicional de seis meses.

| (2) | Em 15 de Julho de 2009, a Comissão convidou as Autoridades portuguesas a apresentarem, de imediato, o plano de reestruturação do BPP. Uma vez que o plano solicitado não fora apresentado, em 6 de Outubro de 2009, a Comissão enviou uma carta de insistência oficial, em conformidade com o artigo 5.o, n.o 2, do Regulamento (CE) n.o 659/1999. |
| --- | --- |

(2)

Em 15 de Julho de 2009, a Comissão convidou as Autoridades portuguesas a apresentarem, de imediato, o plano de reestruturação do BPP. Uma vez que o plano solicitado não fora apresentado, em 6 de Outubro de 2009, a Comissão enviou uma carta de insistência oficial, em conformidade com o artigo 5.o, n.o 2, do Regulamento (CE) n.o 659/1999.

2.   DESCRIÇÃO

2.1.   O beneficiário

| (3) | O BPP é uma instituição financeira com sede em Portugal, que presta serviços de private banking, corporate advisor e private equity. A clientela do BPP é constituída por depositantes particulares e institucionais, incluindo cinco caixas de crédito agrícola mútuo, uma caixa económica, vários fundos de pensões e companhias de seguros. O BPP desenvolve actividades em Portugal, Espanha e, em menor grau, no Brasil e na África do Sul. |
| --- | --- |

(3)

O BPP é uma instituição financeira com sede em Portugal, que presta serviços de private banking, corporate advisor e private equity. A clientela do BPP é constituída por depositantes particulares e institucionais, incluindo cinco caixas de crédito agrícola mútuo, uma caixa económica, vários fundos de pensões e companhias de seguros. O BPP desenvolve actividades em Portugal, Espanha e, em menor grau, no Brasil e na África do Sul.

| (4) | As acções do BPP não estão cotadas na bolsa de valores e, por conseguinte, não é possível seguir o seu valor de mercado. Em 30 de Junho de 2008, o total dos activos do BPP elevavam-se a 2,9 mil milhões de EUR, o que representava menos de 1 % do total dos activos do sector bancário português. O BPP é detido a 100 % pelo grupo Privado Holding SGPS (sociedade gestora de participações sociais) S.A. Em 30 de Junho de 2008, a maioria das acções desta sociedade gestora de participações sociais (51,5 %) era detida por 12 accionistas. |
| --- | --- |

(4)

As acções do BPP não estão cotadas na bolsa de valores e, por conseguinte, não é possível seguir o seu valor de mercado. Em 30 de Junho de 2008, o total dos activos do BPP elevavam-se a 2,9 mil milhões de EUR, o que representava menos de 1 % do total dos activos do sector bancário português. O BPP é detido a 100 % pelo grupo Privado Holding SGPS (sociedade gestora de participações sociais) S.A. Em 30 de Junho de 2008, a maioria das acções desta sociedade gestora de participações sociais (51,5 %) era detida por 12 accionistas.

2.2.   Dificuldades financeiras do banco

| (5) | Segundo as Autoridades portuguesas, o BPP começou a registar dificuldades financeiras devido à deterioração da situação económica mundial, que reduziu significativamente a sua capacidade em matéria de gestão da liquidez. |
| --- | --- |

(5)

Segundo as Autoridades portuguesas, o BPP começou a registar dificuldades financeiras devido à deterioração da situação económica mundial, que reduziu significativamente a sua capacidade em matéria de gestão da liquidez.

| (6) | Em 24 de Novembro de 2008, o BPP informou o Banco Central de Portugal (“Banco de Portugal”) de que corria o risco de não estar em condições de satisfazer as suas obrigações em matéria de pagamentos. Em 5 de Dezembro de 2008, o BPP recebeu um empréstimo de 450 milhões de EUR, acompanhado de uma garantia do Estado, nas condições seguidamente descritas. O empréstimo e a garantia cobrem apenas as responsabilidades do passivo do BPP registadas no balanço à data de 24 de Novembro de 2008 e o empréstimo só será utilizado para reembolsar depositantes e outros credores e não poderá cobrir as responsabilidades de outras entidades do grupo. |
| --- | --- |

(6)

Em 24 de Novembro de 2008, o BPP informou o Banco Central de Portugal (“Banco de Portugal”) de que corria o risco de não estar em condições de satisfazer as suas obrigações em matéria de pagamentos. Em 5 de Dezembro de 2008, o BPP recebeu um empréstimo de 450 milhões de EUR, acompanhado de uma garantia do Estado, nas condições seguidamente descritas. O empréstimo e a garantia cobrem apenas as responsabilidades do passivo do BPP registadas no balanço à data de 24 de Novembro de 2008 e o empréstimo só será utilizado para reembolsar depositantes e outros credores e não poderá cobrir as responsabilidades de outras entidades do grupo.

2.3.   A medida de auxílio de emergência

| (7) | Em 5 de Dezembro de 2008, o BPP concluiu com seis importantes bancos portugueses (Banco Comercial Português, S.A., Caixa Geral de Depósitos, S.A., Banco Espírito Santo, S.A., Banco BPI, S.A., Banco Santander Totta, S.A., Caixa Central — Caixa Central de Crédito Agrícola Mútuo CRL) um contrato de empréstimo, acompanhado de uma garantia do Estado, num montante de 450 milhões de EUR. O empréstimo foi concedido por um período de seis meses, renovável até dois anos, com uma taxa de juro equivalente à taxa EURIBOR + 100 pontos de base. A remuneração do empréstimo foi calculada com base no custo do financiamento para os bancos credores, à data da operação. |
| --- | --- |

(7)

Em 5 de Dezembro de 2008, o BPP concluiu com seis importantes bancos portugueses (Banco Comercial Português, S.A., Caixa Geral de Depósitos, S.A., Banco Espírito Santo, S.A., Banco BPI, S.A., Banco Santander Totta, S.A., Caixa Central — Caixa Central de Crédito Agrícola Mútuo CRL) um contrato de empréstimo, acompanhado de uma garantia do Estado, num montante de 450 milhões de EUR. O empréstimo foi concedido por um período de seis meses, renovável até dois anos, com uma taxa de juro equivalente à taxa EURIBOR + 100 pontos de base. A remuneração do empréstimo foi calculada com base no custo do financiamento para os bancos credores, à data da operação.

| (8) | Segundo as Autoridades portuguesas, sem uma garantia estatal nenhum mutuante estaria disposto a financiar o BPP a uma taxa razoável, dada a sua grave situação financeira. A garantia do Estado que acompanha o empréstimo foi concedida em conformidade com a Lei n.o 112/97, ou seja, fora do âmbito do regime português de garantias (Lei 60-A/2008), aprovado pela Comissão em 29 de Outubro de 2008 (1). Em especial, as Autoridades portuguesas afirmaram que o regime geral de garantias, reservado aos bancos solventes, não constituiria um quadro adequado para a intervenção estatal a favor do BPP, devido à crescente deterioração financeira do banco e aos riscos específicos relacionados com esta operação. |
| --- | --- |

(8)

Segundo as Autoridades portuguesas, sem uma garantia estatal nenhum mutuante estaria disposto a financiar o BPP a uma taxa razoável, dada a sua grave situação financeira. A garantia do Estado que acompanha o empréstimo foi concedida em conformidade com a Lei n.o 112/97, ou seja, fora do âmbito do regime português de garantias (Lei 60-A/2008), aprovado pela Comissão em 29 de Outubro de 2008 (1). Em especial, as Autoridades portuguesas afirmaram que o regime geral de garantias, reservado aos bancos solventes, não constituiria um quadro adequado para a intervenção estatal a favor do BPP, devido à crescente deterioração financeira do banco e aos riscos específicos relacionados com esta operação.

| (9) | A remuneração da garantia do Estado foi estabelecida em 20 pontos de base, tendo em conta as contragarantias apresentadas pelo BPP. As contragarantias são as seguintes: i) Direito de garantia prioritária relativamente a diversos activos, especificados num contrato celebrado entre Portugal, o BPP e o Banco de Portugal; ii) Primeira hipoteca relativamente a activos imobiliários propriedade do BPP. Estas contragarantias têm um valor estimado de cerca de 672 milhões de EUR. A prestação de contragarantias é regida por um “acordo” celebrado entre a Direcção-Geral do Tesouro, o BPP e o Banco de Portugal, no qual este último foi nomeado entidade de custódia e gestão das contragarantias, em nome da Direcção-Geral do Tesouro. |
| --- | --- |

(9)

A remuneração da garantia do Estado foi estabelecida em 20 pontos de base, tendo em conta as contragarantias apresentadas pelo BPP. As contragarantias são as seguintes: i) Direito de garantia prioritária relativamente a diversos activos, especificados num contrato celebrado entre Portugal, o BPP e o Banco de Portugal; ii) Primeira hipoteca relativamente a activos imobiliários propriedade do BPP. Estas contragarantias têm um valor estimado de cerca de 672 milhões de EUR. A prestação de contragarantias é regida por um “acordo” celebrado entre a Direcção-Geral do Tesouro, o BPP e o Banco de Portugal, no qual este último foi nomeado entidade de custódia e gestão das contragarantias, em nome da Direcção-Geral do Tesouro.

| (10) | Durante o período de vigência do empréstimo coberto pela garantia do Estado, o BPP compromete-se a não vender ou dar em garantia os seus activos actuais ou futuros ou ainda a deles dispor de outra forma. |
| --- | --- |

(10)

Durante o período de vigência do empréstimo coberto pela garantia do Estado, o BPP compromete-se a não vender ou dar em garantia os seus activos actuais ou futuros ou ainda a deles dispor de outra forma.

| (11) | A Comissão aprovou a medida por um período de seis meses a contar da data de concessão da garantia do Estado, ou seja, até 5 de Junho de 2009. |
| --- | --- |

(11)

A Comissão aprovou a medida por um período de seis meses a contar da data de concessão da garantia do Estado, ou seja, até 5 de Junho de 2009.

| (12) | A fim de prorrogar a validade da garantia para além do período inicial de 6 meses (ou seja, para além de 5 de Junho de 2009), as Autoridades portuguesas comprometeram-se a apresentar uma notificação específica à Comissão. |
| --- | --- |

(12)

A fim de prorrogar a validade da garantia para além do período inicial de 6 meses (ou seja, para além de 5 de Junho de 2009), as Autoridades portuguesas comprometeram-se a apresentar uma notificação específica à Comissão.

2.4.   Prorrogação da medida de auxílio de emergência

| (13) | Por mensagem de correio electrónico de 23 de Junho de 2009, Portugal informou a Comissão de que tinha tomado a decisão de prorrogar a garantia do Estado por um período adicional de seis meses (Despacho n.o 13364-A/2009 do Ministério das Finanças, de 5 de Junho de 2009). Contudo, Portugal não notificou a prorrogação nem solicitou a aprovação da Comissão. |
| --- | --- |

(13)

Por mensagem de correio electrónico de 23 de Junho de 2009, Portugal informou a Comissão de que tinha tomado a decisão de prorrogar a garantia do Estado por um período adicional de seis meses (Despacho n.o 13364-A/2009 do Ministério das Finanças, de 5 de Junho de 2009). Contudo, Portugal não notificou a prorrogação nem solicitou a aprovação da Comissão.

| (14) | Uma vez que a decisão da Comissão apenas aprovara este auxílio por um período de seis meses (ou seja, até 5 de Junho de 2009), o auxílio de emergência tornou-se ilegal a partir de 6 de Junho de 2009. |
| --- | --- |

(14)

Uma vez que a decisão da Comissão apenas aprovara este auxílio por um período de seis meses (ou seja, até 5 de Junho de 2009), o auxílio de emergência tornou-se ilegal a partir de 6 de Junho de 2009.

2.5.   Atraso na apresentação do plano de reestruturação

| (15) | No contexto da análise, pela Comissão, da medida de auxílio de emergência, Portugal comprometeu-se a apresentar um plano de reestruturação do BPP no prazo de seis meses a contar da intervenção estatal (ou seja, até 5 de Junho de 2009). Na sua decisão de Março de 2009 em que aprovava a medida, a Comissão considerou que a apresentação do plano de reestruturação constituía um requisito incontornável, dado o nível de remuneração excepcionalmente baixo. |
| --- | --- |

(15)

No contexto da análise, pela Comissão, da medida de auxílio de emergência, Portugal comprometeu-se a apresentar um plano de reestruturação do BPP no prazo de seis meses a contar da intervenção estatal (ou seja, até 5 de Junho de 2009). Na sua decisão de Março de 2009 em que aprovava a medida, a Comissão considerou que a apresentação do plano de reestruturação constituía um requisito incontornável, dado o nível de remuneração excepcionalmente baixo.

| (16) | Portugal não respeitou o compromisso acima referido. |
| --- | --- |

(16)

Portugal não respeitou o compromisso acima referido.

| (17) | Em 24 de Abril de 2009, os administradores do BPP apresentaram um plano de reestruturação ao Banco de Portugal. |
| --- | --- |

(17)

Em 24 de Abril de 2009, os administradores do BPP apresentaram um plano de reestruturação ao Banco de Portugal.

| (18) | Por carta de 5 de Junho de 2009, as Autoridades portuguesas explicaram à Comissão que o atraso na apresentação do plano de reestruturação do BPP se devia ao facto de o Plano de Recuperação e Saneamento proposto pelo BPP não ter sido aceite pelo Banco de Portugal. |
| --- | --- |

(18)

Por carta de 5 de Junho de 2009, as Autoridades portuguesas explicaram à Comissão que o atraso na apresentação do plano de reestruturação do BPP se devia ao facto de o Plano de Recuperação e Saneamento proposto pelo BPP não ter sido aceite pelo Banco de Portugal.

| (19) | Em 9 de Junho de 2009, o Ministério das Finanças e da Administração Pública publicou um documento onde se afirmava que o Plano de Recuperação e Saneamento apresentado em 24 de Abril de 2009 pelo BPP ao Banco de Portugal propunha, nomeadamente, uma operação de capitalização com uma contribuição do Estado de 200 milhões de EUR sob a forma de acções ordinárias, acções preferenciais e prestações suplementares sem qualquer remuneração. |
| --- | --- |

(19)

Em 9 de Junho de 2009, o Ministério das Finanças e da Administração Pública publicou um documento onde se afirmava que o Plano de Recuperação e Saneamento apresentado em 24 de Abril de 2009 pelo BPP ao Banco de Portugal propunha, nomeadamente, uma operação de capitalização com uma contribuição do Estado de 200 milhões de EUR sob a forma de acções ordinárias, acções preferenciais e prestações suplementares sem qualquer remuneração.

| (20) | O Governo considerou a solução inviável. O documento acima referido referia igualmente que “O Banco Privado Português, pela sua dimensão, pela sua quota de mercado, bem como pelo modelo de negócios que tem desenvolvido — essencialmente assente na gestão de patrimónios — não apresenta, atentas também as actuais condições de funcionamento do sistema financeiro nacional e internacional, um risco sistémico relevante que fundamente a existência de um interesse público que justifique o envolvimento de dinheiros públicos tal como pretendido no referido plano. Acresce que o Plano de Recuperação e Saneamento proposto pelo BPP não se enquadra nas regras do regime de recapitalização, constantes da Lei 63-A/2008, nem nas orientações sobre a matéria definidas a nível da União Europeia, tendo em vista assegurar o respeito pelas regras comunitárias da concorrência, dado que estamos perante um cenário de ajudas de Estado”. |
| --- | --- |

(20)

O Governo considerou a solução inviável. O documento acima referido referia igualmente que “O Banco Privado Português, pela sua dimensão, pela sua quota de mercado, bem como pelo modelo de negócios que tem desenvolvido — essencialmente assente na gestão de patrimónios — não apresenta, atentas também as actuais condições de funcionamento do sistema financeiro nacional e internacional, um risco sistémico relevante que fundamente a existência de um interesse público que justifique o envolvimento de dinheiros públicos tal como pretendido no referido plano. Acresce que o Plano de Recuperação e Saneamento proposto pelo BPP não se enquadra nas regras do regime de recapitalização, constantes da Lei 63-A/2008, nem nas orientações sobre a matéria definidas a nível da União Europeia, tendo em vista assegurar o respeito pelas regras comunitárias da concorrência, dado que estamos perante um cenário de ajudas de Estado”.

| (21) | O documento do Governo referia ainda que um grande número de clientes do BPP colocou as suas poupanças sob a gestão do banco, que as aplicava na aquisição de instrumentos financeiros distribuídos por várias dezenas de sociedades veículos sedeadas em jurisdições “offshore”. Apesar dos riscos inerentes a estas aplicações, o BPP assegurava uma taxa de remuneração e garantia, na maturidade, a totalidade do capital investido por estes clientes (aplicação de “Retorno Absoluto”). A existência desta garantia nunca foi comunicada às autoridades de supervisão, nem foi sequer assumida e registada pelo banco no seu balanço. Ao esconder esta responsabilidade, evitou-se que os accionistas do banco tivessem de injectar mais capital, para cumprir as exigências legais e regulamentares aplicáveis. Além disso, a acção inspectiva da Comissão do Mercado de Valores Mobiliários portuguesa e do Banco de Portugal detectou irregularidades graves que consubstanciam a prática de crimes no âmbito do BPP. |
| --- | --- |

(21)

O documento do Governo referia ainda que um grande número de clientes do BPP colocou as suas poupanças sob a gestão do banco, que as aplicava na aquisição de instrumentos financeiros distribuídos por várias dezenas de sociedades veículos sedeadas em jurisdições “offshore”. Apesar dos riscos inerentes a estas aplicações, o BPP assegurava uma taxa de remuneração e garantia, na maturidade, a totalidade do capital investido por estes clientes (aplicação de “Retorno Absoluto”). A existência desta garantia nunca foi comunicada às autoridades de supervisão, nem foi sequer assumida e registada pelo banco no seu balanço. Ao esconder esta responsabilidade, evitou-se que os accionistas do banco tivessem de injectar mais capital, para cumprir as exigências legais e regulamentares aplicáveis. Além disso, a acção inspectiva da Comissão do Mercado de Valores Mobiliários portuguesa e do Banco de Portugal detectou irregularidades graves que consubstanciam a prática de crimes no âmbito do BPP.

| (22) | A partir deste mesmo documento emitido em 9 de Junho, a Comissão tomou conhecimento de que o Governo português não é insensível às preocupações dos clientes do BPP detentores de aplicações de “Retorno Absoluto” que vêem em risco o seu investimento, tendo procurado, junto das autoridades de supervisão, identificar uma solução que minimizasse eventuais perdas. A solução prevista pelo Governo teria, nomeadamente, as seguintes características: 1. Criação de um novo instrumento financeiro, representativo da actual carteira de Retorno Absoluto indirecto, que substituiria as actuais posições dos investidores; 2. O instrumento financeiro seria emitido e gerido por uma entidade independente do BPP, gerida e detida por instituições bancárias nacionais. |
| --- | --- |

(22)

A partir deste mesmo documento emitido em 9 de Junho, a Comissão tomou conhecimento de que o Governo português não é insensível às preocupações dos clientes do BPP detentores de aplicações de “Retorno Absoluto” que vêem em risco o seu investimento, tendo procurado, junto das autoridades de supervisão, identificar uma solução que minimizasse eventuais perdas. A solução prevista pelo Governo teria, nomeadamente, as seguintes características: 1. Criação de um novo instrumento financeiro, representativo da actual carteira de Retorno Absoluto indirecto, que substituiria as actuais posições dos investidores; 2. O instrumento financeiro seria emitido e gerido por uma entidade independente do BPP, gerida e detida por instituições bancárias nacionais.

| (23) | Em 15 de Julho de 2009, a Comissão convidou as Autoridades portuguesas a apresentarem de imediato o plano de reestruturação do BPP, mesmo a título provisório, recordando que o auxílio de emergência se tornou ilegal a partir de 6 de Junho de 2009. Portugal não apresentou ainda o plano solicitado. |
| --- | --- |

(23)

Em 15 de Julho de 2009, a Comissão convidou as Autoridades portuguesas a apresentarem de imediato o plano de reestruturação do BPP, mesmo a título provisório, recordando que o auxílio de emergência se tornou ilegal a partir de 6 de Junho de 2009. Portugal não apresentou ainda o plano solicitado.

| (24) | Por carta de 31 de Agosto de 2009, as Autoridades portuguesas informaram a Comissão de que seria constituído a curto prazo um fundo de investimento especial, a fim de salvaguardar os interesses dos clientes do BPP, e que tal solução não implicaria quaisquer recursos estatais. |
| --- | --- |

(24)

Por carta de 31 de Agosto de 2009, as Autoridades portuguesas informaram a Comissão de que seria constituído a curto prazo um fundo de investimento especial, a fim de salvaguardar os interesses dos clientes do BPP, e que tal solução não implicaria quaisquer recursos estatais.

3.   APRECIAÇÃO DO AUXÍLIO

3.1.   Existência de auxílio

| (25) | Nos termos do artigo 87.o, n.o 1, do Tratado CE, são incompatíveis com o mercado comum, na medida em que afectem as trocas comerciais entre os Estados-Membros, os auxílios concedidos pelos Estados ou provenientes de recursos estatais, independentemente da forma que assumam, que falseiem ou ameacem falsear a concorrência, favorecendo certas empresas ou certas produções. |
| --- | --- |

(25)

Nos termos do artigo 87.o, n.o 1, do Tratado CE, são incompatíveis com o mercado comum, na medida em que afectem as trocas comerciais entre os Estados-Membros, os auxílios concedidos pelos Estados ou provenientes de recursos estatais, independentemente da forma que assumam, que falseiem ou ameacem falsear a concorrência, favorecendo certas empresas ou certas produções.

| (26) | A Comissão recorda que tinha já concluído na decisão relativa ao auxílio de emergência que a garantia do Estado constitui um auxílio estatal. A Comissão considera, na presente fase, que a prorrogação da garantia constitui igualmente um auxílio estatal. O acordo de garantia permite que o BPP obtenha financiamento numa situação em que não lhe era possível encontrar um financiamento adequado no mercado. Esta medida proporciona uma vantagem económica ao BPP e reforça a sua posição em relação aos seus concorrentes em Portugal e noutros Estados-Membros, que não beneficiam de apoio público. Por conseguinte, deve continuar a considerar-se que a medida provoca uma distorção da concorrência e afecta o comércio entre Estados-Membros. A vantagem é concedida através de recursos estatais e é selectiva, uma vez que apenas beneficia um banco. |
| --- | --- |

(26)

A Comissão recorda que tinha já concluído na decisão relativa ao auxílio de emergência que a garantia do Estado constitui um auxílio estatal. A Comissão considera, na presente fase, que a prorrogação da garantia constitui igualmente um auxílio estatal. O acordo de garantia permite que o BPP obtenha financiamento numa situação em que não lhe era possível encontrar um financiamento adequado no mercado. Esta medida proporciona uma vantagem económica ao BPP e reforça a sua posição em relação aos seus concorrentes em Portugal e noutros Estados-Membros, que não beneficiam de apoio público. Por conseguinte, deve continuar a considerar-se que a medida provoca uma distorção da concorrência e afecta o comércio entre Estados-Membros. A vantagem é concedida através de recursos estatais e é selectiva, uma vez que apenas beneficia um banco.

| (27) | A Comissão salienta que uma vez que o BPP desenvolve actividades transfronteiras e internacionais, uma eventual vantagem proveniente de recursos estatais afectaria a concorrência no sector bancário e o comércio intracomunitário. |
| --- | --- |

(27)

A Comissão salienta que uma vez que o BPP desenvolve actividades transfronteiras e internacionais, uma eventual vantagem proveniente de recursos estatais afectaria a concorrência no sector bancário e o comércio intracomunitário.

3.2.   Compatibilidade do auxílio

3.2.1.   Aplicação do artigo 87.o, n.o 3, alínea b), do Tratado CE

| (28) | Portugal alega que o elemento de auxílio contido na garantia deve ser apreciado com base no artigo 87.o, n.o 3, alínea b), do Tratado CE. Nos termos desta disposição, a Comissão pode declarar compatíveis com o mercado comum os auxílios destinados a “sanar uma perturbação grave da economia de um Estado-Membro”. A Comissão recorda que o Tribunal de Primeira Instância salientou que o artigo 87.o, n.o 3, alínea b), do Tratado CE deve ser aplicado restritivamente e que a perturbação em questão deve afectar o conjunto da economia do Estado-Membro (2). |
| --- | --- |

(28)

Portugal alega que o elemento de auxílio contido na garantia deve ser apreciado com base no artigo 87.o, n.o 3, alínea b), do Tratado CE. Nos termos desta disposição, a Comissão pode declarar compatíveis com o mercado comum os auxílios destinados a “sanar uma perturbação grave da economia de um Estado-Membro”. A Comissão recorda que o Tribunal de Primeira Instância salientou que o artigo 87.o, n.o 3, alínea b), do Tratado CE deve ser aplicado restritivamente e que a perturbação em questão deve afectar o conjunto da economia do Estado-Membro (2).

| (29) | Em 13 de Outubro de 2008, a Comissão adoptou uma Comunicação relativa à aplicação das regras relativas aos auxílios estatais às medidas adoptadas em relação às instituições financeiras no contexto da actual crise financeira global (“Comunicação relativa ao sector bancário”) (3). Nessa Comunicação, a Comissão admite que, dada a gravidade da actual crise dos mercados financeiros e o seu impacto potencial na economia global dos Estados-Membros, o artigo 87.o, n.o 3, alínea b), do Tratado CE pode, nas presentes circunstâncias, servir de base jurídica para as medidas de auxílio adoptadas para combater esta crise sistémica. |
| --- | --- |

(29)

Em 13 de Outubro de 2008, a Comissão adoptou uma Comunicação relativa à aplicação das regras relativas aos auxílios estatais às medidas adoptadas em relação às instituições financeiras no contexto da actual crise financeira global (“Comunicação relativa ao sector bancário”) (3). Nessa Comunicação, a Comissão admite que, dada a gravidade da actual crise dos mercados financeiros e o seu impacto potencial na economia global dos Estados-Membros, o artigo 87.o, n.o 3, alínea b), do Tratado CE pode, nas presentes circunstâncias, servir de base jurídica para as medidas de auxílio adoptadas para combater esta crise sistémica.

| (30) | No que se refere ao caso em apreço, a Comissão salienta igualmente que, na sua decisão de aprovação do auxílio de emergência, apreciou a aplicabilidade do artigo 87.o, n.o 3, alínea b), do Tratado CE tendo concluído que o auxílio poderia ser considerado compatível com base nesta disposição após 5 de Junho de 2009, sob reserva de uma nova notificação da medida e desde que Portugal apresentasse um plano de reestruturação do banco credível e fundamentado. |
| --- | --- |

(30)

No que se refere ao caso em apreço, a Comissão salienta igualmente que, na sua decisão de aprovação do auxílio de emergência, apreciou a aplicabilidade do artigo 87.o, n.o 3, alínea b), do Tratado CE tendo concluído que o auxílio poderia ser considerado compatível com base nesta disposição após 5 de Junho de 2009, sob reserva de uma nova notificação da medida e desde que Portugal apresentasse um plano de reestruturação do banco credível e fundamentado.

3.2.2.   Compatibilidade nos termos do artigo 87.o n.o 3, alínea b), do Tratado CE

| (31) | A medida inicial, aprovada pela Comissão em 13 de Março de 2009, foi considerada compatível, sob reserva da apresentação de um plano de reestruturação. Uma vez que tal plano não foi apresentado, a medida de auxílio tornou-se ilegal. |
| --- | --- |

(31)

A medida inicial, aprovada pela Comissão em 13 de Março de 2009, foi considerada compatível, sob reserva da apresentação de um plano de reestruturação. Uma vez que tal plano não foi apresentado, a medida de auxílio tornou-se ilegal.

| (32) | A renovação da garantia sem a aprovação da Comissão constitui claramente uma medida ilegal. Na presente fase, existem dúvidas quanto ao facto de a medida poder ou não ser considerada compatível. |
| --- | --- |

(32)

A renovação da garantia sem a aprovação da Comissão constitui claramente uma medida ilegal. Na presente fase, existem dúvidas quanto ao facto de a medida poder ou não ser considerada compatível.

| (33) | Em primeiro lugar, na decisão de 13 de Março de 2009 que autorizava a concessão da garantia, a Comissão aceitou a argumentação apresentada pelo Banco de Portugal, segundo a qual, num país como Portugal, o incumprimento mesmo de um banco de dimensão média como o BPP poderia ter um efeito de dominó em diversas instituições financeiras, de que resultariam graves perturbações para a economia do país. |
| --- | --- |

(33)

Em primeiro lugar, na decisão de 13 de Março de 2009 que autorizava a concessão da garantia, a Comissão aceitou a argumentação apresentada pelo Banco de Portugal, segundo a qual, num país como Portugal, o incumprimento mesmo de um banco de dimensão média como o BPP poderia ter um efeito de dominó em diversas instituições financeiras, de que resultariam graves perturbações para a economia do país.

| (34) | Existem dúvidas quanto ao facto de este argumento continuar a ser válido. Com efeito, no documento de 9 de Junho de 2009 acima referido (ver ponto 19), o Governo português afirmou que a situação do BPP não apresentava um risco sistémico relevante que fundamentasse a existência de um interesse público que justificasse o envolvimento de dinheiros públicos. |
| --- | --- |

(34)

Existem dúvidas quanto ao facto de este argumento continuar a ser válido. Com efeito, no documento de 9 de Junho de 2009 acima referido (ver ponto 19), o Governo português afirmou que a situação do BPP não apresentava um risco sistémico relevante que fundamentasse a existência de um interesse público que justificasse o envolvimento de dinheiros públicos.

| (35) | Em segundo lugar, no que se refere à remuneração da garantia, a Comissão salientou que um prémio de 20 pontos de base é inferior ao nível resultante da aplicação da recomendação do Banco Central Europeu de 20 de Outubro de 2008. |
| --- | --- |

(35)

Em segundo lugar, no que se refere à remuneração da garantia, a Comissão salientou que um prémio de 20 pontos de base é inferior ao nível resultante da aplicação da recomendação do Banco Central Europeu de 20 de Outubro de 2008.

| (36) | Na sua decisão de 13 de Março de 2009, de aprovação da medida de emergência inicial, a Comissão afirmou claramente que a aceitação deste nível de remuneração ficava condicionada à apresentação do plano de reestruturação e que os custos da intervenção pública a favor do BPP deviam, a longo prazo, reflectir-se no plano de reestruturação, que tomará em consideração o impacto concorrencial do apoio concedido através de medidas compensatórias. |
| --- | --- |

(36)

Na sua decisão de 13 de Março de 2009, de aprovação da medida de emergência inicial, a Comissão afirmou claramente que a aceitação deste nível de remuneração ficava condicionada à apresentação do plano de reestruturação e que os custos da intervenção pública a favor do BPP deviam, a longo prazo, reflectir-se no plano de reestruturação, que tomará em consideração o impacto concorrencial do apoio concedido através de medidas compensatórias.

| (37) | O plano de reestruturação deve ser elaborado em conformidade com a Comunicação da Comissão sobre o regresso à viabilidade e avaliação das medidas de reestruturação (4), devendo nomeadamente abordar as seguintes questões:






  — | apresentação e análise da estratégia e modelo de negócios do banco, a fim de considerar a sua viabilidade a longo prazo num futuro razoável para que possa continuar a satisfazer as necessidades em matéria de crédito da economia, sustentando desta forma a recuperação económica, |
| --- | --- | --- |

(37)

O plano de reestruturação deve ser elaborado em conformidade com a Comunicação da Comissão sobre o regresso à viabilidade e avaliação das medidas de reestruturação (4), devendo nomeadamente abordar as seguintes questões:

—

apresentação e análise da estratégia e modelo de negócios do banco, a fim de considerar a sua viabilidade a longo prazo num futuro razoável para que possa continuar a satisfazer as necessidades em matéria de crédito da economia, sustentando desta forma a recuperação económica,

| — | minimização dos auxílios estatais, incluindo a necessidade de garantir a contribuição do banco para eventuais custos de reestruturação, |
| --- | --- |

—

minimização dos auxílios estatais, incluindo a necessidade de garantir a contribuição do banco para eventuais custos de reestruturação,

| — | minimização das distorções da concorrência resultantes do investimento do Estado; |
| --- | --- |

—

minimização das distorções da concorrência resultantes do investimento do Estado;

| — | alterações a nível da gestão, |
| --- | --- |

—

alterações a nível da gestão,

| — | restrições a nível do comportamento comercial, nomeadamente no que se refere aos seguintes aspectos: (i) redução do balanço do banco e (ii) restrições relativamente a novas actividades de concessão de empréstimos na pendência da reestruturação do banco, |
| --- | --- |

—

restrições a nível do comportamento comercial, nomeadamente no que se refere aos seguintes aspectos: (i) redução do balanço do banco e (ii) restrições relativamente a novas actividades de concessão de empréstimos na pendência da reestruturação do banco,

| — | compromisso no sentido de o banco se abster de actividades publicitárias ou promocionais que façam referência à medida de recapitalização enquanto vantagem em termos concorrenciais. |
| --- | --- |

—

compromisso no sentido de o banco se abster de actividades publicitárias ou promocionais que façam referência à medida de recapitalização enquanto vantagem em termos concorrenciais.

| (38) | Em terceiro lugar, no que se refere à limitação temporal, a Comissão considerou positivo o facto de a medida de auxílio se limitar a seis meses, tendo afirmado inequivocamente que uma eventual prorrogação da garantia para além do período inicial de seis meses teria de ser notificada à Comissão para aprovação. |
| --- | --- |

(38)

Em terceiro lugar, no que se refere à limitação temporal, a Comissão considerou positivo o facto de a medida de auxílio se limitar a seis meses, tendo afirmado inequivocamente que uma eventual prorrogação da garantia para além do período inicial de seis meses teria de ser notificada à Comissão para aprovação.

| (39) | Tendo em conta o facto de a remuneração da garantia ser inferior ao nível normalmente exigido em conformidade com a Comunicação relativa ao sector bancário e considerando que a Comissão apenas autorizou este nível na condição de Portugal apresentar um plano de reestruturação que, a mais longo prazo, abordaria de forma adequada esta vantagem, na ausência de tal plano, a Comissão tem dúvidas quanto ao facto de a garantia concedida por Portugal em 5 de Dezembro de 2008, bem como a sua prorrogação após 5 de Junho de 2009, serem compatíveis com o mercado comum no que se refere tanto à duração como à remuneração da medida. |
| --- | --- |

(39)

Tendo em conta o facto de a remuneração da garantia ser inferior ao nível normalmente exigido em conformidade com a Comunicação relativa ao sector bancário e considerando que a Comissão apenas autorizou este nível na condição de Portugal apresentar um plano de reestruturação que, a mais longo prazo, abordaria de forma adequada esta vantagem, na ausência de tal plano, a Comissão tem dúvidas quanto ao facto de a garantia concedida por Portugal em 5 de Dezembro de 2008, bem como a sua prorrogação após 5 de Junho de 2009, serem compatíveis com o mercado comum no que se refere tanto à duração como à remuneração da medida.

CONCLUSÃO

| (40) | À luz do que precede, a Comissão tem, na presente fase, dúvidas quanto ao facto de a garantia estatal a favor do BPP poder ser considerada compatível com o mercado comum. |
| --- | --- |

(40)

À luz do que precede, a Comissão tem, na presente fase, dúvidas quanto ao facto de a garantia estatal a favor do BPP poder ser considerada compatível com o mercado comum.

| (41) | Além disso, a Comissão decide ordenar a Portugal, ao abrigo do artigo 10.o, n.o 3, do Regulamento (CE) n.o 659/99 do Conselho, que apresente o plano de reestruturação do BPP no prazo de 30 dias úteis. |
| --- | --- |

(41)

Além disso, a Comissão decide ordenar a Portugal, ao abrigo do artigo 10.o, n.o 3, do Regulamento (CE) n.o 659/99 do Conselho, que apresente o plano de reestruturação do BPP no prazo de 30 dias úteis.

| (42) | O procedimento formal de investigação não prejudica as conclusões que possam vir a ser tiradas subsequentemente em relação ao novo instrumento financeiro que Portugal tenciona criar a fim de minimizar as perdas incorridas pelos clientes do BPP. |
| --- | --- |

(42)

O procedimento formal de investigação não prejudica as conclusões que possam vir a ser tiradas subsequentemente em relação ao novo instrumento financeiro que Portugal tenciona criar a fim de minimizar as perdas incorridas pelos clientes do BPP.

4.   DECISÃO

À luz do que precede, a Comissão decidiu dar início ao procedimento previsto no artigo 88.o, n.o 2, do Tratado CE relativamente à garantia do Estado a favor do BPP.

Além disso, em conformidade com o artigo 10.o, n.o 3, do Regulamento (CE) n.o 659/1999, a Comissão decidiu emitir uma injunção para prestação de informações, a fim de ordenar a apresentação do plano de reestruturação no prazo de 30 dias úteis a contar da data de recepção da presente carta.

A Comissão deseja, em especial, receber observações sobre todos os pontos relativamente aos quais expressou dúvidas.

Solicita-se a Portugal que envie de imediato uma cópia da presente carta ao beneficiário do auxílio.

A Comissão recorda às Autoridades portuguesas o efeito suspensivo do artigo 88.o, n.o 3, do Tratado CE e remete para o artigo 14.o do Regulamento (CE) n.o 659/1999, segundo o qual qualquer auxílio concedido ilegalmente pode ser objecto de recuperação junto do beneficiário.

A Comissão comunica às Autoridades portuguesas que informará as partes interessadas através da publicação da presente carta e de um resumo da mesma no Jornal Oficial da União Europeia. As partes interessadas serão convidadas a apresentar as suas observações no prazo de um mês a contar da data da referida publicação.”.

---

(1)  Decisão de 29.10.2008 no processo NN 60/08 — Regime de garantias a favor das instituições de crédito em Portugal.

1

(2)  Ver, quanto aos princípios, os processos apensos T-132/96 e T-143/96, Freistaat Sachsen e Volkswagen AG/Comissão, n.o 167, Colectânea 1999, p. II-3663. Confirmado pelas decisões da Comissão nos processos C-47/1996, Crédit Lyonnais (JO L 221 de 1998, p. 28), ponto 10.1, C-28/2002, Bankgesellschaft Berlim (JO L 116 de 2005, p. 1), pontos 153 e segs. e C-50/2006, BAWAG, ainda não publicada, ponto 166. Ver decisões da Comissão de 5 de Dezembro de 2007 no processo NN 70/07, Northern Rock (JO C 43 de 16.2.2008, p. 1), de 30 de Abril de 2008, no processo NN 25/08, Auxílio de emergência ao WestLB (JO C 189 de 26.7.2008, p. 3) e de 4 de Junho de 2008, no processo C-9/2008 SachsenLB, ainda não publicada.

2

o

(3)  Comunicação da Comissão — Aplicação das regras relativas aos auxílios estatais às medidas adoptadas em relação às instituições financeiras no contexto da actual crise financeira global (JO C 270 de 25.10.2008, p. 8).

3

(4)  Comunicação da Comissão sobre o regresso à viabilidade e avaliação, em conformidade com as regras em matéria de auxílios estatais, das medidas de reestruturação tomadas no sector financeiro no contexto da actual crise (JO C 195 de 19.8.2009, p. 9).

4

---

| 6.3.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 56/16 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 56/16

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.5751 – Euroports/DP World/Trilogiport JV)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

2010/C 56/09

| 1. | 2010. február 26-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a végső soron a BNP Paribas (Franciaország), a PRIME Europe Holdings (MALTA II) Ltd (Málta) és az ARCUS Infrastructure Partners LLP (Guernsey) közös irányítása alá tartozó Euroports-csoporthoz tartozó Euroports Holdings S.à r.l (a továbbiakban: Euroports, Luxemburg) és Manuport Group NV (a továbbiakban: Manuport, Belgium), valamint a dubaji székhelyű DP World-csoporthoz tartozó DP World NV (a továbbiakban: DP World, Belgium) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások újonnan alapított közös vállalkozásban szerzett részesedés útján közös irányítást szereznek az EK összefonódás-ellenőrzési rendelete 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Trilogiport Container Terminal SA (a továbbiakban: Trilogiport, Belgium) felett. |
| --- | --- |

1.

2010. február 26-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a végső soron a BNP Paribas (Franciaország), a PRIME Europe Holdings (MALTA II) Ltd (Málta) és az ARCUS Infrastructure Partners LLP (Guernsey) közös irányítása alá tartozó Euroports-csoporthoz tartozó Euroports Holdings S.à r.l (a továbbiakban: Euroports, Luxemburg) és Manuport Group NV (a továbbiakban: Manuport, Belgium), valamint a dubaji székhelyű DP World-csoporthoz tartozó DP World NV (a továbbiakban: DP World, Belgium) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások újonnan alapított közös vállalkozásban szerzett részesedés útján közös irányítást szereznek az EK összefonódás-ellenőrzési rendelete 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Trilogiport Container Terminal SA (a továbbiakban: Trilogiport, Belgium) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | a Euroports esetében: kikötő-üzemeltetés, rakománykezelés, valamint kapcsolódó szolgáltatások és létesítmények Európa-szerte, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

a Euroports esetében: kikötő-üzemeltetés, rakománykezelés, valamint kapcsolódó szolgáltatások és létesítmények Európa-szerte,

| — | a Manuport esetében: speciális ömlesztett szárazárukkal foglalkozó kikötő üzemeltetője, szállítmányozási és ipari logisztikai szolgáltatások nyújtása a Benelux-államokban és Franciaországban, |
| --- | --- |

—

a Manuport esetében: speciális ömlesztett szárazárukkal foglalkozó kikötő üzemeltetője, szállítmányozási és ipari logisztikai szolgáltatások nyújtása a Benelux-államokban és Franciaországban,

| — | a DP World esetében: világszintű tengeri terminál üzemeltető, beleértve a rakodási szolgáltatásokat (konténerek és normáláru-szállító hajók ki- és berakodása) Antwerpen kikötőjében, |
| --- | --- |

—

a DP World esetében: világszintű tengeri terminál üzemeltető, beleértve a rakodási szolgáltatásokat (konténerek és normáláru-szállító hajók ki- és berakodása) Antwerpen kikötőjében,

| — | a Trilogiport esetében: belvízi intermodális (uszály, közúti és vasúti) konténerterminál-létesítmény üzemeltetése Liège kikötőjében. |
| --- | --- |

—

a Trilogiport esetében: belvízi intermodális (uszály, közúti és vasúti) konténerterminál-létesítmény üzemeltetése Liège kikötőjében.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet (2) szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet (2) szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5751 – Euroports/DP World/Trilogiport JV hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5751 – Euroports/DP World/Trilogiport JV hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (EK összefonódás-ellenőrzési rendelet).

(2)  HL C 56., 2005.3.5., 32. o. (egyszerűsített eljárásról szóló közlemény).

---