# Eiropas Savienības C 47/2010

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.C_2010.047.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 47 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 53. sējums2010. gada 25. februāris |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.C_2010.047.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 47

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

53. sējums2010. gada 25. februāris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | ATZINUMI |
| | Padome |
| 2010/C 047/01 | Padomes atzinums (2009. gada 2. decembris) par papildinājumu atjauninātajai Beļģijas stabilitātes programmai 2008.–2012. gadam | 1 |
| | Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs |
| 2010/C 047/02 | Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums sakarā ar Komisijas paziņojumu par rīcības plānu Eiropā ieviest inteliģentas transporta sistēmas un tam pievienoto ierosināto Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko nosaka pamatu inteliģento transporta sistēmu ieviešanai autotransporta jomā un saskarnēm ar citiem transporta veidiem | 6 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Padome

2010/C 047/01

Padomes atzinums (2009. gada 2. decembris) par papildinājumu atjauninātajai Beļģijas stabilitātes programmai 2008.–2012. gadam

1

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

2010/C 047/02

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums sakarā ar Komisijas paziņojumu par rīcības plānu Eiropā ieviest inteliģentas transporta sistēmas un tam pievienoto ierosināto Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko nosaka pamatu inteliģento transporta sistēmu ieviešanai autotransporta jomā un saskarnēm ar citiem transporta veidiem

6

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU, STRUKTŪRU, BIROJU UN AĢENTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2010/C 047/03 | Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar 107. un 108. pantu Līgumā par Eiropas Savienības darbību – Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  ) | 16 |
| 2010/C 047/04 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5768 – Klöckner/Becker) (
  1
  ) | 20 |
| 2010/C 047/05 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5771 – CSN/CIMPOR) (
  1
  ) | 20 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU, STRUKTŪRU, BIROJU UN AĢENTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2010/C 047/03

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar 107. un 108. pantu Līgumā par Eiropas Savienības darbību – Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  )

1

16

2010/C 047/04

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5768 – Klöckner/Becker) (
  1
  )

Klöckner/Becker

1

20

2010/C 047/05

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5771 – CSN/CIMPOR) (
  1
  )

CSN/CIMPOR

1

20

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU, STRUKTŪRU, BIROJU UN AĢENTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2010/C 047/06 | Euro maiņas kurss | 21 |
| 2010/C 047/07 | Apgrozībai paredzēto euro monētu jauna valsts puse | 22 |
| | INFORMĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ EIROPAS EKONOMIKAS ZONU |
| | EBTA Uzraudzības iestāde |
| 2010/C 047/08 | Pasākums nav valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta nozīmē | 23 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU, STRUKTŪRU, BIROJU UN AĢENTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2010/C 047/06

Euro maiņas kurss

21

2010/C 047/07

Apgrozībai paredzēto euro monētu jauna valsts puse

22

INFORMĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ EIROPAS EKONOMIKAS ZONU

EBTA Uzraudzības iestāde

2010/C 047/08

Pasākums nav valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta nozīmē

23

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2010/C 047/09 | Paziņojums par daļējas starpposma pārskatīšanas uzsākšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojams tāda konkrēta polietilēntereftalāta importam, kura izcelsme, inter alia, ir Korejas Republikā | 24 |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2010/C 047/10 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5554 – HAVI/KeyLux/STI Freight JV) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 27 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2010/C 047/11 | Paziņojums par pieprasījumu atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvas 2004/17/EK 30. pantam – Līgumslēdzējas iestādes pieprasījums | 28 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2010/C 047/09

Paziņojums par daļējas starpposma pārskatīšanas uzsākšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojams tāda konkrēta polietilēntereftalāta importam, kura izcelsme, inter alia, ir Korejas Republikā

inter alia

24

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2010/C 047/10

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5554 – HAVI/KeyLux/STI Freight JV) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

HAVI/KeyLux/STI Freight JV

1

27

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2010/C 047/11

Paziņojums par pieprasījumu atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvas 2004/17/EK 30. pantam – Līgumslēdzējas iestādes pieprasījums

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Padome

| 25.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 47/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 47/1

---

PADOMES ATZINUMS

(2009. gada 2. decembris)

par papildinājumu atjauninātajai Beļģijas stabilitātes programmai 2008.–2012. gadam

2010/C 47/01

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un īpaši tās 5. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU ATZINUMU.

| (1) | Padome (2009. gada 2. decembrī) izskatīja papildinājumu Beļģijas stabilitātes programmas 2009. gada aprīļa atjauninājumam (turpmāk “papildinājums”) laikposmam no 2008. gada līdz 2012. gadam (2), ko Beļģijas iestādes iesniedza atbildē uz Padomes aicinājumu, kas tika izteikts tās 2009. gada 7. jūlija atzinumā par 2009. gada aprīļa programmu. Šis atzinums atjaunina jūlija atzinumu, ņemot vērā 2009. gada aprīļa programmas papildinājumā sniegto informāciju. |
| --- | --- |

(1)

Padome (2009. gada 2. decembrī) izskatīja papildinājumu Beļģijas stabilitātes programmas 2009. gada aprīļa atjauninājumam (turpmāk “papildinājums”) laikposmam no 2008. gada līdz 2012. gadam (2), ko Beļģijas iestādes iesniedza atbildē uz Padomes aicinājumu, kas tika izteikts tās 2009. gada 7. jūlija atzinumā par 2009. gada aprīļa programmu. Šis atzinums atjaunina jūlija atzinumu, ņemot vērā 2009. gada aprīļa programmas papildinājumā sniegto informāciju.

| (2) | Pasaules tirdzniecības sabrukums līdz ar uzticēšanās mazināšanos, ietekmi uz labklājību un stingrākiem kreditēšanas noteikumiem 2008. gada pēdējā ceturksnī un 2009. gada pirmajā ceturksnī izraisīja strauju ekonomikas lejupslīdi. Otrajā ceturksnī tā mazinājās, un gada otrajā pusē gaidāms ceturkšņa pieaugums ar nelielu pozitīvu vērtību, ņemot vērā labvēlīgāku starptautisko vidi. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognozi domājams, ka gada IKP 2009. gadā saruks par aptuveni 3 % un nedaudz pieaugs 2010. gadā (par 0,6 %). Prognozēts, ka 2011. gadā kāpums palielināsies līdz 1,5 %, tādējādi zināmā mērā apsteidzot potenciālo izaugsmi, ko samazināja ieguldījumu apjoma kritums un bezdarba līmeņa kāpums pašreizējās krīzes rezultātā. Lejupslīdei būs arī ievērojama negatīva ietekme uz valsts finansēm. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognozi paredzams, ka kopējais valsts budžeta deficīts pasliktināsies no 1,2 % no IKP 2008. gadā līdz aptuveni 6 % no IKP 2009. gadā. Deficīta stabilizēšanās gaidāma 2010. un 2011. gadā, ņemot vērā šādus faktorus: i) stimulēšanas pasākumi, kas 2008. gada beigās pieņemti EEAP izpildei, 2010. gadā vēl aizvien ietekmē budžetu par 0,5 % no IKP, atspoguļojot to, ka pasākumu kopumā ietverti pastāvīgi pasākumi, un ii) konsolidācijas pasākumi, kas pieņemti dažādos valdības līmeņos to budžeta kontekstā 2010. gadam (0,75 % no IKP) un 2011. gadam (0,25 % no IKP). Tomēr prognozēts, ka 2010. gadā nelabvēlīga ekonomiskās izaugsmes struktūra ar turpmāku strauju bezdarba pieaugumu, augstākas procentu izmaksas un izdevumu pieaugums saistībā ar iedzīvotāju novecošanos (kas atspoguļo arī iepriekšējos gados veiktos pasākumus sociālo pabalstu, tostarp pensiju, palielināšanai) pilnīgi kompensēs konsolidācijas pasākumu ietekmi uz faktisko bilanci. |
| --- | --- |

(2)

Pasaules tirdzniecības sabrukums līdz ar uzticēšanās mazināšanos, ietekmi uz labklājību un stingrākiem kreditēšanas noteikumiem 2008. gada pēdējā ceturksnī un 2009. gada pirmajā ceturksnī izraisīja strauju ekonomikas lejupslīdi. Otrajā ceturksnī tā mazinājās, un gada otrajā pusē gaidāms ceturkšņa pieaugums ar nelielu pozitīvu vērtību, ņemot vērā labvēlīgāku starptautisko vidi. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognozi domājams, ka gada IKP 2009. gadā saruks par aptuveni 3 % un nedaudz pieaugs 2010. gadā (par 0,6 %). Prognozēts, ka 2011. gadā kāpums palielināsies līdz 1,5 %, tādējādi zināmā mērā apsteidzot potenciālo izaugsmi, ko samazināja ieguldījumu apjoma kritums un bezdarba līmeņa kāpums pašreizējās krīzes rezultātā. Lejupslīdei būs arī ievērojama negatīva ietekme uz valsts finansēm. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognozi paredzams, ka kopējais valsts budžeta deficīts pasliktināsies no 1,2 % no IKP 2008. gadā līdz aptuveni 6 % no IKP 2009. gadā. Deficīta stabilizēšanās gaidāma 2010. un 2011. gadā, ņemot vērā šādus faktorus: i) stimulēšanas pasākumi, kas 2008. gada beigās pieņemti EEAP izpildei, 2010. gadā vēl aizvien ietekmē budžetu par 0,5 % no IKP, atspoguļojot to, ka pasākumu kopumā ietverti pastāvīgi pasākumi, un ii) konsolidācijas pasākumi, kas pieņemti dažādos valdības līmeņos to budžeta kontekstā 2010. gadam (0,75 % no IKP) un 2011. gadam (0,25 % no IKP). Tomēr prognozēts, ka 2010. gadā nelabvēlīga ekonomiskās izaugsmes struktūra ar turpmāku strauju bezdarba pieaugumu, augstākas procentu izmaksas un izdevumu pieaugums saistībā ar iedzīvotāju novecošanos (kas atspoguļo arī iepriekšējos gados veiktos pasākumus sociālo pabalstu, tostarp pensiju, palielināšanai) pilnīgi kompensēs konsolidācijas pasākumu ietekmi uz faktisko bilanci.

| (3) | Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir papildinājuma pamatā, paredzēts, ka pēc reālā IKP kāpuma par 1,1 % 2008. gadā tas 2009. gadā samazināsies par 3,1 % un pēc tam 2010. gadā no jauna pieaugs par 0,4 %. Turpmāk prognozētais IKP pieaugums ir 1,9 % 2011. gadā un 2,4 % – 2012. gadā. Salīdzinājumā ar programmas 2009. gada aprīļa atjauninājumu izaugsmes prognoze ir samazināta, īpaši 2009. gadā. Pamatojoties uz pašreizējo informāciju (3), jaunais scenārijs ir ticams; tas varbūt ir nedaudz piesardzīgs attiecībā uz 2009.–2010. gadu, taču diezgan optimistisks attiecībā uz turpmākajiem gadiem, ņemot vērā jaunākās potenciālā ražošanas apjoma aplēses. Lai gan arī Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognozē ir paredzēta pakāpeniska ražošanas apjoma starpības izzušana pēc lejupslīdes, papildinājumā prognozētais starpības izzušanas temps šķiet diezgan optimistisks. Izaugsmes struktūra ir ticama visā pielikumā aplūkotajā laikposmā. Inflācijas prognozi papildinājumā var uzskatīt par reāli sasniedzamu. No otras puses – algu pieaugums visā laikposmā šķiet pārāk optimistisks, jo zemāks darbaspēka izmaksu pieaugums ārvalstīs var radīt algu samazināšanas spiedienu arī Beļģijā, ņemot vērā augsto bezdarba līmeni. Visbeidzot – nodarbinātības pieauguma prognoze 2011. gadam arī var izrādīties nedaudz optimistiska. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir papildinājuma pamatā, paredzēts, ka pēc reālā IKP kāpuma par 1,1 % 2008. gadā tas 2009. gadā samazināsies par 3,1 % un pēc tam 2010. gadā no jauna pieaugs par 0,4 %. Turpmāk prognozētais IKP pieaugums ir 1,9 % 2011. gadā un 2,4 % – 2012. gadā. Salīdzinājumā ar programmas 2009. gada aprīļa atjauninājumu izaugsmes prognoze ir samazināta, īpaši 2009. gadā. Pamatojoties uz pašreizējo informāciju (3), jaunais scenārijs ir ticams; tas varbūt ir nedaudz piesardzīgs attiecībā uz 2009.–2010. gadu, taču diezgan optimistisks attiecībā uz turpmākajiem gadiem, ņemot vērā jaunākās potenciālā ražošanas apjoma aplēses. Lai gan arī Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognozē ir paredzēta pakāpeniska ražošanas apjoma starpības izzušana pēc lejupslīdes, papildinājumā prognozētais starpības izzušanas temps šķiet diezgan optimistisks. Izaugsmes struktūra ir ticama visā pielikumā aplūkotajā laikposmā. Inflācijas prognozi papildinājumā var uzskatīt par reāli sasniedzamu. No otras puses – algu pieaugums visā laikposmā šķiet pārāk optimistisks, jo zemāks darbaspēka izmaksu pieaugums ārvalstīs var radīt algu samazināšanas spiedienu arī Beļģijā, ņemot vērā augsto bezdarba līmeni. Visbeidzot – nodarbinātības pieauguma prognoze 2011. gadam arī var izrādīties nedaudz optimistiska.

| (4) | Papildinājumā noteiktais deficīta mērķis 2009. gadam ir 5,9 % no IKP (saskaņā ar Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognozi). Deficīta pieaugums 2009. gadā salīdzinājumā ar 1,2 % no IKP 2008. gadā galvenokārt atspoguļo automātisko stabilizatoru ietekmi. Šī ietekme ir bijusi daudz nozīmīgāka, nekā liecina standarta elastīguma rādītāji – īpaši tas attiecas uz ievērojamu ieņēmumu kritumu uzņēmuma ienākumu nodokļa jomā. 2009. gada budžetā iekļautie ekspansīvie pasākumi (0,5 % no IKP) un reģionālo valdību un federālās valdības ieviestais fiskālās stimulēšanas pasākumu kopums (0,5 % no IKP) bija salīdzinoši ierobežoti, ņemot vērā augstā parāda līmeņa noteiktās ierobežotās manevrēšanas iespējas. Visbeidzot – budžeta situācijas pasliktināšanās ir saistīta arī ar negatīviem vienreizējiem pasākumiem aptuveni 0,5 % apmērā no IKP, kurus galvenokārt īstenoja pēc diviem tiesas lēmumiem (4). Šo vienreizējo pasākumu un automātisko stabilizatoru rezultātā, kuru ietekme bija lielāka nekā paredzēts, pašreizējais deficīta mērķis 2009. gadam ir par 2,5 % no IKP augstāks nekā stabilitātes programmas 2009. gada aprīļa atjauninājumā, lai gan nav veikti nekādi papildu ekspansīvie pasākumi. Prognozēts, ka strukturālais deficīts (t. i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), pamatojoties uz papildinājumā iekļauto informāciju, ko Komisijas dienesti ir pārrēķinājuši, izmantojot kopīgi saskaņoto metodoloģiju, palielināsies no 2,3 % 2008. gadā līdz 4,7 % no IKP 2009. gadā. Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognozē paredzētais strukturālā deficīta pieaugums 2009. gadā ir nedaudz mazāks (par 2, nevis 2,4 procentpunktiem) – galvenokārt tāpēc, ka papildinājumā netika ņemta vērā ietekme 0,5 % apmērā no IKP, ko 2009. gadā vienreizēju pasākumu veidā rada tiesas lēmumi. |
| --- | --- |

(4)

Papildinājumā noteiktais deficīta mērķis 2009. gadam ir 5,9 % no IKP (saskaņā ar Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognozi). Deficīta pieaugums 2009. gadā salīdzinājumā ar 1,2 % no IKP 2008. gadā galvenokārt atspoguļo automātisko stabilizatoru ietekmi. Šī ietekme ir bijusi daudz nozīmīgāka, nekā liecina standarta elastīguma rādītāji – īpaši tas attiecas uz ievērojamu ieņēmumu kritumu uzņēmuma ienākumu nodokļa jomā. 2009. gada budžetā iekļautie ekspansīvie pasākumi (0,5 % no IKP) un reģionālo valdību un federālās valdības ieviestais fiskālās stimulēšanas pasākumu kopums (0,5 % no IKP) bija salīdzinoši ierobežoti, ņemot vērā augstā parāda līmeņa noteiktās ierobežotās manevrēšanas iespējas. Visbeidzot – budžeta situācijas pasliktināšanās ir saistīta arī ar negatīviem vienreizējiem pasākumiem aptuveni 0,5 % apmērā no IKP, kurus galvenokārt īstenoja pēc diviem tiesas lēmumiem (4). Šo vienreizējo pasākumu un automātisko stabilizatoru rezultātā, kuru ietekme bija lielāka nekā paredzēts, pašreizējais deficīta mērķis 2009. gadam ir par 2,5 % no IKP augstāks nekā stabilitātes programmas 2009. gada aprīļa atjauninājumā, lai gan nav veikti nekādi papildu ekspansīvie pasākumi. Prognozēts, ka strukturālais deficīts (t. i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), pamatojoties uz papildinājumā iekļauto informāciju, ko Komisijas dienesti ir pārrēķinājuši, izmantojot kopīgi saskaņoto metodoloģiju, palielināsies no 2,3 % 2008. gadā līdz 4,7 % no IKP 2009. gadā. Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognozē paredzētais strukturālā deficīta pieaugums 2009. gadā ir nedaudz mazāks (par 2, nevis 2,4 procentpunktiem) – galvenokārt tāpēc, ka papildinājumā netika ņemta vērā ietekme 0,5 % apmērā no IKP, ko 2009. gadā vienreizēju pasākumu veidā rada tiesas lēmumi.

| (5) | Vidēja termiņa budžeta stratēģijas galvenais mērķis papildinājumā ir pakāpeniska atgriešanās pie bezdeficīta budžeta līdz 2015. gadam. Papildinājumā nav skaidri norādīts vidēja termiņa mērķis, kā arī nav paredzēts Beļģijas sākotnējais vidēja termiņa mērķis (pārpalikums 0,5 % apmērā no IKP cikliski koriģētā izteiksmē bez vienreizējiem un citiem pagaidu pasākumiem), kas jāsasniedz papildinājumā aplūkotajā laikposmā. Prognozēta kopbudžeta deficīta stabilizēšanās 6 % apmērā no IKP 2010. gadā, ņemot vērā korektīvos pasākumus 0,5 % apmērā no IKP, pēc tam līdz 2012. gadam deficītam pakāpeniski uzlabojoties līdz 4,4 % (konsolidācijas pasākumu kontekstā 1 % apmērā 2011. gadā un 1,25 % apmērā 2012. gadā). Papildinājumā norādīts, ka 2013. gada mērķis ir deficīta samazināšana zem atsauces vērtības – 3 % no IKP, bet tajā nav norādīts pilnīgi izstrādāts scenārijs šim gadam (5). Papildinājumā prognozēts, ka strukturālais deficīts, kas pārrēķināts, izmantojot kopīgi saskaņoto metodoloģiju, uzlabosies par aptuveni 0,25 procentpunkta gan 2010., gan 2011. gadā un par 0,5 procentpunkta 2012. gadā. Tā kā papildinājumā nav ņemta vērā ietekme 0,5 % apmērā no IKP, ko 2009. gadā vienreizēju pasākumu veidā rada tiesas lēmumi, 2010. gadā strukturālā bilance faktiski pasliktināsies par 0,25 % no IKP (no – 4,2 % no IKP 2009. gadā līdz – 4,4 % no IKP 2010. gadā). Papildinājumā paredzētās strukturālās korekcijas ir ievērojami mazākas par iepriekš minēto plānoto pasākumu apjomu. No tā izriet, ka, nemainot politiku, strukturālā bilance automātiski pasliktinātos par aptuveni 0,5 % no IKP gadā, ko izraisītu nelabvēlīga ekonomiskās izaugsmes struktūra 2010. gadā, augstākas procentu izmaksas un lielāki ar iedzīvotāju novecošanos saistīti izdevumi (atspoguļojot arī iepriekšējos gados veiktos pasākumus, lai palielinātu sociālos pabalstus, tostarp pensijas). Saskaņā ar papildinājumu konsolidācija ir plānota, vienlīdz pamatojoties uz nodokļu ieņēmumu pieaugumu (īpaši no ienākuma un kapitāla nodokļiem) un izdevumu (īpaši starppatēriņa, nodarbināto kompensāciju un sociālo pabalstu natūrā) samazinājumu. Papildinājumā aprēķinātais valsts parāds ir 89,6 % no IKP 2008. gadā salīdzinājumā ar 84 % 2007. gadā; parāda līmeņa palielināšanos galvenokārt veicina ievērojama parāda-deficīta korekcija, kas saistīta ar banku glābšanas operācijām (6 % no IKP). Papildinājumā lēsts, ka parāda attiecība pret IKP turpinās augt, sasniedzot 104 % 2011. gadā, kad tā stabilizēsies; tas ir ievērojami lielāks rādītājs nekā prognozēts aprīļa atjauninājumā (galvenokārt lielāka budžeta deficīta dēļ). Saskaņā ar Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognozi ir gaidāms salīdzināms parāda līmeņa pieaugums. |
| --- | --- |

(5)

Vidēja termiņa budžeta stratēģijas galvenais mērķis papildinājumā ir pakāpeniska atgriešanās pie bezdeficīta budžeta līdz 2015. gadam. Papildinājumā nav skaidri norādīts vidēja termiņa mērķis, kā arī nav paredzēts Beļģijas sākotnējais vidēja termiņa mērķis (pārpalikums 0,5 % apmērā no IKP cikliski koriģētā izteiksmē bez vienreizējiem un citiem pagaidu pasākumiem), kas jāsasniedz papildinājumā aplūkotajā laikposmā. Prognozēta kopbudžeta deficīta stabilizēšanās 6 % apmērā no IKP 2010. gadā, ņemot vērā korektīvos pasākumus 0,5 % apmērā no IKP, pēc tam līdz 2012. gadam deficītam pakāpeniski uzlabojoties līdz 4,4 % (konsolidācijas pasākumu kontekstā 1 % apmērā 2011. gadā un 1,25 % apmērā 2012. gadā). Papildinājumā norādīts, ka 2013. gada mērķis ir deficīta samazināšana zem atsauces vērtības – 3 % no IKP, bet tajā nav norādīts pilnīgi izstrādāts scenārijs šim gadam (5). Papildinājumā prognozēts, ka strukturālais deficīts, kas pārrēķināts, izmantojot kopīgi saskaņoto metodoloģiju, uzlabosies par aptuveni 0,25 procentpunkta gan 2010., gan 2011. gadā un par 0,5 procentpunkta 2012. gadā. Tā kā papildinājumā nav ņemta vērā ietekme 0,5 % apmērā no IKP, ko 2009. gadā vienreizēju pasākumu veidā rada tiesas lēmumi, 2010. gadā strukturālā bilance faktiski pasliktināsies par 0,25 % no IKP (no – 4,2 % no IKP 2009. gadā līdz – 4,4 % no IKP 2010. gadā). Papildinājumā paredzētās strukturālās korekcijas ir ievērojami mazākas par iepriekš minēto plānoto pasākumu apjomu. No tā izriet, ka, nemainot politiku, strukturālā bilance automātiski pasliktinātos par aptuveni 0,5 % no IKP gadā, ko izraisītu nelabvēlīga ekonomiskās izaugsmes struktūra 2010. gadā, augstākas procentu izmaksas un lielāki ar iedzīvotāju novecošanos saistīti izdevumi (atspoguļojot arī iepriekšējos gados veiktos pasākumus, lai palielinātu sociālos pabalstus, tostarp pensijas). Saskaņā ar papildinājumu konsolidācija ir plānota, vienlīdz pamatojoties uz nodokļu ieņēmumu pieaugumu (īpaši no ienākuma un kapitāla nodokļiem) un izdevumu (īpaši starppatēriņa, nodarbināto kompensāciju un sociālo pabalstu natūrā) samazinājumu. Papildinājumā aprēķinātais valsts parāds ir 89,6 % no IKP 2008. gadā salīdzinājumā ar 84 % 2007. gadā; parāda līmeņa palielināšanos galvenokārt veicina ievērojama parāda-deficīta korekcija, kas saistīta ar banku glābšanas operācijām (6 % no IKP). Papildinājumā lēsts, ka parāda attiecība pret IKP turpinās augt, sasniedzot 104 % 2011. gadā, kad tā stabilizēsies; tas ir ievērojami lielāks rādītājs nekā prognozēts aprīļa atjauninājumā (galvenokārt lielāka budžeta deficīta dēļ). Saskaņā ar Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognozi ir gaidāms salīdzināms parāda līmeņa pieaugums.

| (6) | Budžeta mērķu izpilde kopumā ir pakļauta negatīviem riskiem, galvenokārt no 2011. gada. Pirmkārt, makroekonomiskā vide ir neskaidra, un nevar izslēgt, ka rezultāti 2011. un 2012. gadā būs sliktāki, nekā prognozēts papildinājumā. Otrkārt, papildinājumā minētie konsolidācijas pasākumi, ar kuriem mērķi pamatoti, nav pietiekami konkrēti. Pamatojoties uz dažādu valdības sektoru pēc papildinājuma iesniegšanas saskaņotiem 2010. gada budžeta projektiem, korekcijas pasākumu apjoms 2010. gadā pārsniedz papildinājumā paredzētos 0,5 % no IKP, jo pietiekami precīzi norādīto pasākumu pašreizējais apjoms sasniedz aptuveni 0,75 % no IKP, bet ir maz informācijas par turpmākajos gados plānoto pasākumu būtību. Visbeidzot – valdība piedāvāja ievērojamas garantijas banku sektoram, kas varētu palielināt turpmāko deficītu un parādu tādā apjomā, kas līdzvērtīgs garantiju izmantojuma apjomam, lai gan daļu no valdības finanšu sektoram sniegtā atbalsta izmaksām nākotnē varētu atgūt. No otras puses – līdzīgi ieņēmumu kritumam, kas 2009. gadā bija lielāks nekā prognozēts, nevar izslēgt iespēju, ka nodokļu ieņēmumi būs dinamiskāki, nekā varētu secināt no pieņēmumiem par standarta elastīgumu. Ņemot vērā ievērojamos negatīvos riskus, kas apdraud budžeta mērķu izpildi, parāda līmeņa attīstība varētu būt nelabvēlīgāka, nekā prognozēts papildinājumā. |
| --- | --- |

(6)

Budžeta mērķu izpilde kopumā ir pakļauta negatīviem riskiem, galvenokārt no 2011. gada. Pirmkārt, makroekonomiskā vide ir neskaidra, un nevar izslēgt, ka rezultāti 2011. un 2012. gadā būs sliktāki, nekā prognozēts papildinājumā. Otrkārt, papildinājumā minētie konsolidācijas pasākumi, ar kuriem mērķi pamatoti, nav pietiekami konkrēti. Pamatojoties uz dažādu valdības sektoru pēc papildinājuma iesniegšanas saskaņotiem 2010. gada budžeta projektiem, korekcijas pasākumu apjoms 2010. gadā pārsniedz papildinājumā paredzētos 0,5 % no IKP, jo pietiekami precīzi norādīto pasākumu pašreizējais apjoms sasniedz aptuveni 0,75 % no IKP, bet ir maz informācijas par turpmākajos gados plānoto pasākumu būtību. Visbeidzot – valdība piedāvāja ievērojamas garantijas banku sektoram, kas varētu palielināt turpmāko deficītu un parādu tādā apjomā, kas līdzvērtīgs garantiju izmantojuma apjomam, lai gan daļu no valdības finanšu sektoram sniegtā atbalsta izmaksām nākotnē varētu atgūt. No otras puses – līdzīgi ieņēmumu kritumam, kas 2009. gadā bija lielāks nekā prognozēts, nevar izslēgt iespēju, ka nodokļu ieņēmumi būs dinamiskāki, nekā varētu secināt no pieņēmumiem par standarta elastīgumu. Ņemot vērā ievērojamos negatīvos riskus, kas apdraud budžeta mērķu izpildi, parāda līmeņa attīstība varētu būt nelabvēlīgāka, nekā prognozēts papildinājumā.

| (7) | Fiskālā politika, mērot atbilstoši pārrēķinātajām strukturālās bilances izmaiņām papildinājumā un ņemot vērā iepriekš minētos riskus, 2009. gadā būs ekspansīva atbilstoši EEAP un neitrāla atlikušajā programmas periodā. Ņemot vērā riskus, kas saistīti ar valsts finanšu ilgtspēju ilgtermiņā, tostarp augsto valsts parāda līmeni, kas programmas perioda laikā pietiekami nesamazinās atsauces vērtības virzienā, un ievērojamas iespējamās saistības, kas izriet no pasākumiem finanšu sistēmas stabilizēšanai, konsolidācija laikposmā no 2011. gada būtu ievērojami jāpastiprina. |
| --- | --- |

(7)

Fiskālā politika, mērot atbilstoši pārrēķinātajām strukturālās bilances izmaiņām papildinājumā un ņemot vērā iepriekš minētos riskus, 2009. gadā būs ekspansīva atbilstoši EEAP un neitrāla atlikušajā programmas periodā. Ņemot vērā riskus, kas saistīti ar valsts finanšu ilgtspēju ilgtermiņā, tostarp augsto valsts parāda līmeni, kas programmas perioda laikā pietiekami nesamazinās atsauces vērtības virzienā, un ievērojamas iespējamās saistības, kas izriet no pasākumiem finanšu sistēmas stabilizēšanai, konsolidācija laikposmā no 2011. gada būtu ievērojami jāpastiprina.

| (8) | Attiecībā uz tām prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, papildinājumā ir vērojami uzlabojumi rīcības kodeksa prasību ievērošanā, lai gan joprojām ir daži trūkumi attiecībā uz obligātajiem un fakultatīvajiem datiem (6). |
| --- | --- |

(8)

Attiecībā uz tām prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, papildinājumā ir vērojami uzlabojumi rīcības kodeksa prasību ievērošanā, lai gan joprojām ir daži trūkumi attiecībā uz obligātajiem un fakultatīvajiem datiem (6).

Kopumā secināms, ka ekspansīvā fiskālā politika 2009. gadā atbilst EEAP. Līdztekus automātiskajiem stabilizatoriem atbalsta diskrecionārie pasākumi kopbudžeta deficītu palielinās līdz gandrīz 6 % no IKP. Valsts parāda attiecība pret IKP, kas 2008. gadā veikto pasākumu finanšu sistēmas stabilizācijai rezultātā atsāka palielināties, turpinās pieaugt, 2012. gadā sasniedzot 104 %. Iepriekš bezdeficīta budžeta rezultātā bija vērojams iespaidīgs samazinājums, proti, no 134 % 1993. gadā līdz 84 % 2007. gadā. Papildinājumā konsolidācijas mērķis ir pakāpeniski samazināt pamatdeficītu līdz 4,4 % 2012. gadā, pēc tam turpinot to samazināt līdz 2,8 % no IKP 2013. gadā un sasniedzot bezdeficīta budžetu 2015. gadā. Mērķu izpilde kopumā ir pakļauta negatīviem riskiem laikposmā no 2011. gada, ko galvenokārt nosaka fakts, ka pamata pasākumi nav pietiekami konkrēti un makroekonomiskie pieņēmumi ir diezgan optimistiski. Ņemot vērā parāda dinamiku un valsts finanšu ilgtspēju ilgtermiņā, plānotā konsolidācija ievērojami jāstiprina laikposmā no 2011. gada, lai mērķtiecīgi samazinātu deficītu zem atsauces vērtības – 3 % no IKP.

Ņemot vērā iepriekš minēto novērtējumu un papildinot iepriekšējos aicinājumus, kas izteikti Padomes 2009. gada 7. jūlija atzinumā, lai uzlabotu valsts finanšu kvalitāti un ilgtspēju ilgtermiņā, Beļģija tiek aicināta sasniegt 2010. gada budžeta projektā plānoto konsolidācijas pasākumu apjomu 2010. gadā un ievērojami stiprināt deficīta novēršanas pasākumus laikposmā no 2011. gada, veicot konkrētus strukturālus pasākumus, lai mērķtiecīgi samazinātu deficītu zem atsauces vērtības – 3 % no IKP.

Galveno makroekonomisko un budžeta prognožu salīdzinājums

| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (% izmaiņas) | SP 2009. gada septembris | 2,8 | 1,1 | –3,1 | 0,4 | 1,9 | 2,4 |
| COM 2009. gada rudens | 2,9 | 1,0 | –2,9 | 0,6 | 1,5 | n. p. |
| SP 2009. gada aprīlis | 2,8 | 1,1 | –1,9 | 0,6 | 2,3 | 2,3 |
| SPCI inflācija
  (%) | SP 2009. gada septembris | 1,8 | 4,5 | 0,0 | 1,5 | 1,6 | 1,6 |
| COM 2009. gada rudens | 1,8 | 4,5 | 0,0 | 1,3 | 1,5 | n. p. |
| SP 2009. gada aprīlis | 1,8 | 4,5 | 0,7 | 1,8 | 1,8 | 1,7 |
| Ražošanas apjoma starpība (7)

  (% no potenciālā IKP) | SP 2009. gada septembris | 2,6 | 2,0 | –2,3 | –2,9 | –2,3 | –1,5 |
| COM 2009. gada rudens | 2,4 | 1,7 | –2,3 | –2,8 | –2,4 | n. p. |
| SP 2009. gada aprīlis | 2,3 | 1,5 | –1,9 | –2,7 | –1,9 | –1,2 |
| Tīrais aizdevums/aizņēmums salīdzinājumā ar citām pasaules valstīm
  (% no IKP) | SP 2009. gada septembris | 2,1 | –1,6 | –1,9 | –2,1 | –2,3 | n. p. |
| COM 2009. gada rudens | 3,5 | –0,2 | 0,1 | 0,4 | 0,3 | n. p. |
| SP 2009. gada aprīlis | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. |
| Valsts budžeta ieņēmumi
  (% no IKP) | SP 2009. gada septembris | n. p. | 48,7 | 47,9 | 48,1 | 48,5 | 49,2 |
| COM 2009. gada rudens | 48,2 | 48,8 | 47,7 | 48,0 | 48,2 | n. p. |
| SP 2009. gada aprīlis | 48,1 | 48,6 | 48,2 | n. p. | n. p. | n. p. |
| Valsts budžeta izdevumi
  (% no IKP) | SP 2009. gada septembris | n. p. | 49,9 | 53,8 | 54,1 | 53,9 | 53,6 |
| COM 2009. gada rudens | 48,4 | 50,0 | 53,6 | 53,8 | 54,0 | n. p. |
| SP 2009. gada aprīlis | 48,3 | 49,8 | 51,6 | n. p. | n. p. | n. p. |
| Valsts budžeta bilance
  (% no IKP) | SP 2009. gada septembris | n. p. | –1,2 | –5,9 | –6,0 | –5,5 | –4,4 |
| COM 2009. gada rudens | –0,2 | –1,2 | –5,9 | –5,8 | –5,8 | n. p. |
| SP 2009. gada aprīlis | –0,2 | –1,2 | –3,4 | –4,0 | –3,4 | –2,6 |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | SP 2009. gada septembris | n. p. | 2,5 | –2 | –1,9 | –1,2 | –0,1 |
| COM 2009. gada rudens | 3,6 | 2,6 | –2,0 | –1,8 | –1,7 | n. p. |
| SP 2009. gada aprīlis | 3,6 | 2,5 | 0,4 | –0,1 | 0,6 | 1,5 |
| Cikliski koriģētā bilance (8)

  (% no IKP) | SP 2009. gada septembris | –1,6 | –2,3 | –4,7 | –4,4 | –4,2 | –3,6 |
| COM 2009. gada rudens | –1,5 | –2,1 | –4,6 | –4,3 | –4,5 | n. p. |
| SP 2009. gada aprīlis | –1,5 | –2,0 | –2,4 | –2,6 | –2,4 | –1,9 |
| Strukturālā bilance (9)

  (% no IKP) | SP 2009. gada septembris | –1,5 | –2,3 | –4,7 | –4,4 | –4,2 | –3,6 |
| COM 2009. gada rudens | –1,4 | –2,2 | –4,2 | –4,4 | –4,5 | n. p. |
| SP 2009. gada aprīlis | –1,3 | –2 | –2,4 | –2,6 | –2,4 | –1,9 |
| Valsts kopējais parāds
  (% no IKP) | SP 2009. gada septembris | n. p. | 89,7 | 97,5 | 101,9 | 103,9 | 104,3 |
| COM 2009. gada rudens | 84,2 | 89,8 | 97,2 | 101,2 | 104,0 | n. p. |
| SP 2009. gada aprīlis | 84,0 | 89,6 | 93,0 | 95,0 | 94,9 | 93,9 |
| Stabilitātes programmas (SP) 2009. gada aprīļa atjauninājuma 2009. gada septembra papildinājums; Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognoze (COM); Komisijas dienestu aprēķini. |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Reālais IKP

(% izmaiņas)

SP 2009. gada septembris

2,8

1,1

–3,1

0,4

1,9

2,4

COM 2009. gada rudens

2,9

1,0

–2,9

0,6

1,5

n. p.

SP 2009. gada aprīlis

2,8

1,1

–1,9

0,6

2,3

2,3

SPCI inflācija

(%)

SP 2009. gada septembris

1,8

4,5

0,0

1,5

1,6

1,6

COM 2009. gada rudens

1,8

4,5

0,0

1,3

1,5

n. p.

SP 2009. gada aprīlis

1,8

4,5

0,7

1,8

1,8

1,7

Ražošanas apjoma starpība (7)

(% no potenciālā IKP)

SP 2009. gada septembris

2,6

2,0

–2,3

–2,9

–2,3

–1,5

COM 2009. gada rudens

2,4

1,7

–2,3

–2,8

–2,4

n. p.

SP 2009. gada aprīlis

2,3

1,5

–1,9

–2,7

–1,9

–1,2

Tīrais aizdevums/aizņēmums salīdzinājumā ar citām pasaules valstīm

(% no IKP)

SP 2009. gada septembris

2,1

–1,6

–1,9

–2,1

–2,3

n. p.

COM 2009. gada rudens

3,5

–0,2

0,1

0,4

0,3

n. p.

SP 2009. gada aprīlis

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

Valsts budžeta ieņēmumi

(% no IKP)

SP 2009. gada septembris

n. p.

48,7

47,9

48,1

48,5

49,2

COM 2009. gada rudens

48,2

48,8

47,7

48,0

48,2

n. p.

SP 2009. gada aprīlis

48,1

48,6

48,2

n. p.

n. p.

n. p.

Valsts budžeta izdevumi

(% no IKP)

SP 2009. gada septembris

n. p.

49,9

53,8

54,1

53,9

53,6

COM 2009. gada rudens

48,4

50,0

53,6

53,8

54,0

n. p.

SP 2009. gada aprīlis

48,3

49,8

51,6

n. p.

n. p.

n. p.

Valsts budžeta bilance

(% no IKP)

SP 2009. gada septembris

n. p.

–1,2

–5,9

–6,0

–5,5

–4,4

COM 2009. gada rudens

–0,2

–1,2

–5,9

–5,8

–5,8

n. p.

SP 2009. gada aprīlis

–0,2

–1,2

–3,4

–4,0

–3,4

–2,6

Primārā bilance

(% no IKP)

SP 2009. gada septembris

n. p.

2,5

–2

–1,9

–1,2

–0,1

COM 2009. gada rudens

3,6

2,6

–2,0

–1,8

–1,7

n. p.

SP 2009. gada aprīlis

3,6

2,5

0,4

–0,1

0,6

1,5

Cikliski koriģētā bilance (8)

(% no IKP)

SP 2009. gada septembris

–1,6

–2,3

–4,7

–4,4

–4,2

–3,6

COM 2009. gada rudens

–1,5

–2,1

–4,6

–4,3

–4,5

n. p.

SP 2009. gada aprīlis

–1,5

–2,0

–2,4

–2,6

–2,4

–1,9

Strukturālā bilance (9)

(% no IKP)

SP 2009. gada septembris

–1,5

–2,3

–4,7

–4,4

–4,2

–3,6

COM 2009. gada rudens

–1,4

–2,2

–4,2

–4,4

–4,5

n. p.

SP 2009. gada aprīlis

–1,3

–2

–2,4

–2,6

–2,4

–1,9

Valsts kopējais parāds

(% no IKP)

SP 2009. gada septembris

n. p.

89,7

97,5

101,9

103,9

104,3

COM 2009. gada rudens

84,2

89,8

97,2

101,2

104,0

n. p.

SP 2009. gada aprīlis

84,0

89,6

93,0

95,0

94,9

93,9

Stabilitātes programmas (SP) 2009. gada aprīļa atjauninājuma 2009. gada septembra papildinājums; Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognoze (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami šādā tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Stabilitātes programmas 2009. gada aprīļa atjauninājums attiecās uz laikposmu no 2008. līdz 2013. gadam.

(3)  Novērtējumā īpaši ņemta vērā Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognoze.

(4)  Pirmkārt, Eiropas Kopienu Tiesa nolēma, ka veicama uzņēmuma nodokļa atmaksa, jo Beļģijas dividenžu atskaitīšanas režīms neatbilda Padomes Direktīvai 90/435/EEK (1990. gada 23. jūlijs) par kopēju nodokļu sistēmu, ko piemēro mātesuzņēmumiem un meitasuzņēmumiem, kas atrodas dažādās dalībvalstīs. Otrkārt, Beļģijas Konstitucionālā tiesa nolēma, ka neatbilstīgi samaksātais iedzīvotāju ienākuma nodoklis ir atmaksājams kopā dzīvojošiem un laulātiem bezdarbniekiem, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi.

(5)  Programmā norādīts kopbudžeta deficīts 2013.–2015. gadā (2,8 % no IKP 2013. gadā, 1,3 % no IKP 2014. gadā un 0 % no IKP 2015. gadā), bet nav dots sīkāks sadalījums vai makroekonomikas scenārijs, pamatojot šos mērķus.

(6)  Īpaši tādēļ, ka nav pievienota ciklisko norišu tabula.

(7)  Komisijas dienestu veiktais programmās norādītā ražošanas apjomu starpības un cikliski koriģēto bilanču pārrēķins pamatojas uz papildinājumā sniegto informāciju.

(8)  Pamatojoties uz prognozēto potenciālo pieaugumu attiecīgi 1,9 %, 1,7 %, 1,1 %, 1,0 % un 1,2 % apmērā 2007.–2011. gadā.

(9)  Cikliski koriģētā bilance, izņemot vienreizējos un citus pagaidu pasākumus. Vienreizējie un citi pagaidu pasākumi attiecīgajā periodā veido 0 saskaņā ar papildinājumu. Kā liecina Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognoze, vienreizējie pasākumi deficītu samazina gan 2008., gan 2010. gadā (0,1 % no IKP) un deficītu palielina 2009. gadā (0,5 % no IKP).

Avots:

Stabilitātes programmas (SP) 2009. gada aprīļa atjauninājuma 2009. gada septembra papildinājums; Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognoze (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

| 25.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 47/6 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 47/6

---

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums sakarā ar Komisijas paziņojumu par rīcības plānu Eiropā ieviest inteliģentas transporta sistēmas un tam pievienoto ierosināto Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko nosaka pamatu inteliģento transporta sistēmu ieviešanai autotransporta jomā un saskarnēm ar citiem transporta veidiem

2010/C 47/02

EIROPAS DATU AIZSARDZĪBAS UZRAUDZĪTĀJS,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un it īpaši tā 286. pantu,

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un it īpaši tās 8. pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šo datu brīvu apriti,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/58/EK (2002. gada 12. jūlijs) par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti un it īpaši tās 41. pantu,

ņemot vērā no Eiropas Komisijas 2009. gada 11. februārī saņemto lūgumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 28. panta 2. punktu nākt klajā ar atzinumu,

IR PIEŅĒMIS ŠO ATZINUMU.

I.   IEVADS

| 1. | Komisija 2008. gada 16. decembrī pieņēma paziņojumu, kurā bija ietverts rīcības plāns Eiropā ieviest inteliģentas transporta sistēmas (“paziņojumu”) (1). Paziņojumam ir pievienots priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai, ar ko nosaka pamatu inteliģento transporta sistēmu ieviešanai autotransporta jomā un saskarnēm ar citiem transporta veidiem (“priekšlikums”) (2). Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 28. panta 2. punktu paziņojumu un pievienoto priekšlikumu nosūtīja EDAU, lai saņemtu atzinumu (3). |
| --- | --- |

1.

Komisija 2008. gada 16. decembrī pieņēma paziņojumu, kurā bija ietverts rīcības plāns Eiropā ieviest inteliģentas transporta sistēmas (“paziņojumu”) (1). Paziņojumam ir pievienots priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai, ar ko nosaka pamatu inteliģento transporta sistēmu ieviešanai autotransporta jomā un saskarnēm ar citiem transporta veidiem (“priekšlikums”) (2). Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 28. panta 2. punktu paziņojumu un pievienoto priekšlikumu nosūtīja EDAU, lai saņemtu atzinumu (3).

| 2. | EDAU pauž gandarījumu par to, ka viņam lūdz padomu, un iesaka uz to atsaukties ierosinātā tiesību akta apsvērumos, kā ir darīts vairākos citos tiesību aktos, par ko saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001 ir lūgts EDAU atzinums. |
| --- | --- |

2.

EDAU pauž gandarījumu par to, ka viņam lūdz padomu, un iesaka uz to atsaukties ierosinātā tiesību akta apsvērumos, kā ir darīts vairākos citos tiesību aktos, par ko saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001 ir lūgts EDAU atzinums.

I.1.   Komisijas paziņojums par rīcības plānu Eiropā ieviest inteliģentas transporta sistēmas

| 3. | “Inteliģentas transporta sistēmas” (“Intelligent Transport Systems – ITS”) ir progresīvas lietojumprogrammas, kas izmanto informācijas un saziņas tehnoloģijas (Information and Communication Technologies – ICT), kas ir iestrādātas dažādos transporta veidos, lai tie varētu savstarpēji mijdarboties. Autotransporta jomā ITS dažādiem lietotājiem, piemēram, ceļotājiem, autotransporta infrastruktūru lietotājiem un apsaimniekotājiem, autoparku un glābšanas dienestu vadītājiem dos novatoriskus dažādu transporta veidu un satiksmes vadības pakalpojumus. |
| --- | --- |

3.

“Inteliģentas transporta sistēmas” (“Intelligent Transport Systems – ITS”) ir progresīvas lietojumprogrammas, kas izmanto informācijas un saziņas tehnoloģijas (Information and Communication Technologies – ICT), kas ir iestrādātas dažādos transporta veidos, lai tie varētu savstarpēji mijdarboties. Autotransporta jomā ITS dažādiem lietotājiem, piemēram, ceļotājiem, autotransporta infrastruktūru lietotājiem un apsaimniekotājiem, autoparku un glābšanas dienestu vadītājiem dos novatoriskus dažādu transporta veidu un satiksmes vadības pakalpojumus.

| 4. | Ņemot vērā aizvien plašāku ITS ieviešanu dažādos Eiropas Savienības transporta veidos (4), Komisija ir pieņēmusi rīcības plānu paātrināt ITS lietojumprogrammu un pakalpojumu ieviešanu un lietojumu autotransporta jomā. Plānā ir paredzēts nodrošināt to mijdarbību ar citiem transporta veidiem, atvieglinot multimodālu pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu. Viendabīga ITS ieviešana Eiropā palīdzēs dažādiem Kopienas mērķiem, tostarp transporta efektivitātei, nekaitēs apkārtējai videi, veicinās transporta drošumu un drošību, un palīdzēs ES iekšējam tirgum un konkurētspējai. Ņemot vērā to, cik dažādi ir ITS izvēršanas mērķi, paziņojumā ir ieskicētas sešas prioritāras darbības jomas laikā no 2009. līdz 2014. gadam. Lai plānu īstenotu, Komisija ierosina tiesisko regulējumu ES mērogā noteikt ar direktīvu, kurā būtu definēti vairāki pasākumi izvēlētajās prioritārās jomās. |
| --- | --- |

4.

Ņemot vērā aizvien plašāku ITS ieviešanu dažādos Eiropas Savienības transporta veidos (4), Komisija ir pieņēmusi rīcības plānu paātrināt ITS lietojumprogrammu un pakalpojumu ieviešanu un lietojumu autotransporta jomā. Plānā ir paredzēts nodrošināt to mijdarbību ar citiem transporta veidiem, atvieglinot multimodālu pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu. Viendabīga ITS ieviešana Eiropā palīdzēs dažādiem Kopienas mērķiem, tostarp transporta efektivitātei, nekaitēs apkārtējai videi, veicinās transporta drošumu un drošību, un palīdzēs ES iekšējam tirgum un konkurētspējai. Ņemot vērā to, cik dažādi ir ITS izvēršanas mērķi, paziņojumā ir ieskicētas sešas prioritāras darbības jomas laikā no 2009. līdz 2014. gadam. Lai plānu īstenotu, Komisija ierosina tiesisko regulējumu ES mērogā noteikt ar direktīvu, kurā būtu definēti vairāki pasākumi izvēlētajās prioritārās jomās.

I.2.   Priekšlikums direktīvai, ar ko nosaka pamatu inteliģento transporta sistēmu ieviešanai autotransporta jomāun saskarnēm ar citiem transporta veidiem

| 5. | Ierosinātajā tiesību aktā ir ieskicēta ITS lietojumprogrammu pārvalstiskas ieviešanas sistēma, ar ko ir iecerēts atvieglināt saskaņotu pārrobežu pakalpojumu sniegšanu, it īpaši satiksmes un ceļojumu informācijas un satiksmes vadības ziņā. Tajā paredzēts dalībvalstīm veikt vairākus tehniskus pasākumus, lai lietotājiem, valstu iestādēm, attiecīgām ieinteresētām pusēm un ITS pakalpojumu sniedzējiem atvieglinātu savstarpēju datu apmaiņu, un transportlīdzekļos un ceļu infrastruktūrā integrētu ar drošību un drošumu saistītas ITS sistēmas. ITS lietojumprogrammu un sistēmu tehniskās specifikācijas četrās rīcības plānā uzskaitītajās prioritārajās jomās (5) definēs, izmantojot komitoloģijas procedūru (6), kuru pamatelementi ir precizēti II pielikumā. Konkrēti mērķi, kam minētajās jomās izmantos ITS, tomēr nav skaidri. Turklāt ITS ieviešana var aptvert daudz vairāk jomu par četrām sākotnēji izvēlētajām, kurām izstrādāja tehniskās specifikācijas. Kaut gan priekšlikumā galvenokārt ir runa par iecerēto ITS lietojumprogrammu un pakalpojumu ieviešanu, iespēju robežās tas aptvers minētajā jomā jau esošas vai topošas tehnoloģijas (piemēram, eCall (emergency call – ārkārtas izsaukumu tehnoloģiju), eToll (electronic toll service – elektroniskas ceļu nodevu iekasēšanas tehnoloģiju), u. c.). |
| --- | --- |

5.

Ierosinātajā tiesību aktā ir ieskicēta ITS lietojumprogrammu pārvalstiskas ieviešanas sistēma, ar ko ir iecerēts atvieglināt saskaņotu pārrobežu pakalpojumu sniegšanu, it īpaši satiksmes un ceļojumu informācijas un satiksmes vadības ziņā. Tajā paredzēts dalībvalstīm veikt vairākus tehniskus pasākumus, lai lietotājiem, valstu iestādēm, attiecīgām ieinteresētām pusēm un ITS pakalpojumu sniedzējiem atvieglinātu savstarpēju datu apmaiņu, un transportlīdzekļos un ceļu infrastruktūrā integrētu ar drošību un drošumu saistītas ITS sistēmas. ITS lietojumprogrammu un sistēmu tehniskās specifikācijas četrās rīcības plānā uzskaitītajās prioritārajās jomās (5) definēs, izmantojot komitoloģijas procedūru (6), kuru pamatelementi ir precizēti II pielikumā. Konkrēti mērķi, kam minētajās jomās izmantos ITS, tomēr nav skaidri. Turklāt ITS ieviešana var aptvert daudz vairāk jomu par četrām sākotnēji izvēlētajām, kurām izstrādāja tehniskās specifikācijas. Kaut gan priekšlikumā galvenokārt ir runa par iecerēto ITS lietojumprogrammu un pakalpojumu ieviešanu, iespēju robežās tas aptvers minētajā jomā jau esošas vai topošas tehnoloģijas (piemēram, eCall (emergency call – ārkārtas izsaukumu tehnoloģiju), eToll (electronic toll service – elektroniskas ceļu nodevu iekasēšanas tehnoloģiju), u. c.).

| 6. | Priekšlikums ir nosūtīts Eiropas Parlamentam, kas 2009. gada 23. aprīlī ir pieņēmis nostāju pirmā lasījumā (7). Atbildot uz Padomes 2009. gada 29. janvāra lūgumu sniegt konsultāciju, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 2009. gada 13. maijā ir pieņēmusi atzinumu par priekšlikumu (8). |
| --- | --- |

6.

Priekšlikums ir nosūtīts Eiropas Parlamentam, kas 2009. gada 23. aprīlī ir pieņēmis nostāju pirmā lasījumā (7). Atbildot uz Padomes 2009. gada 29. janvāra lūgumu sniegt konsultāciju, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 2009. gada 13. maijā ir pieņēmusi atzinumu par priekšlikumu (8).

I.3.   Atzinuma pamatdoma

| 7. | EDAU ir gandarīts par konsultāciju saistībā ar Komisijas ierosināto ITS ieviešanas plānu. Nav pirmā reize, kad EDAU sastopas ar sarežģījumiem ITS rīcības plānā. EDAU ir nācis klajā ar atzinumu par Komisijas ierosinājumu satiksmes drošuma jomā (9) atvieglināt noteikumu pārrobežu izpildi un ir palīdzējis 29. panta darba grupai strādāt ar darba dokumentu par eCall (emergency call – ārkārtas izsaukumiem) (10). |
| --- | --- |

7.

EDAU ir gandarīts par konsultāciju saistībā ar Komisijas ierosināto ITS ieviešanas plānu. Nav pirmā reize, kad EDAU sastopas ar sarežģījumiem ITS rīcības plānā. EDAU ir nācis klajā ar atzinumu par Komisijas ierosinājumu satiksmes drošuma jomā (9) atvieglināt noteikumu pārrobežu izpildi un ir palīdzējis 29. panta darba grupai strādāt ar darba dokumentu par eCall (emergency call – ārkārtas izsaukumiem) (10).

| 8. | Inteliģentu transporta sistēmu pamatā ir daudzu dažādu, gan no valstu, gan privātiem avotiem iegūtu datu vākšana, apstrāde un apmaiņa – minētajās sistēmās datus izmanto intensīvi. Izvēršot ITS, lielā mērā izmantos ģeolokalizācijas (geolocalisation) tehnoloģijas, piemēram, pozicionēšanu, izmantojot satelītus, un bezkontaktu tehnoloģijas, piemēram, RFID, kas atvieglinās dažādu brīvi pieejamu un/vai maksas pakalpojumu sniegšanu atkarībā no atrašanās vietas (piem., sniegs reāllaika satiksmes informāciju, eKravas transporta informāciju (eFreight), eCall, eToll, rezervēs stāvvietu, utt.). Daļa informācijas, ko apstrādās ar ITS, būs apkopota – piemēram, par satiksmi, nelaimes gadījumiem un dažādām iespējām – un neattieksies uz kādu konkrētu personu, bet cita informācija būs saistīta ar konkrētiem, identificētiem vai identificējamiem cilvēkiem, un tālab ir atzīstama par personas datiem Direktīvas 95/46/EK 2.a panta nozīmē. |
| --- | --- |

8.

Inteliģentu transporta sistēmu pamatā ir daudzu dažādu, gan no valstu, gan privātiem avotiem iegūtu datu vākšana, apstrāde un apmaiņa – minētajās sistēmās datus izmanto intensīvi. Izvēršot ITS, lielā mērā izmantos ģeolokalizācijas (geolocalisation) tehnoloģijas, piemēram, pozicionēšanu, izmantojot satelītus, un bezkontaktu tehnoloģijas, piemēram, RFID, kas atvieglinās dažādu brīvi pieejamu un/vai maksas pakalpojumu sniegšanu atkarībā no atrašanās vietas (piem., sniegs reāllaika satiksmes informāciju, eKravas transporta informāciju (eFreight), eCall, eToll, rezervēs stāvvietu, utt.). Daļa informācijas, ko apstrādās ar ITS, būs apkopota – piemēram, par satiksmi, nelaimes gadījumiem un dažādām iespējām – un neattieksies uz kādu konkrētu personu, bet cita informācija būs saistīta ar konkrētiem, identificētiem vai identificējamiem cilvēkiem, un tālab ir atzīstama par personas datiem Direktīvas 95/46/EK 2.a panta nozīmē.

| 9. | EDAU uzskata, ka ir būtiski, lai iecerētās ITS ieviešanas darbības saskanētu ar esošo tiesisko regulējumu, kas ir citēts priekšlikumā, it īpaši Direktīvā 95/46/EK par datu aizsardzību (11) un Direktīvā 2002/58/EK par e-privātumu (12). |
| --- | --- |

9.

EDAU uzskata, ka ir būtiski, lai iecerētās ITS ieviešanas darbības saskanētu ar esošo tiesisko regulējumu, kas ir citēts priekšlikumā, it īpaši Direktīvā 95/46/EK par datu aizsardzību (11) un Direktīvā 2002/58/EK par e-privātumu (12).

| 10. | Komisija ir apzinājusi neatrisinātas privātuma un datu aizsardzības problēmas kā vienu no galveniem šķēršļiem ITS veicināšanā. Atzinumā šie jautājumi būs aplūkoti šādi:






  — | II nodaļā Komisijas ierosinātais tiesiskais regulējums, kā ieviest ITS, būs analizēts no datu aizsardzības perspektīvas, |
| --- | --- | --- |

10.

Komisija ir apzinājusi neatrisinātas privātuma un datu aizsardzības problēmas kā vienu no galveniem šķēršļiem ITS veicināšanā. Atzinumā šie jautājumi būs aplūkoti šādi:

—

II nodaļā Komisijas ierosinātais tiesiskais regulējums, kā ieviest ITS, būs analizēts no datu aizsardzības perspektīvas,

| — | III nodaļā būs izgaismotas datu aizsardzības problēmas, kam turpmāk būtu jāpievēršas, lai pareizi ieviestu ITS






  — | pirmajā punktā būs uzsvērta vajadzība pēc “integrētas privātās dzīves aizsardzības (“privacy by design”)”, izstrādājot ITS, un turpināts ieskicēt svarīgas problēmas, kam jābūt atrisinātām, izstrādājot ITS lietojumprogrammas un datu apstrādes sistēmas, |
| --- | --- | --- |

—

III nodaļā būs izgaismotas datu aizsardzības problēmas, kam turpmāk būtu jāpievēršas, lai pareizi ieviestu ITS

—

pirmajā punktā būs uzsvērta vajadzība pēc “integrētas privātās dzīves aizsardzības (“privacy by design”)”, izstrādājot ITS, un turpināts ieskicēt svarīgas problēmas, kam jābūt atrisinātām, izstrādājot ITS lietojumprogrammas un datu apstrādes sistēmas,

| — | otrajā punktā uzmanība būs pievērsta dažiem privātuma apsvērumiem, ar ko būs jādarbojas arī turpmāk, lai varētu sniegt ITS pakalpojumus. |
| --- | --- |

—

otrajā punktā uzmanība būs pievērsta dažiem privātuma apsvērumiem, ar ko būs jādarbojas arī turpmāk, lai varētu sniegt ITS pakalpojumus.

II.   ITS IZVĒRŠANAI IEROSINĀTĀ TIESISKĀ REGULĒJUMA ANALĪZE

| 11. | Komisijas direktīvas priekšlikumā ir divi noteikumi (9. apsvērums un 6. pants), kuros ir runa par privātumu, drošību un atkārtotu informācijas lietojumu. Komisijas priekšlikuma 6. panta 1. punktā ir prasīts, lai ITS darbības notiktu, ievērojot datu aizsardzības noteikumus, kas, inter alia, ir ietverti Direktīvā 95/46/EK un 2002/58/EK. Komisijas priekšlikuma 6. panta 2. punktā ir paredzēti konkrēti datu aizsardzības pasākumi, galvenokārt no drošības viedokļa – priekšlikuma 6. panta 2. punktā ir teikts, ka “dalībvalstis nodrošina ITS datu un ierakstu aizsardzību pret ļaunprātīgu izmantojumu, arī pret nelikumīgu piekļuvi, sagrozīšanu vai nozaudēšanu”. Visbeidzot, Komisijas priekšlikuma 6. panta 3. punktā ir paredzēts piemērot Direktīvu 2003/98/EK. |
| --- | --- |

11.

Komisijas direktīvas priekšlikumā ir divi noteikumi (9. apsvērums un 6. pants), kuros ir runa par privātumu, drošību un atkārtotu informācijas lietojumu. Komisijas priekšlikuma 6. panta 1. punktā ir prasīts, lai ITS darbības notiktu, ievērojot datu aizsardzības noteikumus, kas, inter alia, ir ietverti Direktīvā 95/46/EK un 2002/58/EK. Komisijas priekšlikuma 6. panta 2. punktā ir paredzēti konkrēti datu aizsardzības pasākumi, galvenokārt no drošības viedokļa – priekšlikuma 6. panta 2. punktā ir teikts, ka “dalībvalstis nodrošina ITS datu un ierakstu aizsardzību pret ļaunprātīgu izmantojumu, arī pret nelikumīgu piekļuvi, sagrozīšanu vai nozaudēšanu”. Visbeidzot, Komisijas priekšlikuma 6. panta 3. punktā ir paredzēts piemērot Direktīvu 2003/98/EK.

| 12. | Eiropas Parlaments pirmā lasījumā ir ierosinājis 6. panta grozījumus. Konkrēti, 6. panta 1. punktā ir iekļauti trīs jauni punkti, kas attiecas uz vajadzības gadījumā lietotiem anonīmiem datiem, uz diskrētu datu apstrādi, ko veic tikai tad, kad datu subjekts ir saņēmis informāciju par datu apstrādi un piekritis, ka to veic, un uz garantijām, ka personas datus apstrādā tikai tiktāl, “ciktāl datu apstrāde ir vajadzīga ITS lietojumprogrammām un/vai pakalpojumiem”. Turklāt 6. panta 2. punktā ir izdarīti grozījumi, piebilstot, ka ITS datus un ierakstus “nedrīkst izmantot citiem kā vien direktīvā minētajiem mērķiem”. |
| --- | --- |

12.

Eiropas Parlaments pirmā lasījumā ir ierosinājis 6. panta grozījumus. Konkrēti, 6. panta 1. punktā ir iekļauti trīs jauni punkti, kas attiecas uz vajadzības gadījumā lietotiem anonīmiem datiem, uz diskrētu datu apstrādi, ko veic tikai tad, kad datu subjekts ir saņēmis informāciju par datu apstrādi un piekritis, ka to veic, un uz garantijām, ka personas datus apstrādā tikai tiktāl, “ciktāl datu apstrāde ir vajadzīga ITS lietojumprogrammām un/vai pakalpojumiem”. Turklāt 6. panta 2. punktā ir izdarīti grozījumi, piebilstot, ka ITS datus un ierakstus “nedrīkst izmantot citiem kā vien direktīvā minētajiem mērķiem”.

| 13. | EDAU ir gandarīts, ka datu aizsardzība ir ņemta vērā, izstrādājot tiesību akta priekšlikumu – un ka tā ir izvirzīta par vispārēju priekšnosacījumu, lai Eiropā pareizi ieviestu ITS. EDAU apzinās, ka ES mērogā ir vajadzīga viendabīga, saskaņota datu apstrāde, lai visā Eiropā nodrošinātu ITS lietojumprogrammu un pakalpojumu spēju darboties. |
| --- | --- |

13.

EDAU ir gandarīts, ka datu aizsardzība ir ņemta vērā, izstrādājot tiesību akta priekšlikumu – un ka tā ir izvirzīta par vispārēju priekšnosacījumu, lai Eiropā pareizi ieviestu ITS. EDAU apzinās, ka ES mērogā ir vajadzīga viendabīga, saskaņota datu apstrāde, lai visā Eiropā nodrošinātu ITS lietojumprogrammu un pakalpojumu spēju darboties.

| 14. | Tomēr EDAU norāda, ka ierosinātais tiesiskais regulējums ir pārāk plašs un vispārīgs, lai pienācīgi risinātu privātuma un datu aizsardzības problēmas, ko rada ITS ieviešana dalībvalstīs. Nav skaidrs, kad ITS pakalpojumi liks vākt un apstrādāt personas datus, kādām konkrētām vajadzībām tos apstrādās, kā arī – kāds juridisks pamats attaisnos datu apstrādi. Turklāt, ieviešot ITS, atrašanās vietas noteikšanas tehnoloģiju lietojums palielina iespējamību, ka izstrādātie pakalpojumi iejauksies privātā dzīvē, ja tie liks vākt personas datus un apmainīties ar tiem. Vēl vairāk, priekšlikumā nav skaidri izklāstīti dažādo ITS ieviešanas ķēdē iesaistīto operatoru uzdevumi un pienākumi, un ir grūti saprast, kādi operatori būs datu kontrolieri, un tātad atbildēs (13) par datu aizsardzības pienākumu ievērošanu. Ja visus šos jautājumus skaidri nenoteiks tiesību aktā, ITS operatori sastapsies ar ievērojamiem sarežģījumiem, jo galu galā viņi atbildēs par ierosinātajā direktīvā izklāstīto pasākumu piemērošanu. |
| --- | --- |

14.

Tomēr EDAU norāda, ka ierosinātais tiesiskais regulējums ir pārāk plašs un vispārīgs, lai pienācīgi risinātu privātuma un datu aizsardzības problēmas, ko rada ITS ieviešana dalībvalstīs. Nav skaidrs, kad ITS pakalpojumi liks vākt un apstrādāt personas datus, kādām konkrētām vajadzībām tos apstrādās, kā arī – kāds juridisks pamats attaisnos datu apstrādi. Turklāt, ieviešot ITS, atrašanās vietas noteikšanas tehnoloģiju lietojums palielina iespējamību, ka izstrādātie pakalpojumi iejauksies privātā dzīvē, ja tie liks vākt personas datus un apmainīties ar tiem. Vēl vairāk, priekšlikumā nav skaidri izklāstīti dažādo ITS ieviešanas ķēdē iesaistīto operatoru uzdevumi un pienākumi, un ir grūti saprast, kādi operatori būs datu kontrolieri, un tātad atbildēs (13) par datu aizsardzības pienākumu ievērošanu. Ja visus šos jautājumus skaidri nenoteiks tiesību aktā, ITS operatori sastapsies ar ievērojamiem sarežģījumiem, jo galu galā viņi atbildēs par ierosinātajā direktīvā izklāstīto pasākumu piemērošanu.

| 15. | Tālab pastāv iespējamība, ka nepietiekami skaidrs ierosinātais tiesiskais regulējums liks Eiropā dažādi īstenot ITS, un tas nevis mazinās dalībvalstu atšķirības, bet, gluži otrādi, tas izraisīs nopietnas neskaidrības, fragmentāciju un nekonsekvences, jo Eiropā pastāvēs dažādu līmeņu datu aizsardzība. Tas var izraisīt arī būtiskāko datu aizsardzības drošības elementu neievērošanu. EDAU uzsver vajadzību turpmāk ES mērogā saskaņot minētos jautājumus. EDAU še ierosinās grozīt ierosināto tiesisko regulējumu no datu aizsardzības viedokļa. Viņš stingri iesaka Eiropas Parlamentam un Padomei priekšlikumā iekļaut ierosinātos grozījumus, kā arī, kur tas iespējams, papildu noteikumus, lai padarītu skaidrākas neatrisinātās problēmas (piemēram, definētu, kas ir ITS darbību veicēji, un kādi ir viņu pienākumi, kā ieviest saskaņotus ITS pakalpojumu sniegšanas līgumus, utt.). Viņš arī uzsver, ka dalībvalstis būs atbildīgas arī par direktīvas pareizu īstenošanu, lai operatori varētu izstrādāt sistēmas un pakalpojumus, kas visā Eiropā datiem nodrošina attiecīga līmeņa aizsardzību. |
| --- | --- |

15.

Tālab pastāv iespējamība, ka nepietiekami skaidrs ierosinātais tiesiskais regulējums liks Eiropā dažādi īstenot ITS, un tas nevis mazinās dalībvalstu atšķirības, bet, gluži otrādi, tas izraisīs nopietnas neskaidrības, fragmentāciju un nekonsekvences, jo Eiropā pastāvēs dažādu līmeņu datu aizsardzība. Tas var izraisīt arī būtiskāko datu aizsardzības drošības elementu neievērošanu. EDAU uzsver vajadzību turpmāk ES mērogā saskaņot minētos jautājumus. EDAU še ierosinās grozīt ierosināto tiesisko regulējumu no datu aizsardzības viedokļa. Viņš stingri iesaka Eiropas Parlamentam un Padomei priekšlikumā iekļaut ierosinātos grozījumus, kā arī, kur tas iespējams, papildu noteikumus, lai padarītu skaidrākas neatrisinātās problēmas (piemēram, definētu, kas ir ITS darbību veicēji, un kādi ir viņu pienākumi, kā ieviest saskaņotus ITS pakalpojumu sniegšanas līgumus, utt.). Viņš arī uzsver, ka dalībvalstis būs atbildīgas arī par direktīvas pareizu īstenošanu, lai operatori varētu izstrādāt sistēmas un pakalpojumus, kas visā Eiropā datiem nodrošina attiecīga līmeņa aizsardzību.

II.1.   Datu apstrādei ir jābalstās uz attiecīgu juridisku pamatu

| 16. | Pēc tam, kad ITS iekārtas būs integrētas transportlīdzekļos, nav skaidrs, kad sāksies personas datu apstrāde un ar kādu juridisku pamatojumu tā notiks. Operatori datu apstrādei var izmantot dažādus juridiskus pamatojumus, inter alia, lietotāju skaidru piekrišanu, līgumu vai juridisku pienākumu, ko datu kontrolieri ievēros. Ir jāsaskaņo datu apstrādes juridiskais pamats, uz kā ar ITS starpniecību notiks datu apstrāde, lai nodrošinātu sistēmu darbību visā Eiropā, un lai lietotāji neciestu no datu apstrādes atšķirībām katrā ES valstī. |
| --- | --- |

16.

Pēc tam, kad ITS iekārtas būs integrētas transportlīdzekļos, nav skaidrs, kad sāksies personas datu apstrāde un ar kādu juridisku pamatojumu tā notiks. Operatori datu apstrādei var izmantot dažādus juridiskus pamatojumus, inter alia, lietotāju skaidru piekrišanu, līgumu vai juridisku pienākumu, ko datu kontrolieri ievēros. Ir jāsaskaņo datu apstrādes juridiskais pamats, uz kā ar ITS starpniecību notiks datu apstrāde, lai nodrošinātu sistēmu darbību visā Eiropā, un lai lietotāji neciestu no datu apstrādes atšķirībām katrā ES valstī.

| 17. | Vairākos gadījumos ITS sistēmas transportlīdzekļos jau automātiski būs integrētas. Tas īpaši attiecas uz ITS sistēmām, kas ir saistītas ar drošību un drošumu, un kam saskaņā ar priekšlikumu ir jābūt iestrādātām transportlīdzekļos. Priekšlikumā tomēr nav definēts, kas ir “ar drošību un drošumu saistītas ITS sistēmas”, un tajā vajadzētu labāk paskaidrot, kas ir konkrētās ITS lietojumprogrammas un sistēmas, kam jābūt iestrādātām transportlīdzekļos. Turklāt būtu skaidri jānosaka, vai lietotāji brīvprātīgi vai obligāti iedarbinās un lietos ierīces. Iespēja izvēlēties obligātu datu apstrādi būtu jāparedz tikai konkrētiem mērķiem, neaizmirstot nenoraidāmus likumīgus iemeslus (piem., preču izsekošanu kravas transporta satiksmes regulācijā) un attiecīgus ar konkrētiem cilvēkiem saistītu datu apstrādes drošības elementus. Ja ITS lietojumu izvēlas brīvprātīgi, būtu jāīsteno attiecīgi drošības elementi, lai novērstu stāvokli, ka vien tāpēc, ka sistēmas transportlīdzekļos būtu uzstādītas, uzskatītu, ka lietotāji ir automātiski piekrituši tās lietot. |
| --- | --- |

17.

Vairākos gadījumos ITS sistēmas transportlīdzekļos jau automātiski būs integrētas. Tas īpaši attiecas uz ITS sistēmām, kas ir saistītas ar drošību un drošumu, un kam saskaņā ar priekšlikumu ir jābūt iestrādātām transportlīdzekļos. Priekšlikumā tomēr nav definēts, kas ir “ar drošību un drošumu saistītas ITS sistēmas”, un tajā vajadzētu labāk paskaidrot, kas ir konkrētās ITS lietojumprogrammas un sistēmas, kam jābūt iestrādātām transportlīdzekļos. Turklāt būtu skaidri jānosaka, vai lietotāji brīvprātīgi vai obligāti iedarbinās un lietos ierīces. Iespēja izvēlēties obligātu datu apstrādi būtu jāparedz tikai konkrētiem mērķiem, neaizmirstot nenoraidāmus likumīgus iemeslus (piem., preču izsekošanu kravas transporta satiksmes regulācijā) un attiecīgus ar konkrētiem cilvēkiem saistītu datu apstrādes drošības elementus. Ja ITS lietojumu izvēlas brīvprātīgi, būtu jāīsteno attiecīgi drošības elementi, lai novērstu stāvokli, ka vien tāpēc, ka sistēmas transportlīdzekļos būtu uzstādītas, uzskatītu, ka lietotāji ir automātiski piekrituši tās lietot.

| 18. | EDAU dod priekšroku tam, ka ITS pakalpojumus sniedz pēc brīvprātīgas izvēles. Tas nozīmē, ka lietotājiem ir jāvar brīvi piekrist sistēmu lietojumam un konkrētiem mērķiem, kam to lietos. Ja sniegtie pakalpojumi izmanto atrašanās vietas datus, lietotājiem ir jāsaņem attiecīga informācija (konkrēti saskaņā ar Direktīvas 2002/58/EK 9. pantu), un viņiem ir jāvar piekrišanu atsaukt. Praksē tas prasa, lai būtu ieviesta iespēja viegli izslēgt ierīci un/vai funkciju, neradot lietotājiem tehniskus vai finanšu sarežģījumus (14), ja kāds lietotājs vairs negribētu lietot sistēmu un/vai konkrētu funkciju. Būtu jāīsteno papildu drošības elementi, lai lietotājus nediskriminētu, ja viņi atteiktos lietot kādus pakalpojumus. |
| --- | --- |

18.

EDAU dod priekšroku tam, ka ITS pakalpojumus sniedz pēc brīvprātīgas izvēles. Tas nozīmē, ka lietotājiem ir jāvar brīvi piekrist sistēmu lietojumam un konkrētiem mērķiem, kam to lietos. Ja sniegtie pakalpojumi izmanto atrašanās vietas datus, lietotājiem ir jāsaņem attiecīga informācija (konkrēti saskaņā ar Direktīvas 2002/58/EK 9. pantu), un viņiem ir jāvar piekrišanu atsaukt. Praksē tas prasa, lai būtu ieviesta iespēja viegli izslēgt ierīci un/vai funkciju, neradot lietotājiem tehniskus vai finanšu sarežģījumus (14), ja kāds lietotājs vairs negribētu lietot sistēmu un/vai konkrētu funkciju. Būtu jāīsteno papildu drošības elementi, lai lietotājus nediskriminētu, ja viņi atteiktos lietot kādus pakalpojumus.

| 19. | Gadījumos, ja dažas datu apstrādes darbības būtu obligātas, bet citas notiktu ar lietotāju piekrišanu, jānodrošina pārskatāmība par dažādām veiktām datu apstrādes operācijām, attiecīgi informējot lietotājus par to, vai katra konkrētā datu apstrāde ir obligāta un/vai brīvprātīga, un par konkrētās datu apstrādes mērogiem. Turklāt būs svarīgi īstenot attiecīgus drošības aizsargelementus, lai datus nevāktu un neapstrādātu, pārsniedzot likumīgi nospraustas robežas un/vai tādas, kam lietotāji ir brīvprātīgi piekrituši. |
| --- | --- |

19.

Gadījumos, ja dažas datu apstrādes darbības būtu obligātas, bet citas notiktu ar lietotāju piekrišanu, jānodrošina pārskatāmība par dažādām veiktām datu apstrādes operācijām, attiecīgi informējot lietotājus par to, vai katra konkrētā datu apstrāde ir obligāta un/vai brīvprātīga, un par konkrētās datu apstrādes mērogiem. Turklāt būs svarīgi īstenot attiecīgus drošības aizsargelementus, lai datus nevāktu un neapstrādātu, pārsniedzot likumīgi nospraustas robežas un/vai tādas, kam lietotāji ir brīvprātīgi piekrituši.

| 20. | Neaizmirstot ITS pakalpojumu pārvalstiskumu, EDAU iesaka arī izstrādāt Eiropas mēroga standartlīgumus, lai nodrošinātu, ka ar ITS starpniecību sniegtie pakalpojumi visā Eiropā dotu vienādu datu aizsardzības drošību, un it īpaši – lai pietiekami skaidra būtu lietotājiem sniegtā informācija par konkrētām izmantotām funkcijām, konkrētu tehnoloģiju lietojuma sekām datu aizsardzībā, un to, kā viņi var īstenot tiesības. Pievienojot jaunas funkcijas, pakalpojumu sniedzējiem būtu jāveic turpmāki pasākumi, lai lietotājiem dotu skaidru un konkrētu informāciju par attiecīgām papildu funkcijām un attiecīgi saņemtu viņu piekrišanu lietot jaunās funkcijas. |
| --- | --- |

20.

Neaizmirstot ITS pakalpojumu pārvalstiskumu, EDAU iesaka arī izstrādāt Eiropas mēroga standartlīgumus, lai nodrošinātu, ka ar ITS starpniecību sniegtie pakalpojumi visā Eiropā dotu vienādu datu aizsardzības drošību, un it īpaši – lai pietiekami skaidra būtu lietotājiem sniegtā informācija par konkrētām izmantotām funkcijām, konkrētu tehnoloģiju lietojuma sekām datu aizsardzībā, un to, kā viņi var īstenot tiesības. Pievienojot jaunas funkcijas, pakalpojumu sniedzējiem būtu jāveic turpmāki pasākumi, lai lietotājiem dotu skaidru un konkrētu informāciju par attiecīgām papildu funkcijām un attiecīgi saņemtu viņu piekrišanu lietot jaunās funkcijas.

II.2.   Datu apstrādes mērķi un mehānismi ir jādefinē precīzāk

| 21. | EDAU norāda, ka priekšlikumā nav precīzi definēti konkrēti pakalpojumi un mērķi, kam varētu lietot ITS lietojumprogrammas, un tādējādi paveras iespēja spekulācijām. Tas ļauj praksē būt patiesi elastīgiem, bet nozīmē, ka neatrisinātās privātuma un datu aizsardzības problēmas – ko Komisija ir apzinājusi kā vienu no galveniem ITS veicināšanas šķēršļiem (skat. 10. punktu) – var arī palikt neatrisinātas un traucēt līdzsvaroti īstenot ierosinātos pasākumus. |
| --- | --- |

21.

EDAU norāda, ka priekšlikumā nav precīzi definēti konkrēti pakalpojumi un mērķi, kam varētu lietot ITS lietojumprogrammas, un tādējādi paveras iespēja spekulācijām. Tas ļauj praksē būt patiesi elastīgiem, bet nozīmē, ka neatrisinātās privātuma un datu aizsardzības problēmas – ko Komisija ir apzinājusi kā vienu no galveniem ITS veicināšanas šķēršļiem (skat. 10. punktu) – var arī palikt neatrisinātas un traucēt līdzsvaroti īstenot ierosinātos pasākumus.

| 22. | EDAU uzsver, ka ir īpaši svarīgi, lai datu apstrādes darbības, ko veic, sniedzot konkrētus ITS pakalpojumus, neveiktu tikai saskaņā ar attiecīgu juridisku pamatu, bet arī konkrētu, skaidri saprotamu un likumīgu mērķu dēļ, un lai paredzētā datu apstrāde būtu samērīga un vajadzīga minētajiem mērķiem (Direktīvas 95/46/EK 6. pants). Tālab būtu jāapsver iespējama vajadzība arī turpmāk ES mērogos pieņemt tiesību aktus par konkrētiem ITS lietojumiem, lai veicamai datu apstrādei nodrošinātu saskaņotu un pareizu juridisku pamatu un izvairītos no atšķirībām, dažādās dalībvalstīs ieviešot ITS pakalpojumus. |
| --- | --- |

22.

EDAU uzsver, ka ir īpaši svarīgi, lai datu apstrādes darbības, ko veic, sniedzot konkrētus ITS pakalpojumus, neveiktu tikai saskaņā ar attiecīgu juridisku pamatu, bet arī konkrētu, skaidri saprotamu un likumīgu mērķu dēļ, un lai paredzētā datu apstrāde būtu samērīga un vajadzīga minētajiem mērķiem (Direktīvas 95/46/EK 6. pants). Tālab būtu jāapsver iespējama vajadzība arī turpmāk ES mērogos pieņemt tiesību aktus par konkrētiem ITS lietojumiem, lai veicamai datu apstrādei nodrošinātu saskaņotu un pareizu juridisku pamatu un izvairītos no atšķirībām, dažādās dalībvalstīs ieviešot ITS pakalpojumus.

| 23. | Ierosinātajā sistēmā vēl nav pieņemts lēmums par ITS vajadzībām veiktas datu apstrādes un datu apmaiņas mehānismiem. Daudzus tehniskus parametrus, kuru izvēlei būs dažādas sekas no privātuma un datu aizsardzības viedokļa, izlems vēlākā stadijā, izmantojot komitoloģiju. Ņemot vērā konkrēto privātumam un datu aizsardzībai kā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas 8. pantā un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 7. un 8. pantā dotu pamattiesību aizsardzību, var apšaubīt, vai un ciktāl datu apstrādes darbību definīcija būtu jānosaka ar komitoloģijas procedūru. |
| --- | --- |

23.

Ierosinātajā sistēmā vēl nav pieņemts lēmums par ITS vajadzībām veiktas datu apstrādes un datu apmaiņas mehānismiem. Daudzus tehniskus parametrus, kuru izvēlei būs dažādas sekas no privātuma un datu aizsardzības viedokļa, izlems vēlākā stadijā, izmantojot komitoloģiju. Ņemot vērā konkrēto privātumam un datu aizsardzībai kā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas 8. pantā un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 7. un 8. pantā dotu pamattiesību aizsardzību, var apšaubīt, vai un ciktāl datu apstrādes darbību definīcija būtu jānosaka ar komitoloģijas procedūru.

| 24. | Demokrātiskās sabiedrībās lēmumus par būtiskiem principiem un mehānismiem, kas ietekmē pamattiesības, būtu jāpieņem saskaņā ar pilnvērtīgām likumdošanas procedūrām, pie kā pieder attiecīgas pārbaudes un līdzsvara nodrošinājums. Šajā gadījumā tas nozīmē, ka lēmumi, kas nopietni ietekmēs konkrētu cilvēku privātumu un datu aizsardzību, piemēram, obligātu datu apstrādes darbību mērķus un mehānismus, kā arī nosakot ITS ieviešanas mehānismus jaunās jomās, būtu jāpieņem Eiropas Parlamentā un Padomē, un nevis ar komitoloģijas procedūru. |
| --- | --- |

24.

Demokrātiskās sabiedrībās lēmumus par būtiskiem principiem un mehānismiem, kas ietekmē pamattiesības, būtu jāpieņem saskaņā ar pilnvērtīgām likumdošanas procedūrām, pie kā pieder attiecīgas pārbaudes un līdzsvara nodrošinājums. Šajā gadījumā tas nozīmē, ka lēmumi, kas nopietni ietekmēs konkrētu cilvēku privātumu un datu aizsardzību, piemēram, obligātu datu apstrādes darbību mērķus un mehānismus, kā arī nosakot ITS ieviešanas mehānismus jaunās jomās, būtu jāpieņem Eiropas Parlamentā un Padomē, un nevis ar komitoloģijas procedūru.

| 25. | Tādā perspektīvā EDAU stingri iesaka saskaņā ar priekšlikuma 8. pantu izveidotās komitejas darbā, kā arī nākotnes darbībās saistībā ar ITS ieviešanu vajadzības gadījumā iesaistīt 29. panta darba grupu un EDAU, lai konsultācijas notiktu pietiekami agrā stadijā, pirms izstrādāt attiecīgus pasākumus. |
| --- | --- |

25.

Tādā perspektīvā EDAU stingri iesaka saskaņā ar priekšlikuma 8. pantu izveidotās komitejas darbā, kā arī nākotnes darbībās saistībā ar ITS ieviešanu vajadzības gadījumā iesaistīt 29. panta darba grupu un EDAU, lai konsultācijas notiktu pietiekami agrā stadijā, pirms izstrādāt attiecīgus pasākumus.

| 26. | Turklāt EDAU ņem vērā grozījumus, ko Eiropas Parlaments ir pieņēmis saistībā ar priekšlikuma 6. pantu. EDAU vispirms norāda, ka grozījums, kas paredz vajadzības gadījumā atbalstīt anonīmu datu lietojumu, pēc būtības būtu ļoti apsveicams, tomēr neatrisinās visas datu aizsardzības problēmas, jo daudzi ar ITS starpniecību vāktie dati, kuros jādalās, var būt kvalificējami kā personas dati. Lai personas datu apstrāde notiktu anonīmi, būtu jāpanāk, lai neviena persona nevienā datu apstrādes stadijā – ņemot vērā visus iespējamos līdzekļus, ko loģiski varētu izmantot kāds datu kontrolieris vai cita persona – nevarētu datus saistīt ar tādiem datiem, kas attiektos uz kādu identificētu cilvēku, citādi tādi dati ir personas dati Direktīvas 95/46/EK 2.a panta nozīmē (15). Un, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta ierosinātiem grozījumiem, EDAU iesaka ierosinātā tiesību akta 6. pantu pārveidot šādi:






  — | izvērtēt personas datu apstrādes vajadzīgumu ITS sistēmā vajadzētu, ņemot vērā likumīgus un konkrētus mērķus, kāpēc datus apstrādā (saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 6. un 7. pantu). Pašu ITS lietojumprogrammu (16) darbība nevar būt likumīgs mērķis, ar ko attaisnot datu apstrādi, jo lietojumprogramma ir tikai līdzeklis, ar ko vākt datus un apmainīties ar tiem, un to lietojumam būtu obligāti jābūt vērstam uz konkrētām vajadzībām, |
| --- | --- | --- |

26.

Turklāt EDAU ņem vērā grozījumus, ko Eiropas Parlaments ir pieņēmis saistībā ar priekšlikuma 6. pantu. EDAU vispirms norāda, ka grozījums, kas paredz vajadzības gadījumā atbalstīt anonīmu datu lietojumu, pēc būtības būtu ļoti apsveicams, tomēr neatrisinās visas datu aizsardzības problēmas, jo daudzi ar ITS starpniecību vāktie dati, kuros jādalās, var būt kvalificējami kā personas dati. Lai personas datu apstrāde notiktu anonīmi, būtu jāpanāk, lai neviena persona nevienā datu apstrādes stadijā – ņemot vērā visus iespējamos līdzekļus, ko loģiski varētu izmantot kāds datu kontrolieris vai cita persona – nevarētu datus saistīt ar tādiem datiem, kas attiektos uz kādu identificētu cilvēku, citādi tādi dati ir personas dati Direktīvas 95/46/EK 2.a panta nozīmē (15). Un, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta ierosinātiem grozījumiem, EDAU iesaka ierosinātā tiesību akta 6. pantu pārveidot šādi:

—

izvērtēt personas datu apstrādes vajadzīgumu ITS sistēmā vajadzētu, ņemot vērā likumīgus un konkrētus mērķus, kāpēc datus apstrādā (saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 6. un 7. pantu). Pašu ITS lietojumprogrammu (16) darbība nevar būt likumīgs mērķis, ar ko attaisnot datu apstrādi, jo lietojumprogramma ir tikai līdzeklis, ar ko vākt datus un apmainīties ar tiem, un to lietojumam būtu obligāti jābūt vērstam uz konkrētām vajadzībām,

| — | Grozījums (17) par ITS datu un ierakstu lietojuma aizliegumu “citiem mērķiem nekā tiem, kas ir minēti šajā direktīvā” neparedz pietiekamas garantijas, it īpaši jautājumā par konkrētiem mērķiem un pakalpojumiem, kam lietos ITS, direktīvā nav skaidri un pilnībā izklāstīti. Ņemot vērā to, ka ar ITS starpniecību veiks dažādas datu apstrādes darbības ļoti dažādiem mērķiem, būtu jānodrošina, lai datu apstrādes gaitā kādam konkrētam mērķim vāktus datus neizmantotu citiem mērķiem, kas ar to nav saderīgi – tas ir paredzēts Direktīvas 95/46/EK 6. panta 1. punkta b) apakšpunktā. EDAU tālab ierosina 6. panta 2. punktā izdarīt arī tādus grozījumus, kas nodrošinātu ITS datu un ierakstu neizmatošanu “citiem mērķiem nekā tiem, kam tie ir vākti, un kas nav saderīgi ar minētajiem mērķiem”. |
| --- | --- |

—

Grozījums (17) par ITS datu un ierakstu lietojuma aizliegumu “citiem mērķiem nekā tiem, kas ir minēti šajā direktīvā” neparedz pietiekamas garantijas, it īpaši jautājumā par konkrētiem mērķiem un pakalpojumiem, kam lietos ITS, direktīvā nav skaidri un pilnībā izklāstīti. Ņemot vērā to, ka ar ITS starpniecību veiks dažādas datu apstrādes darbības ļoti dažādiem mērķiem, būtu jānodrošina, lai datu apstrādes gaitā kādam konkrētam mērķim vāktus datus neizmantotu citiem mērķiem, kas ar to nav saderīgi – tas ir paredzēts Direktīvas 95/46/EK 6. panta 1. punkta b) apakšpunktā. EDAU tālab ierosina 6. panta 2. punktā izdarīt arī tādus grozījumus, kas nodrošinātu ITS datu un ierakstu neizmatošanu “citiem mērķiem nekā tiem, kam tie ir vākti, un kas nav saderīgi ar minētajiem mērķiem”.

III.   DATU AIZSARDZĪBA INTELIĢENTĀS TRANSPORTA SISTĒMĀS

| 27. | Ir īpaši svarīgi, lai dažādu ITS jomā iesaistītu darbību veicēju uzdevumi būtu skaidri formulēti, apzinot, kas būs atbildīgs par nodrošinājumu, ka no datu aizsardzības perspektīvas sistēmas darbojas pareizi. Tālab vajadzētu vēl skaidrāk formulēt, kam būtu jāatbild par to lietojumprogrammu īstenošanu un sistēmu ieviešanu, kuru struktūru konkretizēs ar komitoloģijas starpniecību, un kas darbību veicēju ķēdē atbildēs par datu aizsardzības tiesību ievērošanu datu apstrādē (t. i., datu kontrolieri). EDAU še turpmāk uzsvērs dažus privātuma un datu aizsardzības aspektus, kam būtu jāpievēršas komitoloģijā un datu kontrolieriem, izstrādājot lietojumprogrammu un sistēmu arhitektūru. Turpinājumā viņš ieskicēs dažas datu aizsardzības problēmas, kam likumdevējiem un datu kontrolieriem ir jāpievēršas saistībā ar ITS pakalpojumu sniegšanu. |
| --- | --- |

27.

Ir īpaši svarīgi, lai dažādu ITS jomā iesaistītu darbību veicēju uzdevumi būtu skaidri formulēti, apzinot, kas būs atbildīgs par nodrošinājumu, ka no datu aizsardzības perspektīvas sistēmas darbojas pareizi. Tālab vajadzētu vēl skaidrāk formulēt, kam būtu jāatbild par to lietojumprogrammu īstenošanu un sistēmu ieviešanu, kuru struktūru konkretizēs ar komitoloģijas starpniecību, un kas darbību veicēju ķēdē atbildēs par datu aizsardzības tiesību ievērošanu datu apstrādē (t. i., datu kontrolieri). EDAU še turpmāk uzsvērs dažus privātuma un datu aizsardzības aspektus, kam būtu jāpievēršas komitoloģijā un datu kontrolieriem, izstrādājot lietojumprogrammu un sistēmu arhitektūru. Turpinājumā viņš ieskicēs dažas datu aizsardzības problēmas, kam likumdevējiem un datu kontrolieriem ir jāpievēršas saistībā ar ITS pakalpojumu sniegšanu.

III.1.   Integrēta privātās dzīves aizsardzība (“privacy by design”)

| 28. | Pareizs Direktīvā 95/46/EK izklāstīto datu aizsardzības principu piemērojums ir pamatnosacījums sekmīgai ITS ieviešanai Kopienā. Minētie principi rada sekas sistēmas arhitektūras un lietojumprogrammu izstrādē. EDAU ierosina, izstrādājot ITS, jau agrā stadijā izmantot “integrētas privātās dzīves aizsardzības” pieeju, definējot lietojumprogrammu un sistēmu arhitektūru, darbību un apsaimniekošanu. Tāda pieeja ir īpaši uzsvērta Direktīvā 1999/5/EK (18), kas attiecas uz radio un telekomunikāciju termināliekārtu izstrādi. |
| --- | --- |

28.

Pareizs Direktīvā 95/46/EK izklāstīto datu aizsardzības principu piemērojums ir pamatnosacījums sekmīgai ITS ieviešanai Kopienā. Minētie principi rada sekas sistēmas arhitektūras un lietojumprogrammu izstrādē. EDAU ierosina, izstrādājot ITS, jau agrā stadijā izmantot “integrētas privātās dzīves aizsardzības” pieeju, definējot lietojumprogrammu un sistēmu arhitektūru, darbību un apsaimniekošanu. Tāda pieeja ir īpaši uzsvērta Direktīvā 1999/5/EK (18), kas attiecas uz radio un telekomunikāciju termināliekārtu izstrādi.

| 29. | ITS lietojumprogrammas un sistēmas izstrādās vairākās stadijās, to darīs dažādi darbību veicēji, un viņiem visiem vajadzētu ievērot privātuma un datu aizsardzības prasības. Pirmām kārtām Komisija un ITS komiteja būs konkrēti atbildīga par to, lai, izmantojot komitoloģijas procedūru, definētu pasākumus, standartizācijas ierosmes, procedūras un paraugpraksi, kam būtu jāveicina integrēta privātās dzīves aizsardzība (“privacy by design”). |
| --- | --- |

29.

ITS lietojumprogrammas un sistēmas izstrādās vairākās stadijās, to darīs dažādi darbību veicēji, un viņiem visiem vajadzētu ievērot privātuma un datu aizsardzības prasības. Pirmām kārtām Komisija un ITS komiteja būs konkrēti atbildīga par to, lai, izmantojot komitoloģijas procedūru, definētu pasākumus, standartizācijas ierosmes, procedūras un paraugpraksi, kam būtu jāveicina integrēta privātās dzīves aizsardzība (“privacy by design”).

| 30. | Integrēta privātās dzīves aizsardzība (“privacy by design”) būtu jāveicina visās apstrādes stadijās, turklāt jebkādā apstrādē:






  — | privātums būtu jāņem vērā organizatoriskā līmenī, definējot visos attiecīgos datu apmaiņas punktos vajadzīgās datu apmaiņas procedūras – un tas var tieši ietekmēt to, kāda ir datu apmaiņa un ar kādiem datiem tā notiek, |
| --- | --- | --- |

30.

Integrēta privātās dzīves aizsardzība (“privacy by design”) būtu jāveicina visās apstrādes stadijās, turklāt jebkādā apstrādē:

—

privātums būtu jāņem vērā organizatoriskā līmenī, definējot visos attiecīgos datu apmaiņas punktos vajadzīgās datu apmaiņas procedūras – un tas var tieši ietekmēt to, kāda ir datu apmaiņa un ar kādiem datiem tā notiek,

| — | privātuma un drošības prasības būtu jāiestrādā standartos, paraugpraksē, tehniskās specifikācijās un sistēmās, |
| --- | --- |

—

privātuma un drošības prasības būtu jāiestrādā standartos, paraugpraksē, tehniskās specifikācijās un sistēmās,

| — | EDAU iesaka tehniskā līmenī, piemēram, ar komitoloģijas starpniecību izstrādāt labākos pieejamos paņēmienus (19) (Best Available Technique – BAT) konkrētos privātuma, datu aizsardzības un drošības jomas sektoros un/vai konkrētiem mērķiem, un dažādie drošības parametri, kas būtu jāīsteno sistēmas kalpošanas laikā, būtu jādefinē tā, lai garantētu atbilsmi ES normatīvu sistēmai. |
| --- | --- |

—

EDAU iesaka tehniskā līmenī, piemēram, ar komitoloģijas starpniecību izstrādāt labākos pieejamos paņēmienus (19) (Best Available Technique – BAT) konkrētos privātuma, datu aizsardzības un drošības jomas sektoros un/vai konkrētiem mērķiem, un dažādie drošības parametri, kas būtu jāīsteno sistēmas kalpošanas laikā, būtu jādefinē tā, lai garantētu atbilsmi ES normatīvu sistēmai.

| 31. | EDAU še turpmāk ieskicēs dažus jautājumus, kam konkrēti jāpievēršas, izstrādājot lietojumprogrammas un sistēmu arhitektūru. Tie attiecas uz savāktiem datiem, sistēmu sadarbspēju un datu drošumu. |
| --- | --- |

31.

EDAU še turpmāk ieskicēs dažus jautājumus, kam konkrēti jāpievēršas, izstrādājot lietojumprogrammas un sistēmu arhitektūru. Tie attiecas uz savāktiem datiem, sistēmu sadarbspēju un datu drošumu.

III.1.a)   Datu apjoma samazinājums un anonimitāte

| 32. | Saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 6. panta 1. punkta c) apakšpunktu vākt un apstrādāt var tikai tādus personas datus, kas ir vajadzīgi un svarīgi konkrētiem mērķiem. |
| --- | --- |

32.

Saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 6. panta 1. punkta c) apakšpunktu vākt un apstrādāt var tikai tādus personas datus, kas ir vajadzīgi un svarīgi konkrētiem mērķiem.

| 33. | EDAU uzsver to, cik svarīgi ir pareizi klasificēt ar ITS starpniecību apstrādājamo informāciju un datus, pirms izstrādāt lietojumprogrammas un sistēmas, lai izvairītos no plašas un nepareizas personas datu vākšanas. Tādā sakarā būtu jāņem vērā:






  — | datu avots (neatkarīgi no tā, vai datus saņem no atklātībā pieejama avota, telekomunikāciju pakalpojumu sniedzēja, ITS pakalpojumu sniedzēja, kāda cita operatora, kāda transportlīdzekļa, kāda transportlīdzekļa lietotāja vai cita datu subjekta), |
| --- | --- | --- |

33.

EDAU uzsver to, cik svarīgi ir pareizi klasificēt ar ITS starpniecību apstrādājamo informāciju un datus, pirms izstrādāt lietojumprogrammas un sistēmas, lai izvairītos no plašas un nepareizas personas datu vākšanas. Tādā sakarā būtu jāņem vērā:

—

datu avots (neatkarīgi no tā, vai datus saņem no atklātībā pieejama avota, telekomunikāciju pakalpojumu sniedzēja, ITS pakalpojumu sniedzēja, kāda cita operatora, kāda transportlīdzekļa, kāda transportlīdzekļa lietotāja vai cita datu subjekta),

| — | datu būtība (piem., vai tā ir apkopota informācija, anonīmi dati, personas dati, diskrēti dati), |
| --- | --- |

—

datu būtība (piem., vai tā ir apkopota informācija, anonīmi dati, personas dati, diskrēti dati),

| — | kādiem mērķiem ir paredzēts datus lietot, un |
| --- | --- |

—

kādiem mērķiem ir paredzēts datus lietot, un

| — | runājot par sadarbīgām sistēmām, būtu precīzi jānosaka, kādus datus automātiski vai piespiedu kārtā (push/pull) iegūst no transportlīdzekļiem, kādi ir dati, ar ko notiek apmaiņa ar citiem transportlīdzekļiem un/vai infrastruktūrām, un ar ko infrastruktūra apmainās ar citu infrastruktūru, un kādām vajadzībām tas notiek. |
| --- | --- |

—

runājot par sadarbīgām sistēmām, būtu precīzi jānosaka, kādus datus automātiski vai piespiedu kārtā (push/pull) iegūst no transportlīdzekļiem, kādi ir dati, ar ko notiek apmaiņa ar citiem transportlīdzekļiem un/vai infrastruktūrām, un ar ko infrastruktūra apmainās ar citu infrastruktūru, un kādām vajadzībām tas notiek.

| 34. | Atsevišķās funkcijas būtu rūpīgi jāanalizē saskaņā ar apzinātām vajadzībām, lai izvērtētu vajadzību vākt personas datus. EDAU uzsver to, cik svarīgi ir pareizi līdzsvarot datu subjektu pamattiesības ar dažādu iesaistīto darbību veicēju interesēm, un tas nozīmē, ka ir jāapstrādā tik maz personas datu, cik vien iespējams. Lietojumprogrammu un sistēmu arhitektūra pēc iespējas būtu jāizstrādā, lai vāktu tikai mērķu īstenošanai noteikti vajadzīgus personas datus. |
| --- | --- |

34.

Atsevišķās funkcijas būtu rūpīgi jāanalizē saskaņā ar apzinātām vajadzībām, lai izvērtētu vajadzību vākt personas datus. EDAU uzsver to, cik svarīgi ir pareizi līdzsvarot datu subjektu pamattiesības ar dažādu iesaistīto darbību veicēju interesēm, un tas nozīmē, ka ir jāapstrādā tik maz personas datu, cik vien iespējams. Lietojumprogrammu un sistēmu arhitektūra pēc iespējas būtu jāizstrādā, lai vāktu tikai mērķu īstenošanai noteikti vajadzīgus personas datus.

| 35. | Ja personas dati nav obligāti vai ir obligāti tikai agrā datu apstrādes stadijā, tos nevajadzētu vākt – vai tie jāpadara anonīmi cik drīz vien iespējams. Tādējādi ir īpaši svarīgi ne tikai izvērtēt to, cik ļoti ir jāvāc dati, bet arī to, cik svarīgi ir vāktos datus glabāt dažādās sistēmās. Visiem dažādajiem darbību veicējiem pakalpojumu ķēdē būtu jānosaka konkrēti personas datu glabāšanas termiņi, un tie būtu jādažādo atkarībā no datu tipa un mērķiem, kam tie ir vākti (20). Tālab, kad personas dati vairs nav jāglabā, lai sasniegtu mērķi, kam tie ir vākti vai apstrādāti, tie būtu jādara anonīmi, t. i., tiem vairs nevajadzētu būt atvedināmiem uz identificētiem vai identificējamiem indivīdiem. |
| --- | --- |

35.

Ja personas dati nav obligāti vai ir obligāti tikai agrā datu apstrādes stadijā, tos nevajadzētu vākt – vai tie jāpadara anonīmi cik drīz vien iespējams. Tādējādi ir īpaši svarīgi ne tikai izvērtēt to, cik ļoti ir jāvāc dati, bet arī to, cik svarīgi ir vāktos datus glabāt dažādās sistēmās. Visiem dažādajiem darbību veicējiem pakalpojumu ķēdē būtu jānosaka konkrēti personas datu glabāšanas termiņi, un tie būtu jādažādo atkarībā no datu tipa un mērķiem, kam tie ir vākti (20). Tālab, kad personas dati vairs nav jāglabā, lai sasniegtu mērķi, kam tie ir vākti vai apstrādāti, tie būtu jādara anonīmi, t. i., tiem vairs nevajadzētu būt atvedināmiem uz identificētiem vai identificējamiem indivīdiem.

| 36. | Sistēmu arhitektūra un datu apmaiņa procedūras būtu jāizstrādā tā, lai vajadzētu apstrādāt tik maz personas datu cik vien iespējams. Tādā sakarā būtu jāņem vērā visas datu apstrādes stadijas un visi ITS pakalpojumu ķēdes darbību veicēji. Ja arī ar dažiem datiem var dalīties un tos apstrādāt anonīmi, citus datus – pat, ja ar tiem apmainās, nevienu neidentificējot – var saistīt ar konkrētu cilvēku datiem, un tālab tie būs personas dati Direktīvas 95/46/EK 2. panta a) punkta nozīmē (21). Ņemot vērā mērķus, kam ITS lietos, šķiet grūti nodrošināt, lai lielu datu daudzumu, kas būs savākti ar ITS starpniecību, apstrādātu anonīmi, jo kādā konkrētā punktā, piemēram, sagatavojot rēķinus, būs jāuzrāda konkrētu cilvēku identitāte. Tālab būs vajadzīgi vismaz daži īpaši – tehniski, organizatoriski un juridiski – pasākumi, lai vairākās jomās nodrošinātu anonimitāti. |
| --- | --- |

36.

Sistēmu arhitektūra un datu apmaiņa procedūras būtu jāizstrādā tā, lai vajadzētu apstrādāt tik maz personas datu cik vien iespējams. Tādā sakarā būtu jāņem vērā visas datu apstrādes stadijas un visi ITS pakalpojumu ķēdes darbību veicēji. Ja arī ar dažiem datiem var dalīties un tos apstrādāt anonīmi, citus datus – pat, ja ar tiem apmainās, nevienu neidentificējot – var saistīt ar konkrētu cilvēku datiem, un tālab tie būs personas dati Direktīvas 95/46/EK 2. panta a) punkta nozīmē (21). Ņemot vērā mērķus, kam ITS lietos, šķiet grūti nodrošināt, lai lielu datu daudzumu, kas būs savākti ar ITS starpniecību, apstrādātu anonīmi, jo kādā konkrētā punktā, piemēram, sagatavojot rēķinus, būs jāuzrāda konkrētu cilvēku identitāte. Tālab būs vajadzīgi vismaz daži īpaši – tehniski, organizatoriski un juridiski – pasākumi, lai vairākās jomās nodrošinātu anonimitāti.

III.1.b)   Sadarbspēja, datu kvalitāte un to lietojuma ierobežojumi

| 37. | Lietojumprogrammu un sistēmu sadarbspēja ir sekmīgas ITS attīstības pamatelements. Notiks saskaņošana, lai lietojumprogrammās un sistēmās integrējamo saskarņu tehniskās specifikācijas definētu tā, ka tās varētu mijdarboties ar citām transporta veidosos un/vai sistēmās iestrādātām lietojumprogrammām. Kaut gan sistēmu sadarbspēja atvieglinās dažādu pakalpojumu sniegšanu un palīdzēs nodrošināt to konsekvenci visā Eiropā, tā rada vairākus apdraudējumus no datu aizsardzības viedokļa, piemēram, iespējamību, ka datus lietos nepareizi vai ļaunprātīgi. Visiem savstarpējiem datu bāzu savienojumiem būtu jānotiek, pienācīgi ievērojot datu aizsardzības principus (22) un reālus aizsardzības pasākumus (skat. arī III.1.c, iedaļu). |
| --- | --- |

37.

Lietojumprogrammu un sistēmu sadarbspēja ir sekmīgas ITS attīstības pamatelements. Notiks saskaņošana, lai lietojumprogrammās un sistēmās integrējamo saskarņu tehniskās specifikācijas definētu tā, ka tās varētu mijdarboties ar citām transporta veidosos un/vai sistēmās iestrādātām lietojumprogrammām. Kaut gan sistēmu sadarbspēja atvieglinās dažādu pakalpojumu sniegšanu un palīdzēs nodrošināt to konsekvenci visā Eiropā, tā rada vairākus apdraudējumus no datu aizsardzības viedokļa, piemēram, iespējamību, ka datus lietos nepareizi vai ļaunprātīgi. Visiem savstarpējiem datu bāzu savienojumiem būtu jānotiek, pienācīgi ievērojot datu aizsardzības principus (22) un reālus aizsardzības pasākumus (skat. arī III.1.c, iedaļu).

| 38. | Direktīvas 95/46/EK 6. panta d) punktā pasludinātais datu kvalitātes princips lietojumprogrammu un sistēmu sadarbspējas kontekstā ir īpaši svarīgs. Saskarņu izstrādes vajadzībām definējamām tehniskām specifikācijām lietojumprogrammu un sistēmu savstarpējos savienojumos būtu jānodrošina iegūstamo datu precizitāte. |
| --- | --- |

38.

Direktīvas 95/46/EK 6. panta d) punktā pasludinātais datu kvalitātes princips lietojumprogrammu un sistēmu sadarbspējas kontekstā ir īpaši svarīgs. Saskarņu izstrādes vajadzībām definējamām tehniskām specifikācijām lietojumprogrammu un sistēmu savstarpējos savienojumos būtu jānodrošina iegūstamo datu precizitāte.

| 39. | Tā kā sistēmu mijdarbība atvieglinās savstarpējus datu bāzu savienojumus un datu salāgošanu vēl citiem mērķiem, EDAU uzsver, ka visi savstarpējie savienojumi būtu jāveic uzmanīgi, ņemot vērā Direktīvas 95/46/EK 6. panta 1. punkta b) apakšpunktā formulēto lietojuma ierobežojuma principu. Īpaši svarīgi ir, lai izstrādātā ITS sistēmu arhitektūra liegtu jebkādu turpmāku datu lietojumu citiem mērķiem nekā tiem, kam tie ir vākti. Sistēmā ir jābūt iestrādātiem attiecīgiem aizsargelementiem, lai novērstu ierīču nepareizu lietojumu, datu neatļautu atklāšanu vai piekļuvi tiem, kā arī neparedzētas ierīču darbības sekas. Piemēram, būtu jāizvērš pietiekama aizsardzība, lai pārvietojamām iekārtām nepiekļūtu trešās puses, kam uz to nav tiesību, un tās neizmantotu iekārtas cilvēku identifikācijai un izsekošanai – mērķiem, kam sistēma nebūtu domāta. |
| --- | --- |

39.

Tā kā sistēmu mijdarbība atvieglinās savstarpējus datu bāzu savienojumus un datu salāgošanu vēl citiem mērķiem, EDAU uzsver, ka visi savstarpējie savienojumi būtu jāveic uzmanīgi, ņemot vērā Direktīvas 95/46/EK 6. panta 1. punkta b) apakšpunktā formulēto lietojuma ierobežojuma principu. Īpaši svarīgi ir, lai izstrādātā ITS sistēmu arhitektūra liegtu jebkādu turpmāku datu lietojumu citiem mērķiem nekā tiem, kam tie ir vākti. Sistēmā ir jābūt iestrādātiem attiecīgiem aizsargelementiem, lai novērstu ierīču nepareizu lietojumu, datu neatļautu atklāšanu vai piekļuvi tiem, kā arī neparedzētas ierīču darbības sekas. Piemēram, būtu jāizvērš pietiekama aizsardzība, lai pārvietojamām iekārtām nepiekļūtu trešās puses, kam uz to nav tiesību, un tās neizmantotu iekārtas cilvēku identifikācijai un izsekošanai – mērķiem, kam sistēma nebūtu domāta.

| 40. | Runājot par pašu savstarpējo savienojumu likumīgumu, to vajadzēs izvērtēt katrā konkrētā gadījumā, ņemot vērā tādu datu būtību, kurus, izmantojot sistēmas, dara pieejamus un ar ko apmainās, kā arī mērķus, kam tas ir paredzēts. |
| --- | --- |

40.

Runājot par pašu savstarpējo savienojumu likumīgumu, to vajadzēs izvērtēt katrā konkrētā gadījumā, ņemot vērā tādu datu būtību, kurus, izmantojot sistēmas, dara pieejamus un ar ko apmainās, kā arī mērķus, kam tas ir paredzēts.

III.1.c)   Datu drošība

| 41. | Personas datu drošums ir ITS izvēršanas pamatelements. EDAU ir gandarīts par to, ka rīcības plānā un ierosinātajā direktīvā drošība ir skaidri piesaukta. Būtu jāparedz drošība ne tikai ITS ierīces darbības laikā (transportlīdzekļos iebūvētās sistēmās un paziņojumu pārsūtīšanas protokolos), bet arī neatkarīgi no ierīces darbības – datu bāzēs, kur datus apstrādā un/vai glabā. Attiecīgas tehniskas, administratīvas un organizatoriskas prasības būtu jādefinē visām datu apstrādes stadijām, nodrošinot pienācīga līmeņa drošību saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 16. un 17. pantu (kā arī, vajadzības gadījumā, Direktīvas 2002/58/EK 4. un 5. pantu). |
| --- | --- |

41.

Personas datu drošums ir ITS izvēršanas pamatelements. EDAU ir gandarīts par to, ka rīcības plānā un ierosinātajā direktīvā drošība ir skaidri piesaukta. Būtu jāparedz drošība ne tikai ITS ierīces darbības laikā (transportlīdzekļos iebūvētās sistēmās un paziņojumu pārsūtīšanas protokolos), bet arī neatkarīgi no ierīces darbības – datu bāzēs, kur datus apstrādā un/vai glabā. Attiecīgas tehniskas, administratīvas un organizatoriskas prasības būtu jādefinē visām datu apstrādes stadijām, nodrošinot pienācīga līmeņa drošību saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 16. un 17. pantu (kā arī, vajadzības gadījumā, Direktīvas 2002/58/EK 4. un 5. pantu).

| 42. | Attiecīgi aizsargpasākumi būtu jānosaka pēc rūpīga, konkrēta izvērtējuma – kādām vajadzībām izmantos ITS, un kādi būs izmantotie datu apstrādes mehānismi. Tādā sakarā EDAU ierosina veikt privātuma un datu aizsardzības efektivitātes ekspertīzes konkrētās lietojuma jomās un/vai saistībā ar konkrētiem mērķiem (piem., ar drošību saistītās ITS sistēmās, kravas transporta satiksmes regulācijas sistēmās, utt.). Privātuma un datu aizsardzības efektivitātes ekspertīzes, kā arī labāko pieejamo privātuma un datu aizsardzības paņēmienu lietojums palīdzēs noteikt labākos aizsargpasākumus konkrētai datu apstrādei. |
| --- | --- |

42.

Attiecīgi aizsargpasākumi būtu jānosaka pēc rūpīga, konkrēta izvērtējuma – kādām vajadzībām izmantos ITS, un kādi būs izmantotie datu apstrādes mehānismi. Tādā sakarā EDAU ierosina veikt privātuma un datu aizsardzības efektivitātes ekspertīzes konkrētās lietojuma jomās un/vai saistībā ar konkrētiem mērķiem (piem., ar drošību saistītās ITS sistēmās, kravas transporta satiksmes regulācijas sistēmās, utt.). Privātuma un datu aizsardzības efektivitātes ekspertīzes, kā arī labāko pieejamo privātuma un datu aizsardzības paņēmienu lietojums palīdzēs noteikt labākos aizsargpasākumus konkrētai datu apstrādei.

III.2.   Turpmāki datu aizsardzības un privātuma apsvērumi ITS pakalpojumu sniegšanā

| 43. | Lai novērstu neatbilstības ieviestajos ITS pakalpojumos, ES mērogā ir jāveic turpmāka ITS pakalpojumu ieviešanas mehānismu saskaņošana. Tādā sakarā EDAU vēlas izcelt divas problēmas, kas noteikti prasīs rūpīgāku aplūkojumu no privātuma un datu aizsardzības viedokļa, proti:






  — | atrašanās vietas noteikšanas instrumentu lietojums, sniedzot atklātībā pieejamus un maksas pakalpojumus, prasa, lai būtu īstenoti papildu drošības elementi. Tādā sakarā īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, vai un kad ITS atrašanās vietas noteikšanas pakalpojumus izmanto privātām vajadzībām, vai profesionālām vajadzībām, un kā konkrētus cilvēkus, kas transportlīdzekļus izmanto darbam, var ietekmēt tādu sistēmu lietojums, |
| --- | --- | --- |

43.

Lai novērstu neatbilstības ieviestajos ITS pakalpojumos, ES mērogā ir jāveic turpmāka ITS pakalpojumu ieviešanas mehānismu saskaņošana. Tādā sakarā EDAU vēlas izcelt divas problēmas, kas noteikti prasīs rūpīgāku aplūkojumu no privātuma un datu aizsardzības viedokļa, proti:

—

atrašanās vietas noteikšanas instrumentu lietojums, sniedzot atklātībā pieejamus un maksas pakalpojumus, prasa, lai būtu īstenoti papildu drošības elementi. Tādā sakarā īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, vai un kad ITS atrašanās vietas noteikšanas pakalpojumus izmanto privātām vajadzībām, vai profesionālām vajadzībām, un kā konkrētus cilvēkus, kas transportlīdzekļus izmanto darbam, var ietekmēt tādu sistēmu lietojums,

| — | integrētās sistēmās īpaši svarīgi ir panākt, lai skaidri būtu formulēti dažādu ITS ieviešanā iesaistīto pušu uzdevumi un pienākumi. |
| --- | --- |

—

integrētās sistēmās īpaši svarīgi ir panākt, lai skaidri būtu formulēti dažādu ITS ieviešanā iesaistīto pušu uzdevumi un pienākumi.

III.2.a)   Atrašanās vietas noteikšanas instrumentu lietojuma drošības elementi, sniedzot ITS atrašanās vietas noteikšanas pakalpojumus

| 44. | ITS ieviešana sekmēs tādu lietojumprogrammu izstrādi, ar ko izsekot un atrast preces, un dos iespēju ieviest brīvi pieejamus un/vai maksas pakalpojumus atkarībā no atrašanās vietas. Tādos pakalpojumos izmantos tehnoloģijas piemēram, atrašanās vietas noteikšanu, izmantojot satelītus, un radiofrekvenču identifikācijas (RFID tags) marķierus (23). Ir iecerēts navigācijas, atrašanās vietas konstatācijas un izsekošanas sistēmas lietot daudzām un dažādām vajadzībām, piemēram, transportlīdzekļu un kravu pārraudzībai no attāluma (remote in-route monitoring) (piem., pārvadājot bīstamas preces vai dzīvus lopus), transportlīdzekļu pavadzīmes formējot pēc daudziem un dažādiem parametriem, arī nobrauktā attāluma un diennakts stundas (piem., ceļu lietojuma maksa datorizētās ceļu lietojuma maksas iekasēšanas sistēmās), un šoferu pārraudzībai, lai pārbaudītu, kā viņi ievēro noteikumus, piemēram, pārbaudot braukšanas ilgumu (izmantojot digitālus tahografus) un lai uzliktu sankcijas (izmantojot transportlīdzekļu elektronisku identifikāciju). |
| --- | --- |

44.

ITS ieviešana sekmēs tādu lietojumprogrammu izstrādi, ar ko izsekot un atrast preces, un dos iespēju ieviest brīvi pieejamus un/vai maksas pakalpojumus atkarībā no atrašanās vietas. Tādos pakalpojumos izmantos tehnoloģijas piemēram, atrašanās vietas noteikšanu, izmantojot satelītus, un radiofrekvenču identifikācijas (RFID tags) marķierus (23). Ir iecerēts navigācijas, atrašanās vietas konstatācijas un izsekošanas sistēmas lietot daudzām un dažādām vajadzībām, piemēram, transportlīdzekļu un kravu pārraudzībai no attāluma (remote in-route monitoring) (piem., pārvadājot bīstamas preces vai dzīvus lopus), transportlīdzekļu pavadzīmes formējot pēc daudziem un dažādiem parametriem, arī nobrauktā attāluma un diennakts stundas (piem., ceļu lietojuma maksa datorizētās ceļu lietojuma maksas iekasēšanas sistēmās), un šoferu pārraudzībai, lai pārbaudītu, kā viņi ievēro noteikumus, piemēram, pārbaudot braukšanas ilgumu (izmantojot digitālus tahografus) un lai uzliktu sankcijas (izmantojot transportlīdzekļu elektronisku identifikāciju).

| 45. | Atrašanās vietas noteikšanas tehnoloģiju lietojums ir īpaši uzbāzīgs no privātuma viedokļa, jo ļauj izsekot šoferus un vākt daudzus dažādus datus par viņu braukšanas ieradumiem. 29. panta darba grupa ir uzsvērusi (24), ka atrašanās vietas datu apstrāde ir īpaši diskrēts jautājums, kurā svarīgākā problēma skar brīvību pārvietoties anonīmi, un kas prasa īstenot konkrētus drošības elementus, lai novērstu konkrētu cilvēku novērošanu un datu nepareizu lietojumu. |
| --- | --- |

45.

Atrašanās vietas noteikšanas tehnoloģiju lietojums ir īpaši uzbāzīgs no privātuma viedokļa, jo ļauj izsekot šoferus un vākt daudzus dažādus datus par viņu braukšanas ieradumiem. 29. panta darba grupa ir uzsvērusi (24), ka atrašanās vietas datu apstrāde ir īpaši diskrēts jautājums, kurā svarīgākā problēma skar brīvību pārvietoties anonīmi, un kas prasa īstenot konkrētus drošības elementus, lai novērstu konkrētu cilvēku novērošanu un datu nepareizu lietojumu.

| 46. | EDAU uzsver, ka atrašanās vietas noteikšanas instrumentu lietojumam ir jānotiek likumīgi, t. i., ar pareiziem juridiskiem pamatiem, skaidru un likumīgu vajadzību vārdā, un samērīgi ar iecerētajiem mērķiem. Veiktās datu apstrādes likumīgums būs ļoti atkarīgs no tā, kā izmantos atrašanās vietas noteikšanas instrumentus, un kādiem mērķiem tos izmantos. 29. panta darba grupa atzinumā par ārkārtas izsaukumiem (eCall – emergency call) ir uzsvērusi, ka “no datu aizsardzības viedokļa nebūs pieļaujams, ka tādas ierīces būtu pastāvīgi pievienotas, un transportlīdzekļi tālab būtu visu laiku izsekojami, jo varētu iedarbināt eCall ierīces” (25). Tālab ir svarīgi padarīt vēl skaidrākus konkrētus nosacījumus, kādos transportlīdzekļus izsekos, un kā izsekošana ietekmēs transportlīdzekļu lietotājus. Katrā ziņā atrašanās vietas konstatācijas ierīču lietojums būtu pamatojams ar likumīgām vajadzībām (piem., preču pārvadāšanas pārraudzībai) un tam būtu stingri jāaprobežojas ar to, kas ir vajadzīgs minētajām vajadzībām. Tādējādi ir svarīgi precīzi definēt, kādus atrašanās vietas datus vāc, kur tos glabā, un cik ilgi glabā, kas ir tie, ar ko tajos dalās un kādiem mērķiem tas notiek, un veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai izvairītos no jebkāda nepareiza vai ļaunprātīga datu lietojuma. |
| --- | --- |

46.

EDAU uzsver, ka atrašanās vietas noteikšanas instrumentu lietojumam ir jānotiek likumīgi, t. i., ar pareiziem juridiskiem pamatiem, skaidru un likumīgu vajadzību vārdā, un samērīgi ar iecerētajiem mērķiem. Veiktās datu apstrādes likumīgums būs ļoti atkarīgs no tā, kā izmantos atrašanās vietas noteikšanas instrumentus, un kādiem mērķiem tos izmantos. 29. panta darba grupa atzinumā par ārkārtas izsaukumiem (eCall – emergency call) ir uzsvērusi, ka “no datu aizsardzības viedokļa nebūs pieļaujams, ka tādas ierīces būtu pastāvīgi pievienotas, un transportlīdzekļi tālab būtu visu laiku izsekojami, jo varētu iedarbināt eCall ierīces” (25). Tālab ir svarīgi padarīt vēl skaidrākus konkrētus nosacījumus, kādos transportlīdzekļus izsekos, un kā izsekošana ietekmēs transportlīdzekļu lietotājus. Katrā ziņā atrašanās vietas konstatācijas ierīču lietojums būtu pamatojams ar likumīgām vajadzībām (piem., preču pārvadāšanas pārraudzībai) un tam būtu stingri jāaprobežojas ar to, kas ir vajadzīgs minētajām vajadzībām. Tādējādi ir svarīgi precīzi definēt, kādus atrašanās vietas datus vāc, kur tos glabā, un cik ilgi glabā, kas ir tie, ar ko tajos dalās un kādiem mērķiem tas notiek, un veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai izvairītos no jebkāda nepareiza vai ļaunprātīga datu lietojuma.

| 47. | Turklāt Direktīvas 2002/58/EK 9. pantā ir stingri normēta atklātībā pieejamu komunikāciju tīklu vai atklātībā pieejamu elektronisku komunikācijas pakalpojumu lietotāju atrašanās vietas datu apstrāde. Tajā ir skaidri prasīts, lai atrašanās vietas datu apstrāde notiktu anonīmi vai arī – ar informēta iekārtu lietotāja piekrišanu. Tas nozīmē, ka lietotājiem, pirms piekrist kāda atrašanās vietas noteikšanas instrumenta lietojumam, būtu jādara zināma attiecīga informācija, tostarp atrašanās vietas datu apstrādes tips, datu apstrādes mērķi un ilgums, un tas, vai datus pārsūtīs kādai trešai pusei – tādām vajadzībām, kas sniegs pakalpojumus ar pievienotu vērtību. Ir jābūt vienkāršam bezmaksas līdzeklim, kā lietotāji varētu uz laiku atteikties no atrašanās vietas datu apstrādes, ik reizi, pievienojoties tīklam vai ik reizi, pārsūtot kādu informāciju. Atrašanās vietas datu apstrādei būtu stingri jāaprobežojas ar personām, kas darbojas saskaņā ar atklātībā pieejamā komunikācijas tīkla vai atklātībā pieejamā komunikācijas pakalpojumu sniedzēja pilnvarām – vai tās trešās puses pilnvarām, kura sniedz pakalpojumus ar pievienotu vērtību. |
| --- | --- |

47.

Turklāt Direktīvas 2002/58/EK 9. pantā ir stingri normēta atklātībā pieejamu komunikāciju tīklu vai atklātībā pieejamu elektronisku komunikācijas pakalpojumu lietotāju atrašanās vietas datu apstrāde. Tajā ir skaidri prasīts, lai atrašanās vietas datu apstrāde notiktu anonīmi vai arī – ar informēta iekārtu lietotāja piekrišanu. Tas nozīmē, ka lietotājiem, pirms piekrist kāda atrašanās vietas noteikšanas instrumenta lietojumam, būtu jādara zināma attiecīga informācija, tostarp atrašanās vietas datu apstrādes tips, datu apstrādes mērķi un ilgums, un tas, vai datus pārsūtīs kādai trešai pusei – tādām vajadzībām, kas sniegs pakalpojumus ar pievienotu vērtību. Ir jābūt vienkāršam bezmaksas līdzeklim, kā lietotāji varētu uz laiku atteikties no atrašanās vietas datu apstrādes, ik reizi, pievienojoties tīklam vai ik reizi, pārsūtot kādu informāciju. Atrašanās vietas datu apstrādei būtu stingri jāaprobežojas ar personām, kas darbojas saskaņā ar atklātībā pieejamā komunikācijas tīkla vai atklātībā pieejamā komunikācijas pakalpojumu sniedzēja pilnvarām – vai tās trešās puses pilnvarām, kura sniedz pakalpojumus ar pievienotu vērtību.

| 48. | Ir jāparedz papildu drošības elementi, ja atrašanās vietas datus vāc transportlīdzekļos, ko lieto profesionālām darbībām, novēršot to, ka atrašanās vietas tehnoloģijas lietotu, nevajadzīgi uzraugot darbiniekus. Katrā ziņā datu apstrādei būtu jāaprobežojas ar atrašanās vietas datu vākšanu darba laikā – tādējādi darbinieki varēs izslēgt atrašanās vietas noteikšanas funkciju pēc darba laika beigām un/vai lietojot transportlīdzekļus privātām vajadzībām. |
| --- | --- |

48.

Ir jāparedz papildu drošības elementi, ja atrašanās vietas datus vāc transportlīdzekļos, ko lieto profesionālām darbībām, novēršot to, ka atrašanās vietas tehnoloģijas lietotu, nevajadzīgi uzraugot darbiniekus. Katrā ziņā datu apstrādei būtu jāaprobežojas ar atrašanās vietas datu vākšanu darba laikā – tādējādi darbinieki varēs izslēgt atrašanās vietas noteikšanas funkciju pēc darba laika beigām un/vai lietojot transportlīdzekļus privātām vajadzībām.

| 49. | Pastāv iespējamība, ka trešās puses (piemēram, apdrošināšanas sabiedrības, darba devēji un tiesībaizsardzības iestādes) likumīgām un konkrētām vajadzībām prasīs piekļuvi ar navigācijas un izsekošanas sistēmām vāktiem datiem (piemēram, lai izsekotu preces, elektroniskus ceļa lietošanas nodevas maksājumus, utt.), lai tos lietotu sekundāriem mērķiem, piemēram, pārbaudītu braukšanas un atpūtas laika ilgumu vai pārliecinātos, kā ir ievēroti ceļu lietošanas noteikumi, un lai uzliktu sankcijas. Faktiski, ja piekļuve kalpo vajadzībām, kas nav saderīgas ar mērķiem, kam dati ir vākti, piekļuve tiem sekundāru vajadzību dēļ nav pieļaujama. Piekļuvi, atkāpjoties no minētā principa, var atļaut tikai, ja piekļuves nosacījumi atbilst Direktīvas 95/46/EK 13. panta stingrajām prasībām. Tālab jebkāda trešo pušu piekļuve atrašanās vietas datiem būtu jānodrošina tikai saskaņā ar tiesībām, turklāt pārskatāmi, saskaņā ar kādu juridisku pasākumu, kas nosaka attiecīgas procedūras un mehānismus, kā datiem piekļūst konkrētu vajadzību dēļ, un kas konkrētiem cilvēkiem nodrošinātu pietiekamus drošības elementus saskaņā ar vēl citiem mērķiem, kam varētu izmantot viņu datus. |
| --- | --- |

49.

Pastāv iespējamība, ka trešās puses (piemēram, apdrošināšanas sabiedrības, darba devēji un tiesībaizsardzības iestādes) likumīgām un konkrētām vajadzībām prasīs piekļuvi ar navigācijas un izsekošanas sistēmām vāktiem datiem (piemēram, lai izsekotu preces, elektroniskus ceļa lietošanas nodevas maksājumus, utt.), lai tos lietotu sekundāriem mērķiem, piemēram, pārbaudītu braukšanas un atpūtas laika ilgumu vai pārliecinātos, kā ir ievēroti ceļu lietošanas noteikumi, un lai uzliktu sankcijas. Faktiski, ja piekļuve kalpo vajadzībām, kas nav saderīgas ar mērķiem, kam dati ir vākti, piekļuve tiem sekundāru vajadzību dēļ nav pieļaujama. Piekļuvi, atkāpjoties no minētā principa, var atļaut tikai, ja piekļuves nosacījumi atbilst Direktīvas 95/46/EK 13. panta stingrajām prasībām. Tālab jebkāda trešo pušu piekļuve atrašanās vietas datiem būtu jānodrošina tikai saskaņā ar tiesībām, turklāt pārskatāmi, saskaņā ar kādu juridisku pasākumu, kas nosaka attiecīgas procedūras un mehānismus, kā datiem piekļūst konkrētu vajadzību dēļ, un kas konkrētiem cilvēkiem nodrošinātu pietiekamus drošības elementus saskaņā ar vēl citiem mērķiem, kam varētu izmantot viņu datus.

III.2.b)   ITS darbību veicēju uzdevumi un pienākumi

| 50. | Nav vēl skaidrs, kas kurā katrā datu apstrādes daļā būs datu kontrolieris. Daudzos gadījumos ITS pakalpojumu sniedzēji droši vien būs datu kontrolieri – vieni paši – un apstrādās personas datus, lai sniegtu ITS pakalpojumus – vai kopā ar kādiem – un apstrādās datus līdz ar citiem datu kontrolieriem. Katrā datu apstrādes daļā būtu skaidri jāformulē dažādi pilnvarotu, ITS darbībās iesaistītu operatoru – datu kontrolieru un datu apstrādātāju – uzdevumi un pienākumi (piem., uzdevumi un pienākumi telekomunikāciju operatoriem, kas sniedz sakaru pakalpojumus, kā arī ITS pakalpojumus). |
| --- | --- |

50.

Nav vēl skaidrs, kas kurā katrā datu apstrādes daļā būs datu kontrolieris. Daudzos gadījumos ITS pakalpojumu sniedzēji droši vien būs datu kontrolieri – vieni paši – un apstrādās personas datus, lai sniegtu ITS pakalpojumus – vai kopā ar kādiem – un apstrādās datus līdz ar citiem datu kontrolieriem. Katrā datu apstrādes daļā būtu skaidri jāformulē dažādi pilnvarotu, ITS darbībās iesaistītu operatoru – datu kontrolieru un datu apstrādātāju – uzdevumi un pienākumi (piem., uzdevumi un pienākumi telekomunikāciju operatoriem, kas sniedz sakaru pakalpojumus, kā arī ITS pakalpojumus).

| 51. | Personas, kas veiks datu kontrolieru pienākumus, atbildēs (26) par sistēmu un pakalpojumu atbilsmi visiem datu aizsardzības pienākumiem, un it īpaši, īstenojot sistēmas, kurās būs iestrādāta “integrēta privātās dzīves aizsardzība”, kurās ievēro datu kvalitātes un lietojuma ierobežojuma principus, un datiem garantē attiecīga līmeņa drošumu, kā aprakstīts III. daļas 1. punktā. |
| --- | --- |

51.

Personas, kas veiks datu kontrolieru pienākumus, atbildēs (26) par sistēmu un pakalpojumu atbilsmi visiem datu aizsardzības pienākumiem, un it īpaši, īstenojot sistēmas, kurās būs iestrādāta “integrēta privātās dzīves aizsardzība”, kurās ievēro datu kvalitātes un lietojuma ierobežojuma principus, un datiem garantē attiecīga līmeņa drošumu, kā aprakstīts III. daļas 1. punktā.

| 52. | Datu kontrolieriem būs jānodrošina attiecīgu drošības elementu iestrāde visos ITS ieviešanā iesaistīto darbību veicēju ķēdes posmos. Tas noteikti prasīs viņiem stāties attiecīgās līgumattiecībās ar visām datu apmaiņā un apstrādē iesaistītām ieinteresētām pusēm, un līgumattiecībām būtu jāparedz pietiekami datu aizsardzības drošības elementi (it īpaši saistībā ar Direktīvas 95/46/EK 16. un 17. pantu, un Direktīvas 2002/58/EK 4. un 5. pantu). No datu aizsardzības perspektīvas ir svarīgi ņemt vērā, ka datu kontrolieriem gan ir jānodrošina datu aizsardzības garantijas visās datu apstrādes stadijās, bet viņi ir un paliek atbildīgi par datu apstrādi un nevar līgumā paredzēt izvairīšanos no atbildības. |
| --- | --- |

52.

Datu kontrolieriem būs jānodrošina attiecīgu drošības elementu iestrāde visos ITS ieviešanā iesaistīto darbību veicēju ķēdes posmos. Tas noteikti prasīs viņiem stāties attiecīgās līgumattiecībās ar visām datu apmaiņā un apstrādē iesaistītām ieinteresētām pusēm, un līgumattiecībām būtu jāparedz pietiekami datu aizsardzības drošības elementi (it īpaši saistībā ar Direktīvas 95/46/EK 16. un 17. pantu, un Direktīvas 2002/58/EK 4. un 5. pantu). No datu aizsardzības perspektīvas ir svarīgi ņemt vērā, ka datu kontrolieriem gan ir jānodrošina datu aizsardzības garantijas visās datu apstrādes stadijās, bet viņi ir un paliek atbildīgi par datu apstrādi un nevar līgumā paredzēt izvairīšanos no atbildības.

IV.   SECINĀJUMI

| 53. | EDAU ir gandarīts par Komisijas ierosināto ITS ieviešanas plānu, kas paredz visā Eiropā saskaņot datu apstrādi, atvieglinot ITS pakalpojumu sniegšanu, un kurā datu aizsardzība ir izvirzīta par pamatnosacījumu, lai Eiropā nopietni ieviestu ITS. |
| --- | --- |

53.

EDAU ir gandarīts par Komisijas ierosināto ITS ieviešanas plānu, kas paredz visā Eiropā saskaņot datu apstrādi, atvieglinot ITS pakalpojumu sniegšanu, un kurā datu aizsardzība ir izvirzīta par pamatnosacījumu, lai Eiropā nopietni ieviestu ITS.

| 54. | EDAU norāda, ka ierosinātajā direktīvā ir ieskicēta vispārēja sistēma, kas rada vairākas privātuma un datu aizsardzības problēmas, kuras vēl jārisina ES un valstu mērogā






  — | pastāv iespējamība, ka nepietiekama ierosinātā tiesiskā regulējuma skaidrība liks Eiropā dažādi īstenot ITS, un tas Eiropā radīs dažādu līmeņu datu aizsardzību. EDAU uzsver, ka minētie jautājumi ir labāk jāsaskaņo ES mērogā, lai neatrisinātās problēmas padarītu skaidrākas (piemēram, noteiktu ITS darbību veicēju uzdevumus un pienākumus, konkrēti kādām ITS lietojumprogrammām un sistēmām jābūt iestrādātām transportlīdzekļos, izstrādātu saskaņotus ITS pakalpojumu līgumus, konkretizētu ITS lietojuma mērķus un mehānismus, utt.). Ir īpaši svarīgi apzināt, kas būs datu kontrolieri no veicamās datu apstrādes viedokļa, jo viņu atbildībā būs nodrošināt privātuma un datu aizsardzības apsvērumu īstenošanu visos datu apstrādes ķēdes posmos, |
| --- | --- | --- |

54.

EDAU norāda, ka ierosinātajā direktīvā ir ieskicēta vispārēja sistēma, kas rada vairākas privātuma un datu aizsardzības problēmas, kuras vēl jārisina ES un valstu mērogā

—

pastāv iespējamība, ka nepietiekama ierosinātā tiesiskā regulējuma skaidrība liks Eiropā dažādi īstenot ITS, un tas Eiropā radīs dažādu līmeņu datu aizsardzību. EDAU uzsver, ka minētie jautājumi ir labāk jāsaskaņo ES mērogā, lai neatrisinātās problēmas padarītu skaidrākas (piemēram, noteiktu ITS darbību veicēju uzdevumus un pienākumus, konkrēti kādām ITS lietojumprogrammām un sistēmām jābūt iestrādātām transportlīdzekļos, izstrādātu saskaņotus ITS pakalpojumu līgumus, konkretizētu ITS lietojuma mērķus un mehānismus, utt.). Ir īpaši svarīgi apzināt, kas būs datu kontrolieri no veicamās datu apstrādes viedokļa, jo viņu atbildībā būs nodrošināt privātuma un datu aizsardzības apsvērumu īstenošanu visos datu apstrādes ķēdes posmos,

| — | Eiropas Parlamentam un Padomei, nevis ar komitoloģijas procedūru, būtu jāpieņem lēmumi par dažiem datu apstrādes mehānismiem, kas varētu nopietni ietekmēt konkrētu cilvēku privātuma un datu aizsardzības tiesības, |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamentam un Padomei, nevis ar komitoloģijas procedūru, būtu jāpieņem lēmumi par dažiem datu apstrādes mehānismiem, kas varētu nopietni ietekmēt konkrētu cilvēku privātuma un datu aizsardzības tiesības,

| — | ir ļoti būtiski no agras datu apstrādes stadijas un visās datu apstrādes stadijās ņemt vērā privātumu un datu aizsardzību; “Integrētas privātās dzīves aizsardzības” īstenošanai būtu jāveicina tādas ITS lietojumprogrammas un sistēmas, un tā būtu jāiestrādā standartos, paraugpraksēs, tehniskās specifikācijās un sistēmās, |
| --- | --- |

—

ir ļoti būtiski no agras datu apstrādes stadijas un visās datu apstrādes stadijās ņemt vērā privātumu un datu aizsardzību; “Integrētas privātās dzīves aizsardzības” īstenošanai būtu jāveicina tādas ITS lietojumprogrammas un sistēmas, un tā būtu jāiestrādā standartos, paraugpraksēs, tehniskās specifikācijās un sistēmās,

| — | visi savstarpēji lietojumprogrammu un sistēmu savienojumi būtu jāveic, pienācīgi ievērojot datu aizsardzības principus un reālus aizsardzības pasākumus, |
| --- | --- |

—

visi savstarpēji lietojumprogrammu un sistēmu savienojumi būtu jāveic, pienācīgi ievērojot datu aizsardzības principus un reālus aizsardzības pasākumus,

| — | runājot par šajā stadijā atlikušām neskaidrībām saistībā ar ITS ieviešanas mehānismiem, EDAU īpaši sveic Komisijas paziņojumā ietverto ierosmi, ka privātuma ekspertīzei būtu jānotiek līdz 2011. gadam. Turklāt viņš stingri iesaka ITS privātuma un datu aizsardzības efektivitātes ekspertīzes veikt saistībā ar konkrētām lietojuma jomām un/vai mērķiem, nosakot attiecīgus aizsargpasākumus, kā arī attīstīt labākos pieejamos paņēmienus (Best Available Techniques) privātuma, datu aizsardzības un drošības jomā, |
| --- | --- |

—

runājot par šajā stadijā atlikušām neskaidrībām saistībā ar ITS ieviešanas mehānismiem, EDAU īpaši sveic Komisijas paziņojumā ietverto ierosmi, ka privātuma ekspertīzei būtu jānotiek līdz 2011. gadam. Turklāt viņš stingri iesaka ITS privātuma un datu aizsardzības efektivitātes ekspertīzes veikt saistībā ar konkrētām lietojuma jomām un/vai mērķiem, nosakot attiecīgus aizsargpasākumus, kā arī attīstīt labākos pieejamos paņēmienus (Best Available Techniques) privātuma, datu aizsardzības un drošības jomā,

| — | EDAU īpaši uzsver, ka dalībvalstis būs atbildīgas par direktīvas pareizu īstenošanu, lai ITS operatori īstenotu sistēmas un pakalpojumus, kas visā Eiropā nodrošinātu attiecīga līmeņa datu aizsardzību, |
| --- | --- |

—

EDAU īpaši uzsver, ka dalībvalstis būs atbildīgas par direktīvas pareizu īstenošanu, lai ITS operatori īstenotu sistēmas un pakalpojumus, kas visā Eiropā nodrošinātu attiecīga līmeņa datu aizsardzību,

| — | datu kontrolieriem, kuri sniedz ITS pakalpojumus, būtu jāīsteno attiecīgi drošības aizsargmehānismi, lai atrašanās vietas noteikšanas tehnoloģijas, piemēram, atrašanās vietas noteikšana, izmantojot satelītus un RFID marķierus, transportlīdzekļos netraucētu konkrētu cilvēku privātumu tīri privātā vai darba sakarā. Tas noteikti liks aprobežot datu apstrādi ar tādiem datiem, kas noteikti ir vajadzīgi konkrētiem mērķiem, nodrošinot, lai sistēmās būtu iestrādāti attiecīgi aizsargpasākumi, kas neļautu atklāt atrašanās vietas datus tādiem, kuri nav pilnvaroti tos saņemt, un kas lietotājiem nodrošinātu praktisku iespēju izslēgt atrašanās vietas noteikšanas ierīci/funkciju. |
| --- | --- |

—

datu kontrolieriem, kuri sniedz ITS pakalpojumus, būtu jāīsteno attiecīgi drošības aizsargmehānismi, lai atrašanās vietas noteikšanas tehnoloģijas, piemēram, atrašanās vietas noteikšana, izmantojot satelītus un RFID marķierus, transportlīdzekļos netraucētu konkrētu cilvēku privātumu tīri privātā vai darba sakarā. Tas noteikti liks aprobežot datu apstrādi ar tādiem datiem, kas noteikti ir vajadzīgi konkrētiem mērķiem, nodrošinot, lai sistēmās būtu iestrādāti attiecīgi aizsargpasākumi, kas neļautu atklāt atrašanās vietas datus tādiem, kuri nav pilnvaroti tos saņemt, un kas lietotājiem nodrošinātu praktisku iespēju izslēgt atrašanās vietas noteikšanas ierīci/funkciju.

| 55. | EDAU ierosina priekšlikuma 6. pantā saskaņā ar Direktīvu 95/46/EK izdarīt šādus grozījums:






  — | apstrādājot datus ar ITS starpniecību, būtu jāveicina izmantojamo datu apjoma samazinājums. Tādā sakarā ir ieteikts izdarīt šādus grozījumus priekšlikuma 6. panta 1. punkta b) apakšpunktā – “Personas datus apstrādā tikai tiktāl, ciktāl datu apstrāde ir vajadzīga konkrētiem mērķiem, kam izmanto ITS, un saskaņā ar attiecīgu juridisku pamatu”. |
| --- | --- | --- |

55.

EDAU ierosina priekšlikuma 6. pantā saskaņā ar Direktīvu 95/46/EK izdarīt šādus grozījums:

—

apstrādājot datus ar ITS starpniecību, būtu jāveicina izmantojamo datu apjoma samazinājums. Tādā sakarā ir ieteikts izdarīt šādus grozījumus priekšlikuma 6. panta 1. punkta b) apakšpunktā – “Personas datus apstrādā tikai tiktāl, ciktāl datu apstrāde ir vajadzīga konkrētiem mērķiem, kam izmanto ITS, un saskaņā ar attiecīgu juridisku pamatu”.

| — | ir svarīgi, lai personas datus, ko apstrādā ar sadarbspējīgām sistēmām, neizmantotu vēl citiem mērķiem, kas nesader ar vajadzībām, kam tie ir vākti. Tālab ir ieteikts izdarīt 6. panta 2. punktā šādus grozījumus – “un nevar izmantot citiem mērķiem kā vien tiem, kam tie ir vākti, un tā, ka tas nesader ar minētajiem mērķiem.”, |
| --- | --- |

—

ir svarīgi, lai personas datus, ko apstrādā ar sadarbspējīgām sistēmām, neizmantotu vēl citiem mērķiem, kas nesader ar vajadzībām, kam tie ir vākti. Tālab ir ieteikts izdarīt 6. panta 2. punktā šādus grozījumus – “un nevar izmantot citiem mērķiem kā vien tiem, kam tie ir vākti, un tā, ka tas nesader ar minētajiem mērķiem.”,

| — | viņš aicina pievienot skaidru atsauci uz integrētas privātās dzīves aizsardzības (“privacy by design”) jēdzienu, lai varētu izstrādāt priekšlikuma 6. pantā paredzētās ITS lietojumprogrammas un sistēmas. Turklāt viņš ierosina 29. panta darba grupai un EDAU sūtīt informāciju un konsultēties ar viņiem par turpmākām darbībām, ko veiks, risinot šo problēmu, izmantojot komitoloģijas procedūru. |
| --- | --- |

—

viņš aicina pievienot skaidru atsauci uz integrētas privātās dzīves aizsardzības (“privacy by design”) jēdzienu, lai varētu izstrādāt priekšlikuma 6. pantā paredzētās ITS lietojumprogrammas un sistēmas. Turklāt viņš ierosina 29. panta darba grupai un EDAU sūtīt informāciju un konsultēties ar viņiem par turpmākām darbībām, ko veiks, risinot šo problēmu, izmantojot komitoloģijas procedūru.

| 56. | EDAU iesaka arī priekšlikuma apsvērumos dot atsauci uz šo atzinumu. |
| --- | --- |

56.

EDAU iesaka arī priekšlikuma apsvērumos dot atsauci uz šo atzinumu.

| 57. | Neaizmirstot iepriekš minēto, EDAU ierosina datu aizsardzības iestādēm, it īpaši ar 29. panta darba grupas un EDAU starpniecību, cieši iekļauties ar ITS ieviešanu saistītās ierosmēs, izmantojot konsultācijas pietiekami agrā stadijā, pirms izstrādāt attiecīgus pasākumus. |
| --- | --- |

57.

Neaizmirstot iepriekš minēto, EDAU ierosina datu aizsardzības iestādēm, it īpaši ar 29. panta darba grupas un EDAU starpniecību, cieši iekļauties ar ITS ieviešanu saistītās ierosmēs, izmantojot konsultācijas pietiekami agrā stadijā, pirms izstrādāt attiecīgus pasākumus.

Brisele, 2009. gada 22. jūlijā

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

Peter HUSTINX

---

(1)  COM(2008) 886 galīgā redakcija. Padome 2009. gada 30. un 31. martā notikušajā 2935. Transporta, telekomunikāciju un enerģētikas padomes sanāksmē ir pieņēmusi secinājumus par paziņojumu.

1

(2)  COM(2008) 887 galīgā redakcija.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti, OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

3

(4)  Ir daudzas ES mēroga ierosmes integrēt ITS dažādos transporta veidos, arī aviotransportā (SESAR), iekšzemes ūdenstransportā (RIS), dzelzceļu transportā (ERTMS, TAF-TSI), kuģu transportā (VTMIS, AIS, LRIT), un autotransportā (eToll, eCall), skat. COM(2008) 886 galīgās redakcijas 3. lpp..

4

SESAR

ERTMS, TAF-TSI

VTMIS, AIS, LRIT

eToll, eCall

(5)  Priekšlikuma 4. pantā ir paredzēts definēt tehniskus pasākumus šādās jomās – i) optimāli izmantot datus par ceļiem, satiksmi un maršrutiem, ii) konsekventiem ITS pakalpojumiem, Eiropas transporta koridoros un konurbācijās regulējot satiksmi un kravu pārvadājumus, iii) satiksmes drošumu un drošību, un iv) transportlīdzekļu integrāciju transporta infrastruktūrās.

5

(6)  Priekšlikumā saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu ir paredzēta regulatīva kontroles procedūra.

6

(7)  Eiropas Parlamenta 2009. gada 23. aprīļa normatīvā rezolūcija par ierosināto Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko nosaka pamatu inteliģento transporta sistēmu ieviešanai autotransporta jomā un saskarnēm ar citiem transporta veidiem, T6-0283/2009.

7

(8)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par ierosināto Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko nosaka pamatu inteliģento transporta sistēmu ieviešanai autotransporta jomā un saskarnēm ar citiem transporta veidiem, TEN/382, (2009. gada 13. maijs).

8

(9)  Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums par ierosināto Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu, ar ko veicina ceļu satiksmes drošības noteikumu pārrobežu izpildi, 2008/C 310/02, OV C 310, 5.12.2008., 9. lpp.

9

(10)  29. panta darba grupas darba dokuments par eCall ierosmes sekām datu aizsardzības un privātuma jomā, WP 125 (2006. gada 26. septembris). http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/privacy/docs/wpdocs/2006/wp125_en.pdf

10

eCall

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/58/EK (2002. gada 12. jūlijs) par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.

12

(13)  Saskaņā ar 11. zemsvītras piezīmē minēto Direktīvas 95/46/EK 2.d pantu, 6. panta 2. punktu un 23. pantu.

13

(14)  Skat. WP 125 par eCall, 4. lpp., kas minēts 10. zemsvītras piezīmē.

14

eCall

(15)  Kā teikts Direktīvas 95/46/EK 26. apsvērumā, “tā kā, lai noteiktu, vai persona ir identificējama, būtu jāņem vērā visi līdzekļi, kurus, iespējams, pamatoti izmantotu vai nu personas datu apstrādātājs, vai jebkura cita persona, lai identificētu minēto personu”.

15

(16)  34. grozījumā, ar ko ir ievadīts jauns 6. panta 1. punkta b) apakšpunkts, ir paredzēts: “Personas datus apstrādā tikai tiktāl, ciktāl to apstrāde ir vajadzīga ITS lietojumprogrammu darbības nodrošināšanai un/vai pakalpojumu sniegšanai.”

16

(17)  Ar 36. grozījumu 6. panta 2. punkts ir papildināts šādi: “un nevar lietot citām vajadzībām kā vien šajā direktīvā minētās”.

17

(18)  Galvenokārt 3.3. panta c) punkts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 1999/5/EK (1999. gada 9. marts) par radioiekārtām un telekomunikāciju termināla iekārtām un to atbilstības savstarpējo atzīšanu.

18

(19)  Labākie pieejamie paņēmieni (Best Available Techniques) ir darbību visefektīvākā un modernākā izstrādes stadija, un to īstenošanas metodes, kas apliecina konkrēto paņēmienu praktisku piemērotību, lai pamatotu ITS drošības lietojumprogrammu un sistēmu atbilstību ES tiesiskā regulējumā noteiktām privātuma, datu aizsardzības un drošības prasībām.

19

Best Available Techniques

(20)  Piemēram, satiksmes un atrašanās vietas datu apstrādi saistībā ar atklātībā pieejamiem elektroniskiem saziņas pakalpojumiem atklātībā pieejamos komunikāciju tīklos regulē ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/24/EK (2006. gada 15. marts) par tādu datu saglabāšanu, kurus iegūst vai apstrādā saistībā ar publiski pieejamu elektronisko komunikāciju pakalpojumu sniegšanu vai publiski pieejamu komunikāciju tīklu nodrošināšanu, un par grozījumiem Direktīvā 2002/58/EK.

20

(21)  Skat. 15. zemsvītras piezīmi.

21

(22)  Skat. arī EDAU piebildes saistībā ar Komisijas paziņojumu par Eiropas datu bāzu mijdarbību, 2006. gada 10. marts. http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Comments/2006/06-03-10_Interoperability_EN.pdf

22

(23)  Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums saistībā ar Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par radiofrekvenču identifikāciju (Radio Frequency Identification – RFID) Eiropā – ceļā uz politikas izstrādi COM(2007) 96, OV C 101, 23.4.2008., 1. lpp. http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2007/07-12-20_RFID_EN.pdf

23

Radio Frequency Identification – RFID

(24)  29. panta darba grupa, Atzinums par atrašanās vietas datu izmantojumu, lai sniegtu pakalpojumus ar pievienotu vērtību, WP 115, 2005. gada novembris. http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/privacy/docs/wpdocs/2005/wp115_en.pdf

24

(25)  Skat. WP 125 par eCall, 5. lpp., kā minēts 10. zemsvītras piezīmē.

25

eCall

(26)  Skat. 13. zemsvītras piezīmi.

26

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU, STRUKTŪRU, BIROJU UN AĢENTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 25.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 47/16 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 47/16

---

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar 107. un 108. pantu Līgumā par Eiropas Savienības darbību

Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2010/C 47/03

| Lēmuma pieņemšanas datums | 14.1.2010. |
| --- | --- |
| Valsts atbalsta numurs | NN 68/09 |
| Dalībvalsts | Ungārija |
| Reģions | The whole territory of Hungary |
| Nosaukums (un/vai saņēmējs) | Liquidity scheme for Hungarian banks |
| Juridiskais pamats | Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 8/B. §-a alapján. |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Atbalsts nopietnu ekonomikas traucējumu kompensēšanai |
| Atbalsta forma | Aizdevums ar atvieglotiem nosacījumiem |
| Budžets | Kopējais plānotais atbalsta apjoms EUR 4 000 miljoni |
| Atbalsta intensitāte | — |
| Atbalsta ilgums | līdz 30.6.2010. |
| Tautsaimniecības nozares | Finanšu starpniecība |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Pénzügyminisztérium |
| Budapest |
| József nádor tér 2–4. |
| 1051 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Lēmuma pieņemšanas datums

14.1.2010.

Valsts atbalsta numurs

NN 68/09

Dalībvalsts

Ungārija

Reģions

The whole territory of Hungary

Nosaukums (un/vai saņēmējs)

Liquidity scheme for Hungarian banks

Juridiskais pamats

Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 8/B. §-a alapján.

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Atbalsts nopietnu ekonomikas traucējumu kompensēšanai

Atbalsta forma

Aizdevums ar atvieglotiem nosacījumiem

Budžets

Kopējais plānotais atbalsta apjoms EUR 4 000 miljoni

Atbalsta intensitāte

—

Atbalsta ilgums

līdz 30.6.2010.

Tautsaimniecības nozares

Finanšu starpniecība

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Pénzügyminisztérium

Budapest

József nádor tér 2–4.

1051

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Papildu informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lv.htm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 22.12.2009. |
| --- | --- |
| Valsts atbalsta numurs | N 374/09 |
| Dalībvalsts | Īrija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmējs) | National Development Plan 2007-2013. R&D&I aid scheme. |
| Juridiskais pamats | Ireland National Development Plan 2007-2013 — Agriculture and Food Development Programme — Agriculture and Forestry Competitiveness Sub-Programme — Forestry element |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Pētniecība un attīstība, Vides aizsardzība |
| Atbalsta forma | Tiešā dotācija |
| Budžets | Plānotie gada izdevumi






  — | 2007: EUR 2,79 miljoni |

Lēmuma pieņemšanas datums

22.12.2009.

Valsts atbalsta numurs

N 374/09

Dalībvalsts

Īrija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmējs)

National Development Plan 2007-2013. R&D&I aid scheme.

Juridiskais pamats

Ireland National Development Plan 2007-2013 — Agriculture and Food Development Programme — Agriculture and Forestry Competitiveness Sub-Programme — Forestry element

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Pētniecība un attīstība, Vides aizsardzība

Atbalsta forma

Tiešā dotācija

Budžets

Plānotie gada izdevumi

—

2007: EUR 2,79 miljoni

| — | 2008: EUR 3,02 miljoni |
| --- | --- |

—

2008: EUR 3,02 miljoni

| — | 2009–2013: EUR 4,0 miljoni |
| --- | --- |

—

2009–2013: EUR 4,0 miljoni

Kopējais plānotais atbalsta apjoms EUR 25,81 miljoni

Atbalsta intensitāte

Pasākums nav uzskatāms par atbalstu

Atbalsta ilgums

1.1.2007.–31.12.2013.

Tautsaimniecības nozares

Lauksaimniecība

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

| Department of Agriculture, Fisheries and Food |
| --- |
| Agriculture House |
| Kildare Street |
| Dublin 2 |
| IRELAND |

Department of Agriculture, Fisheries and Food

Agriculture House

Kildare Street

Dublin 2

IRELAND

Papildu informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lv.htm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 16.12.2009. |
| --- | --- |
| Valsts atbalsta numurs | N 470/09 |
| Dalībvalsts | Čehijas Republika |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmējs) | Program bezpečnostního výzkumu ČR 2010–2015 |
| Juridiskais pamats | Zákon č. 132/2002 Sb., o podpoře výzkumu, experimentálního vývoje a inovací z veřejných prostředků a o změně některých souvisejících zákonů. Usnesení vlády České republiky ze dne 12. ledna 2009 č. 50. |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Pētniecība un attīstība, Jauninājumi |
| Atbalsta forma | Tiešā dotācija |
| Budžets | Kopējais plānotais atbalsta apjoms CZK 2 394 miljoni |
| Atbalsta intensitāte | 100 % |
| Atbalsta ilgums | līdz 31.12.2015. |
| Tautsaimniecības nozares | — |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Ministerstvo vnitra ČR |
| Nad Štolou 3 |
| 170 34 Praha 7 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |

Lēmuma pieņemšanas datums

16.12.2009.

Valsts atbalsta numurs

N 470/09

Dalībvalsts

Čehijas Republika

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmējs)

Program bezpečnostního výzkumu ČR 2010–2015

Juridiskais pamats

Zákon č. 132/2002 Sb., o podpoře výzkumu, experimentálního vývoje a inovací z veřejných prostředků a o změně některých souvisejících zákonů. Usnesení vlády České republiky ze dne 12. ledna 2009 č. 50.

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Pētniecība un attīstība, Jauninājumi

Atbalsta forma

Tiešā dotācija

Budžets

Kopējais plānotais atbalsta apjoms CZK 2 394 miljoni

Atbalsta intensitāte

100 %

Atbalsta ilgums

līdz 31.12.2015.

Tautsaimniecības nozares

—

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Ministerstvo vnitra ČR

Nad Štolou 3

170 34 Praha 7

ČESKÁ REPUBLIKA

Papildu informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lv.htm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 22.12.2009. |
| --- | --- |
| Valsts atbalsta numurs | N 502/09 |
| Dalībvalsts | Vācija |
| Reģions | Freie und Hansestadt Hamburg |
| Nosaukums (un/vai saņēmējs) | Richtlinie zur Förderung von Forschungs- und Entwicklungsvorhaben Hamburger Forschungsinstitute und zur Förderung von Netzwerken und Clustern |
| Juridiskais pamats | §§ 23 und 44 der Haushaltsordnung der Freien und Hansestadt Hamburg und die dazu erlassenen Verwaltungsvorschriften sowie deren Anlagen. Hamburgisches Verwaltungsverfahrensgesetz (HmbVwVfG); Richtlinie zur Förderung von Forschungs- und Entwicklungsvorhaben Hamburger Forschungseinrichtungen, von Prozess- und Betriebsinnovationen im Dienstleistungssektor, von Innovationsberatungsdiensten und innovationsunterstützenden Dienstleistungen sowie von Netzwerken und Clustern. |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Pētniecība un attīstība |
| Atbalsta forma | Tiešā dotācija |
| Budžets | Plānotie gada izdevumi EUR 18 miljoni
  Kopējais plānotais atbalsta apjoms EUR 72 miljoni |
| Atbalsta intensitāte | 80 % |
| Atbalsta ilgums | līdz 31.12.2013. |
| Tautsaimniecības nozares | Visas nozares |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | — |
| Papildu informācija | — |

Lēmuma pieņemšanas datums

22.12.2009.

Valsts atbalsta numurs

N 502/09

Dalībvalsts

Vācija

Reģions

Freie und Hansestadt Hamburg

Nosaukums (un/vai saņēmējs)

Richtlinie zur Förderung von Forschungs- und Entwicklungsvorhaben Hamburger Forschungsinstitute und zur Förderung von Netzwerken und Clustern

Juridiskais pamats

§§ 23 und 44 der Haushaltsordnung der Freien und Hansestadt Hamburg und die dazu erlassenen Verwaltungsvorschriften sowie deren Anlagen. Hamburgisches Verwaltungsverfahrensgesetz (HmbVwVfG); Richtlinie zur Förderung von Forschungs- und Entwicklungsvorhaben Hamburger Forschungseinrichtungen, von Prozess- und Betriebsinnovationen im Dienstleistungssektor, von Innovationsberatungsdiensten und innovationsunterstützenden Dienstleistungen sowie von Netzwerken und Clustern.

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Pētniecība un attīstība

Atbalsta forma

Tiešā dotācija

Budžets

Plānotie gada izdevumi EUR 18 miljoni

Kopējais plānotais atbalsta apjoms EUR 72 miljoni

Atbalsta intensitāte

80 %

Atbalsta ilgums

līdz 31.12.2013.

Tautsaimniecības nozares

Visas nozares

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

—

Papildu informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lv.htm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 17.12.2009. |
| --- | --- |
| Valsts atbalsta numurs | N 680/09 |
| Dalībvalsts | Rumānija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmējs) | Modification of N 478/09 Individual State Guarantee for Ford Romania S.A |
| Juridiskais pamats | Ministry of Public Finance Order No 138/2009 for the approval of the procedures on Government public debt concentration by issuing of State Guarantees |
| Pasākuma veids | Individuāls atbalsts |
| Mērķis | Atbalsts nopietnu ekonomikas traucējumu kompensēšanai |
| Atbalsta forma | Garantija |
| Budžets | Kopējais plānotais atbalsta apjoms EUR 400 miljoni |
| Atbalsta intensitāte | — |
| Atbalsta ilgums | 2009.–2014. |
| Tautsaimniecības nozares | Mehāniskie transportlīdzekļi |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Ministry of Public Finance |
| Str. Apolodor nr. 17, sector 5 |
| București |
| ROMÂNIA |

Lēmuma pieņemšanas datums

17.12.2009.

Valsts atbalsta numurs

N 680/09

Dalībvalsts

Rumānija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmējs)

Modification of N 478/09 Individual State Guarantee for Ford Romania S.A

Juridiskais pamats

Ministry of Public Finance Order No 138/2009 for the approval of the procedures on Government public debt concentration by issuing of State Guarantees

Pasākuma veids

Individuāls atbalsts

Mērķis

Atbalsts nopietnu ekonomikas traucējumu kompensēšanai

Atbalsta forma

Garantija

Budžets

Kopējais plānotais atbalsta apjoms EUR 400 miljoni

Atbalsta intensitāte

—

Atbalsta ilgums

2009.–2014.

Tautsaimniecības nozares

Mehāniskie transportlīdzekļi

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Ministry of Public Finance

Str. Apolodor nr. 17, sector 5

București

ROMÂNIA

Papildu informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lv.htm

---

| 25.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 47/20 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 47/20

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5768 – Klöckner/Becker)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2010/C 47/04

Komisija 2010. gada 19. februārī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar kopējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai vācu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32010M5768. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32010M5768. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem.

---

| 25.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 47/20 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 47/20

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5771 – CSN/CIMPOR)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2010/C 47/05

Komisija 2010. gada 15. februārī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar kopējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32010M5771. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32010M5771. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU, STRUKTŪRU, BIROJU UN AĢENTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 25.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 47/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 47/21

---

Euro maiņas kurss (1)

2010. gada 24. februāris

2010/C 47/06

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,3547 |
| JPY | Japānas jena | 122,16 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4427 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,87750 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,7850 |
| CHF | Šveices franks | 1,4641 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 8,0290 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,880 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 270,50 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7093 |
| PLN | Polijas zlots | 3,9926 |
| RON | Rumānijas leja | 4,1260 |
| TRY | Turcijas lira | 2,0958 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,5191 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4306 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,5185 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,9588 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,9099 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 559,43 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 10,5358 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 9,2485 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,2699 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 12 616,76 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,6107 |
| PHP | Filipīnu peso | 62,532 |
| RUB | Krievijas rublis | 40,6900 |
| THB | Taizemes bāts | 44,753 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,4680 |
| MXN | Meksikas peso | 17,4655 |
| INR | Indijas rūpija | 62,6990 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,3547

JPY

Japānas jena

122,16

DKK

Dānijas krona

7,4427

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,87750

SEK

Zviedrijas krona

9,7850

CHF

Šveices franks

1,4641

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

8,0290

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,880

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

270,50

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7093

PLN

Polijas zlots

3,9926

RON

Rumānijas leja

4,1260

TRY

Turcijas lira

2,0958

AUD

Austrālijas dolārs

1,5191

CAD

Kanādas dolārs

1,4306

HKD

Hongkongas dolārs

10,5185

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,9588

SGD

Singapūras dolārs

1,9099

KRW

Dienvidkorejas vona

1 559,43

ZAR

Dienvidāfrikas rands

10,5358

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

9,2485

HRK

Horvātijas kuna

7,2699

IDR

Indonēzijas rūpija

12 616,76

MYR

Malaizijas ringits

4,6107

PHP

Filipīnu peso

62,532

RUB

Krievijas rublis

40,6900

THB

Taizemes bāts

44,753

BRL

Brazīlijas reāls

2,4680

MXN

Meksikas peso

17,4655

INR

Indijas rūpija

62,6990

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 25.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 47/22 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 47/22

---

Apgrozībai paredzēto euro monētu jauna valsts puse

2010/C 47/07

Image

Reverss jaunajai piemiņas 2 euro monētai, ko paredzēts laist apgrozībā un kuru emitē Spānija

Apgrozībā esošajām euro monētām ir likumīga maksāšanas līdzekļa statuss visā euro zonā. Komisija publicē visus jauno euro monētu dizainparaugus, lai informētu visas personas, kuru profesionālā darbība ir saistīta ar monētām, kā arī sabiedrību kopumā (1). Saskaņā ar Padomes 2009. gada 10. februāra secinājumiem (2) euro zonas dalībvalstīm un valstīm, kas ar Kopienu noslēgušas monetāro nolīgumu, ar ko paredz euro monētu emisiju, ir atļauts laist apgrozībā piemiņas euro monētas ar nosacījumu, ka var emitēt tikai monētas 2 euro nominālvērtībā. Šīs monētas atbilst parasto apgrozībā esošo euro monētu tehniskajām pazīmēm, bet valsts pusē tās rotā jubilejas monētas dizainparaugs, kam ir izteikti simbolisks raksturs valsts vai Kopienas mērogā.

Emisijas valsts: Spānija

Piemiņas monētas tematika: Kordovas vēsturiskais centrs, UNESCO Pasaules mantojuma objekts

Dizainparauga apraksts: Monētas centrālajā daļā attēlotas Kordovas Lielās mošejas (katedrāles) iekštelpas. Kreisajā pusē redzama monētu kaltuves zīme, bet apakšā — emisijas valsts nosaukums, kam seko emisijas gads: “ESPAÑA 2010”.

Monētas ārējā daļā aplī izvietotas Eiropas Savienības karoga divpadsmit zvaigznes.

Emisijas apjoms: 8 miljoni

Emisijas datums: 2010. gada pirmais trimestris

---

(1)  Sk. OV C 373, 28.12.2001., 1. lpp. informācijai par visu 2002. gadā apgrozībā laisto monētu valsts pusēm.

(2)  Sk. Ekonomikas un finanšu padomes 2009. gada 10. februāra sanāksmes secinājumus un Komisijas 2008. gada 19. decembra Ieteikumu par kopīgām pamatnostādnēm attiecībā uz apgrozībai paredzēto euro monētu emisiju un to valsts pusēm (OV L 9, 14.1.2009., 52. lpp.).

---

INFORMĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ EIROPAS EKONOMIKAS ZONU

EBTA Uzraudzības iestāde

| 25.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 47/23 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 47/23

---

Pasākums nav valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta nozīmē

2010/C 47/08

EBTA Uzraudzības iestāde uzskata, ka turpmāk norādītais pasākums nav uzskatāms par valsts atbalstu EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē.

| Lēmuma pieņemšanas datums | : | 2009. gada 7. oktobris |
| --- | --- | --- |
| Lieta Nr. | : | 55120 |
| EBTA valsts | : | Norvēģija |
| Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums) | : | iespējams atbalsts, kas piešķirts saistībā ar uzņēmuma Youngstorget 2 AS akciju pārdošanu |
| Pasākuma veids | : | nav atbalsts |
| Tautsaimniecības nozares | : | komerciālā īpašuma pārvaldība |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | : | Oslo pašvaldība |
| Rådhuse |
| 0037 Oslo |
| NORWAY |

Lēmuma pieņemšanas datums

:

2009. gada 7. oktobris

Lieta Nr.

:

55120

EBTA valsts

:

Norvēģija

Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums)

:

iespējams atbalsts, kas piešķirts saistībā ar uzņēmuma Youngstorget 2 AS akciju pārdošanu

Pasākuma veids

:

nav atbalsts

Tautsaimniecības nozares

:

komerciālā īpašuma pārvaldība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

:

Oslo pašvaldība

Rådhuse

0037 Oslo

NORWAY

Cita informācija

:

—

Lēmuma autentiskais teksts bez konfidenciālas informācijas ir pieejams EBTA Uzraudzības iestādes tīmekļa vietnē:

http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 25.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 47/24 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 47/24

---

Paziņojums par daļējas starpposma pārskatīšanas uzsākšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojams tāda konkrēta polietilēntereftalāta importam, kura izcelsme, inter alia, ir Korejas Republikā

2010/C 47/09

Komisija ir saņēmusi pieprasījumu veikt daļēju starpposma pārskatīšanu saskaņā ar 11. panta 3. punktu Padomes 2009. gada 30. novembra Regulā (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”).

1.   Pārskatīšanas pieprasījums

Pieprasījumu iesniedza PlasticsEurope Polietilēntereftalāta (PET) komiteja (“pieprasījuma iesniedzējs”), kas pārstāv septiņus Savienības ražotājus.

Pieprasījums skar vienīgi dempinga pārbaudi attiecībā uz ražotāju eksportētāju KP Chemical Group, kurā ietilpst Honam Petrochemicals Corp. un KP Chemical Corp. (“KP Chemical Group”), un dažus aspektus attiecībā uz kaitējumu.

2.   Ražojums

Pārbaudāmais ražojums, uz kuru attiecas pārskatīšana, ir polietilēntereftalāts, kura viskozitātes koeficients ir 78 ml/g vai augstāks saskaņā ar ISO 1628-5, ko pašlaik klasificē ar KN kodu 3907 60 20 un kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā (“attiecīgais ražojums”).

3.   Spēkā esošie pasākumi

Patlaban spēkā esošais pasākums ir galīgais antidempinga maksājums, kas ar Padomes Regulu (EK) Nr. 192/2007 (2) piemērots tāda konkrēta polietilēntereftalāta importam, kura izcelsme, inter alia, ir Ķīnas Tautas Republikā.

4.   Pārskatīšanas pamatojums

Pieprasījums atbilstoši 11. panta 3. punktam balstās uz pieprasījuma iesniedzēja sniegtiem prima facie pierādījumiem par to, ka attiecībā uz KP Chemical Group ir mainījušies apstākļi, pamatojoties uz kuriem tika noteikti spēkā esošie pasākumi, un ka šīs pārmaiņas ir ilglaicīgas.

Pieprasījuma iesniedzējs sniedza prima facie pierādījumus, kas liecina, ka attiecībā uz KP Chemical Group turpmāka pasākuma piemērošana pašreizējā nulles līmenī, kas bijusi spēkā kopš 2007. gada februāra pēc apvienotas termiņa beigu un vidusposma pārskatīšanas, vairs nav pietiekama, lai neitralizētu pašreizējo kaitējumu izraisošo dempingu. Ražotāja eksportētāja aprēķinātās normālās vērtības salīdzinājums ar ražojuma eksporta cenām, nosūtot to uz Savienību, liecina par ievērojamu dempingu.

Pieprasījuma iesniedzējs turklāt sniedza prima facie pierādījumus tam, ka KP Chemical group eksporta cenas ir zemākas gan par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām, gan par tās rentablajām cenām.

Tāpēc kaitējumu izraisošā dempinga neitralizēšanai turpmāk vairs nepietiek ar pasākumiem pašreizējā līmenī, kas bija noteikti, pamatojoties uz iepriekš konstatēto dempinga līmeni.

5.   Procedūra

Apspriedusies ar padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami daudz pierādījumu tam, lai pamatotu daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu, Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu sāk pārskatīšanu.

Izmeklēšanā novērtēs vajadzību turpināt, atcelt vai grozīt spēkā esošos pasākumus saistībā ar attiecīgo ražotāju eksportētāju. Novērtēs arī apgalvojumu par to, ka KP Chemical group eksporta cenas ir zemākas gan par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām, gan par tās rentablajām cenām.

Ievērojot to, ka šajā procedūrā, šķiet, ir iesaistīts liels skaits Savienības ražotāju, Komisija saskaņā ar pamatregulas 17. pantu var lemt par izlases veida pārbaudes piemērošanu.

Ja tiks konstatēts, ka pasākumi saistībā ar attiecīgo ražotāju eksportētāju ir jāgroza, iespējams, būs jāgroza maksājuma likme, ko patlaban piemēro attiecīgā ražojuma importam no uzņēmumiem, kas nav atsevišķi minēti Regulas (EK) Nr. 192/2007 1. pantā.

a)   Anketas

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par vajadzīgu izmeklēšanai, tā nosūtīs anketas iepriekšminētajam ražotājam eksportētājam, Savienības ražošanas nozarei un attiecīgās eksportētājvalsts iestādēm. Šai informācijai un apstiprinošiem pierādījumiem jānonāk Komisijā šā paziņojuma 6.punkta a) apakšpunktā noteiktajā termiņā;

b)   Informācijas vākšana un uzklausīšanas organizēšana

Ar šo visas ieinteresētās personas ir aicinātas izteikt viedokli, iesniegt informāciju, kas nav minēta atbildēs uz anketas jautājumiem, un apstiprinošus pierādījumus. Šai informācijai un apstiprinošiem pierādījumiem jānonāk Komisijā šā paziņojuma 6. punkta a) apakšpunktā noteiktajā termiņā.

Turklāt Komisija var uzklausīt ieinteresētās personas, ja tās to pieprasa, norādot konkrētus iemeslus, kādēļ tās būtu jāuzklausa. Minētais pieprasījums jāiesniedz šā paziņojuma 6. punkta b) apakšpunktā noteiktajā termiņā.

6.   Termiņi

a)   Termiņš, kurā ieinteresētajām personām jāpiesakās, jāiesniedz atbildes uz anketas jautājumiem un visa pārējā informācija

Lai izmeklēšanā ņemtu vērā sniegto informāciju, visām ieinteresētajām personām 37 dienu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien nav noteikts citādi, jāpiesakās Komisijā, jādara zināms savs viedoklis un jāiesniedz atbildes uz anketas jautājumiem vai visa pārējā informācija. Uzmanība tiek vērsta uz to, ka lielākā daļa pamatregulā noteikto procesuālo tiesību tiek īstenotas atkarībā no tā, vai persona ir pieteikusies iepriekšminētajā termiņā;

b)   Uzklausīšana

Visas ieinteresētās personas šajā pašā 37 dienu termiņā arī var pieprasīt, lai Komisija tās uzklausītu.

7.   Rakstiski sniegtā informācija, atbildes uz anketas jautājumiem un sarakste

Ieinteresētajām personām visa informācija un pieprasījumi jāiesniedz rakstiski (nevis elektroniski, ja vien nav noteikts citādi), un tajos jānorāda ieinteresētās personas nosaukums/vārds, uzvārds, adrese, elektroniskā pasta adrese, tālruņa un faksa numurs. Visiem rakstiski iesniegtajiem dokumentiem, tostarp šajā paziņojumā prasītajai informācijai, atbildēm uz anketas jautājumiem un sarakstei, ko ieinteresētās personas sniegušas konfidenciāli, jābūt ar norādi “Limited” (3), un saskaņā ar pamatregulas 19. panta 2. punktu tiem jāpievieno nekonfidenciāla versija ar norādi “For Inspection By Interested Parties”.

Komisijas adrese sarakstei:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N105 04/92 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fakss +32 22956505 |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: N105 04/92

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fakss +32 22956505

8.   Nesadarbošanās

Ja kāda ieinteresētā persona atsakās nodrošināt pieeju nepieciešamajai informācijai vai nesniedz to noteiktajos termiņos, vai arī būtiski traucē izmeklēšanu, pozitīvus vai negatīvus konstatējumus saskaņā ar pamatregulas 18. pantu var izdarīt, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem.

Ja konstatē, ka ieinteresētā persona ir sniegusi nepareizu vai maldinošu informāciju, šo informāciju neņem vērā un saskaņā ar pamatregulas 18. pantu var izmantot pieejamos faktus. Ja kāda ieinteresētā persona nesadarbojas vai sadarbojas tikai daļēji un ir izmantoti pieejamie fakti, rezultāts minētajai personai var būt mazāk labvēlīgs nekā tad, ja tā būtu sadarbojusies.

9.   Izmeklēšanas grafiks

Izmeklēšanu atbilstoši pamatregulas 11. panta 5. punktam pabeigs 15 mēnešu laikā no šā paziņojuma publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

10.   Personas datu apstrāde

Jāņem vērā, ka šajā izmeklēšanā iegūtos personas datus apstrādās saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (4).

11.   Uzklausīšanas amatpersona

Turklāt jānorāda, ka gadījumā, ja ieinteresētās personas uzskata, ka tām radušās grūtības īstenot savas tiesības uz aizstāvību, tās var pieprasīt Tirdzniecības ģenerāldirektorāta uzklausīšanas amatpersonas iejaukšanos. Šī amatpersona darbojas kā vidutājs starp ieinteresētajām personām un Komisijas dienestiem, vajadzības gadījumā piedāvājot mediāciju procedūras jautājumos, kas skar šo personu interešu aizstāvību šajā procedūrā, īpaši jautājumos par piekļuvi lietai, konfidencialitāti, termiņu pagarināšanu un viedokļu rakstisku un/vai mutisku iesniegšanu. Papildu informācija un kontaktinformācija atrodama uzklausīšanas amatpersonas tīmekļa lapās Tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/trade).

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

(2)  OV L 59, 27.2.2007., 1. lpp.

(3)  Tas nozīmē, ka dokuments paredzēts tikai iekšējai lietošanai. Tas ir aizsargāts saskaņā ar 4. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.). Tas ir konfidenciāls dokuments saskaņā ar pamatregulas 19. pantu un 6. pantu PTO Nolīgumā par 1994. gada VVTT VI panta īstenošanu (Antidempinga nolīgums).

(4)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

---

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 25.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 47/27 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 47/27

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5554 – HAVI/KeyLux/STI Freight JV)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2010/C 47/10

| 1. | Komisija 2010. gada 17. februārī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmumi HAVI Global Logistics GmbH (“HAVI”, Vācija), kas pieder HAVI Group LP (ASV), un McKey Luxembourg S.à.r.l (“KeyLux”, Luksemburga), kas pieder Keystone Group (ASV), iegūst EK Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē kopīgu kontroli pār uzņēmumu STI Freight Management GmbH (“STI Freight”, Vācija), iegādājoties akcijas jaunizveidotā sabiedrībā, kas veido kopuzņēmumu. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2010. gada 17. februārī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmumi HAVI Global Logistics GmbH (“HAVI”, Vācija), kas pieder HAVI Group LP (ASV), un McKey Luxembourg S.à.r.l (“KeyLux”, Luksemburga), kas pieder Keystone Group (ASV), iegūst EK Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē kopīgu kontroli pār uzņēmumu STI Freight Management GmbH (“STI Freight”, Vācija), iegādājoties akcijas jaunizveidotā sabiedrībā, kas veido kopuzņēmumu.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | HAVI: pārtikas un nepārtikas loģistika un izplatīšana, pārtikas pārstrāde, iesaiņošana un administratīvie pakalpojumi, kā arī veicinošs mārketings, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

HAVI: pārtikas un nepārtikas loģistika un izplatīšana, pārtikas pārstrāde, iesaiņošana un administratīvie pakalpojumi, kā arī veicinošs mārketings,

| — | KeyLux: kravu pārvadāšana, loģistika un izplatīšana pārtikas nozarē, |
| --- | --- |

—

KeyLux: kravu pārvadāšana, loģistika un izplatīšana pārtikas nozarē,

| — | STI Freight: “STI Global Network” uzņēmumu darbības pārņemšana pārtikas/nepārtikas kravu pārvadāšanas nozarē. |
| --- | --- |

—

STI Freight: “STI Global Network” uzņēmumu darbības pārņemšana pārtikas/nepārtikas kravu pārvadāšanas nozarē.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar EK Apvienošanās regulu (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar EK Apvienošanās regulu (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5554 – HAVI/KeyLux/STI Freight JV uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5554 – HAVI/KeyLux/STI Freight JV uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“EK Apvienošanās regula”).

(2)  OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp. (“Paziņojums par vienkāršotu procedūru”).

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 25.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 47/28 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 47/28

---

Paziņojums par pieprasījumu atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvas 2004/17/EK 30. pantam

Līgumslēdzējas iestādes pieprasījums

2010/C 47/11

Komisija 2010. gada 15. februārī saņēma pieprasījumu atbilstoši 30. panta 5. punktam Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvā 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs (1). Pirmā darbdiena pēc pieprasījuma saņemšanas ir 2010. gada 16. februāris.

Šis pieprasījums saņemts no Compagnia Valdostana delle Acque S.p.A. – Compagnie Valdotaine des eaux S.p.A., un tas attiecas uz elektroenerģijas ražošanu un pārdošanu Itālijā. Minētajā 30. pantā noteikts, ka Direktīvu 2004/17/EK nepiemēro, ja uz konkrēto darbību attiecas tieša konkurence tirgos, piekļuve kuriem nav ierobežota. Šos apstākļus izvērtē vienīgi saskaņā ar Direktīvu 2004/17/EK, neskarot konkurences noteikumu piemērošanu.

Komisijas rīcībā ir trīs mēneši, sākot no iepriekš minētās darbdienas, lai pieņemtu lēmumu attiecībā uz šo pieprasījumu. Tādējādi termiņš beidzas 2010. gada 16. maijā.

Minēto termiņu var pagarināt par trīs mēnešiem. Informācija par šādu pagarinājumu ir jāpublicē.

Saskaņā ar 30. panta 6. punkta otro daļu jauni pieprasījumi, kuri attiecas uz elektroenerģijas ražošanu un pārdošanu Itālijā un kuri iesniegti, pirms beidzas saistībā ar šo pieprasījumu paredzētais termiņš, netiek uzskatīti par pamatu jaunas procedūras uzsākšanai, un tos izskata šā pieprasījuma kontekstā.

---

(1)  OV L 134, 30.4.2004., 1. lpp.

---