# Den Europæiske Unions C 67E/2010

| | ISSN 1725-2393
  doi:10.3000/17252393.CE2010.067.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 67E |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 53. årgang18. marts 2010 |

ISSN 1725-2393

doi:10.3000/17252393.CE2010.067.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

C 67E

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

53. årgang18. marts 2010

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | Europa-Parlamentet |
| | Tirsdag, den 3. februar 2009 |
| 2010/C 067E/01 | Uberørte naturområder i EuropaEuropa-Parlamentets beslutning af 3. februar 2009 om uberørte naturområder i Europa (2008/2210(INI)) | 1 |
| 2010/C 067E/02 | Almen- og forretningsflyvningEuropa-Parlamentets beslutning af 3. februar 2009 om en dagsorden for en bæredygtig fremtid for almen- og forretningsflyvning (2008/2134(INI)) | 5 |
| 2010/C 067E/03 | Prækommercielle indkøbEuropa-Parlamentets beslutning af 3. februar 2009 om prækommercielle indkøb: vedvarende høj kvalitet i offentlige tjenester i Europa gennem øget innovation (2008/2139(INI)) | 10 |
| 2010/C 067E/04 | Den anden strategiske energiredegørelseEuropa-Parlamentets beslutning af 3. februar 2009 om den anden strategiske energiredegørelse (2008/2239(INI)) | 16 |
| 2010/C 067E/05 | Ikke-forskelsbehandling på grundlag af køn og solidaritet mellem generationerneEuropa-Parlamentets beslutning af 3. februar 2009 om ikke-forskelsbehandling på grundlag af køn og solidaritet mellem generationerne (2008/2118(INI)) | 31 |
| 2010/C 067E/06 | Bekæmpelse af seksuel udnyttelse af børn og børnepornografiEuropa-Parlamentets henstilling af 3. februar 2009 til Rådet om bekæmpelse af seksuel udnyttelse af børn og børnepornografi (2008/2144(INI)) | 38 |
| 2010/C 067E/07 | Transmission af NTDTV-udsendelser til Kina via EutelsatEuropa-Parlamentets erklæring om genetablering af transmissionen af NTDTV-udsendelser til Kina via Eutelsat | 42 |
| | Onsdag, den 4. februar 2009 |
| 2010/C 067E/08 | EU's fremtidige integrerede politik om klimaændringerEuropa-Parlamentets beslutning af 4. februar 2009 om 2050: Fremtiden begynder i dag - henstillinger til EU's fremtidige integrerede politik om klimaændringer (2008/2105(INI)) | 44 |
| BILAG A: | 82 |
| BILAG B: | 84 |
| 2010/C 067E/09 | Håndtering af energieffektivitet ved hjælp af informations- og kommunikationsteknologiEuropa-Parlamentets beslutning af 4. februar 2009 om øget energieffektivitet ved hjælp af informations- og kommunikationsteknologi | 85 |
| 2010/C 067E/10 | Hjemsendelse og genbosættelse af fangerne fra GuantánamoEuropa-Parlamentets beslutning af 4. februar 2009 om tilbagelevering og genbosættelse af indsatte fra tilbageholdelsesfaciliteten i Guantánamo | 91 |
| | Torsdag, den 5. februar 2009 |
| 2010/C 067E/11 | Modtagelsesvilkår for asylansøgere og flygtningeEuropa-Parlamentets beslutning af 5. februar 2009 om gennemførelsen i EU af direktiv 2003/9/EF om modtagelsesvilkår for asylansøgere og flygtninge: LIBE-Udvalgets delegationsbesøg i perioden 2005-2008 (2008/2235(INI)) | 94 |
| 2010/C 067E/12 | Europæiske SMV'ers rolle i international handelEuropa-Parlamentets beslutning af 5. februar 2009 om styrkelse af de europæiske SMV'ers rolle i international handel (2008/2205(INI)) | 101 |
| 2010/C 067E/13 | International handel og internettetEuropa-Parlamentets beslutning af 5. februar 2009 om international handel og internettet (2008/2204(INI)) | 112 |
| 2010/C 067E/14 | Økonomiske partnerskabsaftalerEuropa-Parlamentets beslutning af 5. februar 2009 om de økonomiske partnerskabsaftalers (ØPA'ers) virkning på udviklingen (2008/2170(INI)) | 120 |
| 2010/C 067E/15 | KosovoEuropa-Parlamentets beslutning af 5. februar 2009 om Kosovo og EU's rolle | 126 |
| 2010/C 067E/16 | Handelsmæssige og økonomiske forbindelser med KinaEuropa-Parlamentets beslutning af 5. februar 2009 om handelsmæssige og økonomiske forbindelser med Kina (2008/2171(INI)) | 132 |
| 2010/C 067E/17 | Situationen i Sri LankaEuropa-Parlamentets beslutning af 5. februar 2009 om situationen i Sri Lanka | 141 |
| 2010/C 067E/18 | Situationen for de burmesiske flygtninge i ThailandEuropa-Parlamentets beslutning af 5. februar 2009 om situationen for de burmesiske flygtninge i Thailand | 144 |
| 2010/C 067E/19 | Brasiliens afvisning af kravet om udlevering af Cesare BattistiEuropa-Parlamentets beslutning af 5. februar 2009 om Brasiliens afvisning af kravet om udlevering af Cesare Battisti | 146 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Resolutioner, henstillinger og udtalelser

Europa-Parlamentet

Tirsdag, den 3. februar 2009

2010/C 067E/01

Uberørte naturområder i EuropaEuropa-Parlamentets beslutning af 3. februar 2009 om uberørte naturområder i Europa (2008/2210(INI))

1

2010/C 067E/02

Almen- og forretningsflyvningEuropa-Parlamentets beslutning af 3. februar 2009 om en dagsorden for en bæredygtig fremtid for almen- og forretningsflyvning (2008/2134(INI))

5

2010/C 067E/03

Prækommercielle indkøbEuropa-Parlamentets beslutning af 3. februar 2009 om prækommercielle indkøb: vedvarende høj kvalitet i offentlige tjenester i Europa gennem øget innovation (2008/2139(INI))

10

2010/C 067E/04

Den anden strategiske energiredegørelseEuropa-Parlamentets beslutning af 3. februar 2009 om den anden strategiske energiredegørelse (2008/2239(INI))

16

2010/C 067E/05

Ikke-forskelsbehandling på grundlag af køn og solidaritet mellem generationerneEuropa-Parlamentets beslutning af 3. februar 2009 om ikke-forskelsbehandling på grundlag af køn og solidaritet mellem generationerne (2008/2118(INI))

31

2010/C 067E/06

Bekæmpelse af seksuel udnyttelse af børn og børnepornografiEuropa-Parlamentets henstilling af 3. februar 2009 til Rådet om bekæmpelse af seksuel udnyttelse af børn og børnepornografi (2008/2144(INI))

38

2010/C 067E/07

Transmission af NTDTV-udsendelser til Kina via EutelsatEuropa-Parlamentets erklæring om genetablering af transmissionen af NTDTV-udsendelser til Kina via Eutelsat

42

Onsdag, den 4. februar 2009

2010/C 067E/08

EU's fremtidige integrerede politik om klimaændringerEuropa-Parlamentets beslutning af 4. februar 2009 om 2050: Fremtiden begynder i dag - henstillinger til EU's fremtidige integrerede politik om klimaændringer (2008/2105(INI))

44

BILAG A:

82

BILAG B:

84

2010/C 067E/09

Håndtering af energieffektivitet ved hjælp af informations- og kommunikationsteknologiEuropa-Parlamentets beslutning af 4. februar 2009 om øget energieffektivitet ved hjælp af informations- og kommunikationsteknologi

85

2010/C 067E/10

Hjemsendelse og genbosættelse af fangerne fra GuantánamoEuropa-Parlamentets beslutning af 4. februar 2009 om tilbagelevering og genbosættelse af indsatte fra tilbageholdelsesfaciliteten i Guantánamo

91

Torsdag, den 5. februar 2009

2010/C 067E/11

Modtagelsesvilkår for asylansøgere og flygtningeEuropa-Parlamentets beslutning af 5. februar 2009 om gennemførelsen i EU af direktiv 2003/9/EF om modtagelsesvilkår for asylansøgere og flygtninge: LIBE-Udvalgets delegationsbesøg i perioden 2005-2008 (2008/2235(INI))

94

2010/C 067E/12

Europæiske SMV'ers rolle i international handelEuropa-Parlamentets beslutning af 5. februar 2009 om styrkelse af de europæiske SMV'ers rolle i international handel (2008/2205(INI))

101

2010/C 067E/13

International handel og internettetEuropa-Parlamentets beslutning af 5. februar 2009 om international handel og internettet (2008/2204(INI))

112

2010/C 067E/14

Økonomiske partnerskabsaftalerEuropa-Parlamentets beslutning af 5. februar 2009 om de økonomiske partnerskabsaftalers (ØPA'ers) virkning på udviklingen (2008/2170(INI))

120

2010/C 067E/15

KosovoEuropa-Parlamentets beslutning af 5. februar 2009 om Kosovo og EU's rolle

126

2010/C 067E/16

Handelsmæssige og økonomiske forbindelser med KinaEuropa-Parlamentets beslutning af 5. februar 2009 om handelsmæssige og økonomiske forbindelser med Kina (2008/2171(INI))

132

2010/C 067E/17

Situationen i Sri LankaEuropa-Parlamentets beslutning af 5. februar 2009 om situationen i Sri Lanka

141

2010/C 067E/18

Situationen for de burmesiske flygtninge i ThailandEuropa-Parlamentets beslutning af 5. februar 2009 om situationen for de burmesiske flygtninge i Thailand

144

2010/C 067E/19

Brasiliens afvisning af kravet om udlevering af Cesare BattistiEuropa-Parlamentets beslutning af 5. februar 2009 om Brasiliens afvisning af kravet om udlevering af Cesare Battisti

146

| | II   Meddelelser |
| --- | --- |
| | Europa-Parlamentet |
| | Tirsdag, den 3. februar 2009 |
| 2010/C 067E/20 | Ophævelse af Miloslav Ransdorfs immunitetEuropa-Parlamentets beslutning af 3. februar 2009 om anmodning om ophævelse af Miloslav Ransdorfs immunitet (2008/2176(IMM)) | 148 |

II   Meddelelser

Europa-Parlamentet

Tirsdag, den 3. februar 2009

2010/C 067E/20

Ophævelse af Miloslav Ransdorfs immunitetEuropa-Parlamentets beslutning af 3. februar 2009 om anmodning om ophævelse af Miloslav Ransdorfs immunitet (2008/2176(IMM))

148

| | III   Forberedende retsakter |
| --- | --- |
| | Europa-Parlamentet |
| | Tirsdag, den 3. februar 2009 |
| 2010/C 067E/21 | Aftale om videnskabeligt og teknologisk samarbejde EF/USA *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 3. februar 2009 om forslag til Rådets afgørelse om forlængelse af aftalen om videnskabeligt og teknologisk samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og Amerikas Forenede Staters regering (KOM(2008)0581 - C6-0392/2008 - 2008/0184(CNS)) | 149 |
| 2010/C 067E/22 | Aftale om videnskabeligt og teknologisk samarbejde EF/Rusland *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 3. februar 2009 om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af en aftale om fornyelse af aftalen om videnskabeligt og teknologisk samarbejde mellem Den Europæiske Fællesskab og regeringen for Den Russiske Føderation (KOM(2008)0728 - C6-0456/2008 - 2008/0209(CNS)) | 150 |
| | Onsdag, den 4. februar 2009 |
| 2010/C 067E/23 | Sanktioner mod arbejdsgivere, der beskæftiger tredjelandsstatsborgere med ulovligt ophold ***IForslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om sanktioner over for arbejdsgivere, der beskæftiger tredjelandsstatsborgere med ulovligt ophold (KOM(2007)0249 - C6-0143/2007 - 2007/0094(COD)) | 151 |
| P6_TC1-COD(2007)0094Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 19. februar 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/.../EF om minimumsstandarder for sanktioner og foranstaltninger over for arbejdsgivere, der beskæftiger tredjelandsstatsborgere med ulovligt ophold | 151 |
| | Torsdag, den 5. februar 2009 |
| 2010/C 067E/24 | Oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 5. februar 2009 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 3/2008 om oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter på det indre marked og i tredjelande (KOM(2008)0431 - C6-0313/2008 - 2008/0131(CNS)) | 152 |
| 2010/C 067E/25 | Markedsføring og anvendelse af foder ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 5. februar 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om markedsføring og anvendelse af foder (KOM(2008)0124 - C6-0128/2008 - 2008/0050(COD)) | 155 |
| P6_TC1-COD(2008)0050Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 5. februar 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009 om markedsføring og anvendelse af foder, ændring af forordning (EF) nr. 1831/2003 og ophævelse af direktiv 79/373/EØF, 80/511/EØF, 82/471/EØF, 83/228/EØF, 93/74/EØF, 93/113/EF og 96/25/EF og beslutning 2004/217/EF | 155 |
| BILAG | 156 |

III   Forberedende retsakter

Europa-Parlamentet

Tirsdag, den 3. februar 2009

2010/C 067E/21

Aftale om videnskabeligt og teknologisk samarbejde EF/USA *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 3. februar 2009 om forslag til Rådets afgørelse om forlængelse af aftalen om videnskabeligt og teknologisk samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og Amerikas Forenede Staters regering (KOM(2008)0581 - C6-0392/2008 - 2008/0184(CNS))

149

2010/C 067E/22

Aftale om videnskabeligt og teknologisk samarbejde EF/Rusland *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 3. februar 2009 om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af en aftale om fornyelse af aftalen om videnskabeligt og teknologisk samarbejde mellem Den Europæiske Fællesskab og regeringen for Den Russiske Føderation (KOM(2008)0728 - C6-0456/2008 - 2008/0209(CNS))

150

Onsdag, den 4. februar 2009

2010/C 067E/23

Sanktioner mod arbejdsgivere, der beskæftiger tredjelandsstatsborgere med ulovligt ophold ***IForslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om sanktioner over for arbejdsgivere, der beskæftiger tredjelandsstatsborgere med ulovligt ophold (KOM(2007)0249 - C6-0143/2007 - 2007/0094(COD))

151

P6_TC1-COD(2007)0094Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 19. februar 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/.../EF om minimumsstandarder for sanktioner og foranstaltninger over for arbejdsgivere, der beskæftiger tredjelandsstatsborgere med ulovligt ophold

151

Torsdag, den 5. februar 2009

2010/C 067E/24

Oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 5. februar 2009 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 3/2008 om oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter på det indre marked og i tredjelande (KOM(2008)0431 - C6-0313/2008 - 2008/0131(CNS))

152

2010/C 067E/25

Markedsføring og anvendelse af foder ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 5. februar 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om markedsføring og anvendelse af foder (KOM(2008)0124 - C6-0128/2008 - 2008/0050(COD))

155

P6_TC1-COD(2008)0050Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 5. februar 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009 om markedsføring og anvendelse af foder, ændring af forordning (EF) nr. 1831/2003 og ophævelse af direktiv 79/373/EØF, 80/511/EØF, 82/471/EØF, 83/228/EØF, 93/74/EØF, 93/113/EF og 96/25/EF og beslutning 2004/217/EF

155

BILAG

156

| Tegnforklaring






  - | høringsprocedure |
| --- | --- |
| **I | samarbejdsprocedure (førstebehandling) |
| **II | samarbejdsprocedure (andenbehandling) |
| *** | samstemmende udtalelse |
| ***I | fælles beslutningsprocedure (førstebehandling) |
| ***II | fælles beslutningsprocedure (andenbehandling) |
| ***III | fælles beslutningsprocedure (tredjebehandling) |

Tegnforklaring

*

høringsprocedure

**I

samarbejdsprocedure (førstebehandling)

**II

samarbejdsprocedure (andenbehandling)

***

samstemmende udtalelse

***I

fælles beslutningsprocedure (førstebehandling)

***II

fælles beslutningsprocedure (andenbehandling)

***III

fælles beslutningsprocedure (tredjebehandling)

(Den angivne procedure er baseret på det af Kommissionen foreslåede retsgrundlag)

Politiske ændringer: den nye eller ændrede tekst markeres med fede typer og kursiv, udeladelser markeres med symbolet ▐.

Tekniske rettelser og justeringer foretaget af tjenestegrenene: den nye eller ændrede tekst markeres med kursiv, udeladelser markeres med symbolet ║.

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Resolutioner, henstillinger og udtalelser

Europa-Parlamentet

Tirsdag, den 3. februar 2009

| 18.3.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 67/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 67/1

---

Uberørte naturområder i Europa

P6_TA(2009)0034

Europa-Parlamentets beslutning af 3. februar 2009 om uberørte naturområder i Europa (2008/2210(INI))

(2010/C 67 E/01)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets direktiv 79/409/EØF af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle (1) (fugledirektivet), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 79/409/EØF af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle (1) (fugledirektivet),

| — | der henviser til Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (2) (habitatdirektivet), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (2) (habitatdirektivet),

| — | der henviser til Den Europæiske Unions europæiske miljønetværk for særligt beskyttede områder, som blev etableret af de to ovennævnte direktiver, kaldet »Natura 2000«-netværket, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions europæiske miljønetværk for særligt beskyttede områder, som blev etableret af de to ovennævnte direktiver, kaldet »Natura 2000«-netværket,

| — | der henviser til resultaterne af det niende møde i konferencen mellem parterne i konventionen om den biologiske mangfoldighed (COPA), |
| --- | --- |

—

der henviser til resultaterne af det niende møde i konferencen mellem parterne i konventionen om den biologiske mangfoldighed (COPA),

| — | der henviser til Det Europæiske Miljøagenturs rapport nr. 3/2008 om europæiske skove, forholdene for økosystemet og bæredygtig brug, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Miljøagenturs rapport nr. 3/2008 om europæiske skove, forholdene for økosystemet og bæredygtig brug,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 45, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A6-0478/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A6-0478/2008),

| A. | der henviser til, at effektiv beskyttelse og om nødvendigt genoprettelse af Europas sidste uberørte naturområder er afgørende for at standse tabet af biodiversitet inden 2010, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at effektiv beskyttelse og om nødvendigt genoprettelse af Europas sidste uberørte naturområder er afgørende for at standse tabet af biodiversitet inden 2010,

| B. | der henviser til, at målet om at standse tabet af biodiversitet inden 2010 ikke vil blive opfyldt, og at de negative sociale og økonomiske konsekvenser af tabet af biodiversitet og nedgangen i økosystemfunktioner allerede kan mærkes, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at målet om at standse tabet af biodiversitet inden 2010 ikke vil blive opfyldt, og at de negative sociale og økonomiske konsekvenser af tabet af biodiversitet og nedgangen i økosystemfunktioner allerede kan mærkes,

| C. | der henviser til, at EU bør bygge videre på de nuværende resultater som Natura 2000 og udvikle betydeligt styrkede og ambitiøse nye politiske rammer for biodiversitet efter 2010, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at EU bør bygge videre på de nuværende resultater som Natura 2000 og udvikle betydeligt styrkede og ambitiøse nye politiske rammer for biodiversitet efter 2010,

| D. | der henviser til, at fugle- og habitatdirektiverne giver stærke og brugbare rammer for beskyttelse af naturen, herunder uberørte naturområder, mod en skadelig udvikling, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at fugle- og habitatdirektiverne giver stærke og brugbare rammer for beskyttelse af naturen, herunder uberørte naturområder, mod en skadelig udvikling,

| E. | der henviser til, at målene i EU's biodiversitetspolitik og i fugle- og habitatdirektiverne stadig er langt fra at være rigtigt integreret i sektorpolitikker som landbrug, regionaludvikling, energi og transport, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at målene i EU's biodiversitetspolitik og i fugle- og habitatdirektiverne stadig er langt fra at være rigtigt integreret i sektorpolitikker som landbrug, regionaludvikling, energi og transport,

| F. | der henviser til, at mange uberørte naturområder indeholder store kulstoflagre, som det er vigtigt at beskytte både af hensyn til biodiversiteten og klimabeskyttelsen, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at mange uberørte naturområder indeholder store kulstoflagre, som det er vigtigt at beskytte både af hensyn til biodiversiteten og klimabeskyttelsen,

| G. | der henviser til, at virkningerne af invasive fremmede arter på biodiversitet udgør en særlig stor trussel for uberørte naturområder, hvor det ikke er muligt at spore invasive arter tidligt, og hvor der kan forekomme betydelige økologiske og økonomiske skader, inden der kan gribes ind, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at virkningerne af invasive fremmede arter på biodiversitet udgør en særlig stor trussel for uberørte naturområder, hvor det ikke er muligt at spore invasive arter tidligt, og hvor der kan forekomme betydelige økologiske og økonomiske skader, inden der kan gribes ind,

Definition og kortlægning

| 1. | opfordrer Kommissionen til at fastlægge en definition af uberørte naturområder; definitionen bør omfatte aspekter såsom økosystemfunktioner, bevaringsværdi, klimaændringer og bæredygtig brug; |
| --- | --- |

1.

opfordrer Kommissionen til at fastlægge en definition af uberørte naturområder; definitionen bør omfatte aspekter såsom økosystemfunktioner, bevaringsværdi, klimaændringer og bæredygtig brug;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at give Miljøagenturet og andre relevante EU-organer mandat til at kortlægge Europas sidste uberørte naturområder for at fastslå den nuværende fordeling, biodiversitetsniveauet og omfanget af stadig uberørte områder samt områder med minimal menneskelig aktivitet (fordelt på vigtige habitattyper: skov-, ferskvands- og havområder); |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at give Miljøagenturet og andre relevante EU-organer mandat til at kortlægge Europas sidste uberørte naturområder for at fastslå den nuværende fordeling, biodiversitetsniveauet og omfanget af stadig uberørte områder samt områder med minimal menneskelig aktivitet (fordelt på vigtige habitattyper: skov-, ferskvands- og havområder);

| 3. | opfordrer Kommissionen til at foretage en undersøgelse af værdier og fordele i forbindelse med beskyttelse af uberørte naturområder, der navnlig bør omhandle deres økosystemfunktioner og biodiversitetsniveau samt tilpasning til klimaændringer og bæredygtig naturturisme; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Kommissionen til at foretage en undersøgelse af værdier og fordele i forbindelse med beskyttelse af uberørte naturområder, der navnlig bør omhandle deres økosystemfunktioner og biodiversitetsniveau samt tilpasning til klimaændringer og bæredygtig naturturisme;

Genopretning af uberørte naturområder

| 4. | opfordrer Kommissionen til at udvikle en EU-strategi for uberørte naturområder, som er i overensstemmelse med fugle- og habitatdirektiverne, og hvor der anvendes en økosystembaseret tilgang, udpeges truede arter og biotoper og opstilles prioriteter; |
| --- | --- |

4.

opfordrer Kommissionen til at udvikle en EU-strategi for uberørte naturområder, som er i overensstemmelse med fugle- og habitatdirektiverne, og hvor der anvendes en økosystembaseret tilgang, udpeges truede arter og biotoper og opstilles prioriteter;

| 5. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at genoprette uberørte naturområder; understreger behovet for at yde særlige midler til at reducere fragmentering og til nøje forvaltning af genoprettede naturområder, udvikling af kompensationsmekanismer og -programmer, øget bevidstgørelse og forståelse og indførelse af naturområde-relaterede begreber, såsom den rolle, som frie naturlige processer og de strukturelle elementer, der hidrører fra sådanne processer, spiller i overvågningen og vurderingen af gunstig bevarelsesstatus; understreger, at arbejdet skal ske i samarbejde med lokalbefolkningen og andre berørte parter; |
| --- | --- |

5.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at genoprette uberørte naturområder; understreger behovet for at yde særlige midler til at reducere fragmentering og til nøje forvaltning af genoprettede naturområder, udvikling af kompensationsmekanismer og -programmer, øget bevidstgørelse og forståelse og indførelse af naturområde-relaterede begreber, såsom den rolle, som frie naturlige processer og de strukturelle elementer, der hidrører fra sådanne processer, spiller i overvågningen og vurderingen af gunstig bevarelsesstatus; understreger, at arbejdet skal ske i samarbejde med lokalbefolkningen og andre berørte parter;

Fremme

| 6. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at samarbejde med de lokale ngo'er, berørte parter og lokalbefolkningen for at fremme værdien af uberørte naturområder; |
| --- | --- |

6.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at samarbejde med de lokale ngo'er, berørte parter og lokalbefolkningen for at fremme værdien af uberørte naturområder;

| 7. | opfordrer medlemsstaterne til at iværksætte og støtte informationskampagner for at skabe øget opmærksomhed i offentligheden om uberørte naturområder og betydningen deraf og at fremme opfattelsen af, at beskyttelse af biodiversitet kan gå hånd i hånd med økonomisk vækst og jobskabelse; |
| --- | --- |

7.

opfordrer medlemsstaterne til at iværksætte og støtte informationskampagner for at skabe øget opmærksomhed i offentligheden om uberørte naturområder og betydningen deraf og at fremme opfattelsen af, at beskyttelse af biodiversitet kan gå hånd i hånd med økonomisk vækst og jobskabelse;

| 8. | opfordrer medlemsstaterne til at udveksle erfaringer om bedste praksis og konklusioner med hensyn til uberørte naturområder ved at give europæiske eksperter mulighed for sammen at undersøge begrebet uberørte naturområde i EU og sætte spørgsmålet om uberørte naturområder på den europæiske dagsorden; |
| --- | --- |

8.

opfordrer medlemsstaterne til at udveksle erfaringer om bedste praksis og konklusioner med hensyn til uberørte naturområder ved at give europæiske eksperter mulighed for sammen at undersøge begrebet uberørte naturområde i EU og sætte spørgsmålet om uberørte naturområder på den europæiske dagsorden;

| 9. | opfordrer i lyset af de veldokumenterede skadevirkninger, som turisme har påført – og fortsat påfører – en stor del af Europas mest dyrebare naturarv, Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at turisme – selv om der fokuseres på at lære de besøgende om habitater og dyreliv i et naturområde – håndteres med største forsigtighed, og at der til fulde trækkes på erfaringer inden for og uden for Europa med hensyn til at minimere turismens følgevirkninger, og når det er passende med henvisning til habitatdirektivets artikel 6; opfordrer til anvendelse af modeller, hvor uberørte naturområder for størstedelens vedkommende er lukket for adgang (bortset fra tilladt videnskabelig forskning), men hvor en begrænset del er åben for naturbaseret, bæredygtig turisme af høj kvalitet, som gavner lokalsamfundene økonomisk; |
| --- | --- |

9.

opfordrer i lyset af de veldokumenterede skadevirkninger, som turisme har påført – og fortsat påfører – en stor del af Europas mest dyrebare naturarv, Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at turisme – selv om der fokuseres på at lære de besøgende om habitater og dyreliv i et naturområde – håndteres med største forsigtighed, og at der til fulde trækkes på erfaringer inden for og uden for Europa med hensyn til at minimere turismens følgevirkninger, og når det er passende med henvisning til habitatdirektivets artikel 6; opfordrer til anvendelse af modeller, hvor uberørte naturområder for størstedelens vedkommende er lukket for adgang (bortset fra tilladt videnskabelig forskning), men hvor en begrænset del er åben for naturbaseret, bæredygtig turisme af høj kvalitet, som gavner lokalsamfundene økonomisk;

Bedre beskyttelse

| 10. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at lægge særlig vægt på effektiv beskyttelse af uberørte naturområder; |
| --- | --- |

10.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at lægge særlig vægt på effektiv beskyttelse af uberørte naturområder;

| 11. | opfordrer Kommissionen til at finde frem til de umiddelbare trusler mod uberørte naturområder; |
| --- | --- |

11.

opfordrer Kommissionen til at finde frem til de umiddelbare trusler mod uberørte naturområder;

| 12. | opfordrer Kommissionen til at udvikle passende anbefalinger, som kan vejlede medlemsstaterne om de bedste tilgange til at sikre beskyttelse af naturlige levesteder; |
| --- | --- |

12.

opfordrer Kommissionen til at udvikle passende anbefalinger, som kan vejlede medlemsstaterne om de bedste tilgange til at sikre beskyttelse af naturlige levesteder;

| 13. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at beskytte naturområder ved at gennemføre fugle- og habitatdirektiverne, vandrammedirektivet (3) og havstrategirammedirektivet (4) på en mere effektiv og konsekvent måde med bedre finansiering for at undgå, at disse områder ødelægges af skadelig, ikke-bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

13.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at beskytte naturområder ved at gennemføre fugle- og habitatdirektiverne, vandrammedirektivet (3) og havstrategirammedirektivet (4) på en mere effektiv og konsekvent måde med bedre finansiering for at undgå, at disse områder ødelægges af skadelig, ikke-bæredygtig udvikling;

| 14. | glæder sig over revisionen af fugle- og habitatdirektiverne med det formål om nødvendigt at ændre dem for bedre at kunne beskytte truede arter og biotoper; |
| --- | --- |

14.

glæder sig over revisionen af fugle- og habitatdirektiverne med det formål om nødvendigt at ændre dem for bedre at kunne beskytte truede arter og biotoper;

| 15. | opfordrer Kommissionen til at acceptere »Wild Europe-initiativet«, et partnerskab af flere naturbeskyttelsesorganisationer, herunder Den Internationale Naturværnsunion (IUCN), IUCN's verdenskommission for fredede områder (World Commission on Protected Areas, IUCN-WCPA), Verdensnaturfonden (WWF), Birdlife International og PAN Parks, som alle har en stærk interesse for naturområder eller næsten vilde områder; |
| --- | --- |

15.

opfordrer Kommissionen til at acceptere »Wild Europe-initiativet«, et partnerskab af flere naturbeskyttelsesorganisationer, herunder Den Internationale Naturværnsunion (IUCN), IUCN's verdenskommission for fredede områder (World Commission on Protected Areas, IUCN-WCPA), Verdensnaturfonden (WWF), Birdlife International og PAN Parks, som alle har en stærk interesse for naturområder eller næsten vilde områder;

Uberørte naturområder og Natura 2000

| 16. | opfordrer Kommissionen til i samarbejde med de relevante parter at udvikle retningslinjer for, hvordan uberørte naturområder beskyttes, forvaltes, udnyttes bæredygtigt, overvåges og finansieres under Natura 2000-netværket, navnlig med hensyn til kommende udfordringer såsom klimaændringer, ulovlig skovhugst og stigende efterspørgsel efter varer; |
| --- | --- |

16.

opfordrer Kommissionen til i samarbejde med de relevante parter at udvikle retningslinjer for, hvordan uberørte naturområder beskyttes, forvaltes, udnyttes bæredygtigt, overvåges og finansieres under Natura 2000-netværket, navnlig med hensyn til kommende udfordringer såsom klimaændringer, ulovlig skovhugst og stigende efterspørgsel efter varer;

| 17. | udtrykker stærk bekymring for EU's biodiversitetspolitik på grund af manglende økonomiske midler til administration af Natura 2000-netværket; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til - som forudset i habitatdirektivet - at forberede fællesskabssamfinansiering til administration af områder i medlemsstater; |
| --- | --- |

17.

udtrykker stærk bekymring for EU's biodiversitetspolitik på grund af manglende økonomiske midler til administration af Natura 2000-netværket; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til - som forudset i habitatdirektivet - at forberede fællesskabssamfinansiering til administration af områder i medlemsstater;

| 18. | opfordrer Kommissionen til at tildele zoner for uberørte naturområder en særlig status og bedre beskyttelse i Natura 2000-netværket; |
| --- | --- |

18.

opfordrer Kommissionen til at tildele zoner for uberørte naturområder en særlig status og bedre beskyttelse i Natura 2000-netværket;

| 19. | mener, at politikken for udvikling af landdistrikter og integrering af miljøbeskyttelse i EU's landbrugssektor skal styrkes; anser imidlertid Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne for utilstrækkelig til at finansiere biodiversitet og naturbeskyttelse, både for så vidt angår dens økonomiske ressourcer og dens programmering og ekspertise; |
| --- | --- |

19.

mener, at politikken for udvikling af landdistrikter og integrering af miljøbeskyttelse i EU's landbrugssektor skal styrkes; anser imidlertid Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne for utilstrækkelig til at finansiere biodiversitet og naturbeskyttelse, både for så vidt angår dens økonomiske ressourcer og dens programmering og ekspertise;

| 20. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at Natura 2000-netværket styrkes yderligere og bliver et sammenhængende og fungerende økologisk netværk, hvor uberørte naturområder har en central placering; understreger behovet for sammenhængende politikker, navnlig med hensyn til den fælles landbrugspolitik, transport, energi og budget for ikke at undergrave naturbeskyttelsesmålene i Natura 2000; |
| --- | --- |

20.

opfordrer Kommissionen til at sikre, at Natura 2000-netværket styrkes yderligere og bliver et sammenhængende og fungerende økologisk netværk, hvor uberørte naturområder har en central placering; understreger behovet for sammenhængende politikker, navnlig med hensyn til den fælles landbrugspolitik, transport, energi og budget for ikke at undergrave naturbeskyttelsesmålene i Natura 2000;

Invasive fremmede arter

| 21. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at arbejde sammen om at fastlægge en holdbar lovgivningsmæssig ramme vedrørende invasive fremmede arter, der tager hånd om både økologiske og økonomiske virkninger fra sådanne arter og de uberørte naturområders særlige sårbarhed over for denne trussel; |
| --- | --- |

21.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at arbejde sammen om at fastlægge en holdbar lovgivningsmæssig ramme vedrørende invasive fremmede arter, der tager hånd om både økologiske og økonomiske virkninger fra sådanne arter og de uberørte naturområders særlige sårbarhed over for denne trussel;

Uberørte naturområder og klimaændringer

| 22. | opfordrer Kommissionen til at overvåge og vurdere indvirkningen af klimaændringer på uberørte naturområder; |
| --- | --- |

22.

opfordrer Kommissionen til at overvåge og vurdere indvirkningen af klimaændringer på uberørte naturområder;

| 23. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at prioritere naturbeskyttelse i deres strategi vedrørende klimaændringer; |
| --- | --- |

23.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at prioritere naturbeskyttelse i deres strategi vedrørende klimaændringer;

| 24. | opfordrer Kommissionen til i forbindelse med klimaændringerne at iværksætte forskning og yde vejledning med hensyn til, hvornår og hvordan man med menneskelig indgriben kan forvalte naturområder med henblik på at bevare dem; |
| --- | --- |

24.

opfordrer Kommissionen til i forbindelse med klimaændringerne at iværksætte forskning og yde vejledning med hensyn til, hvornår og hvordan man med menneskelig indgriben kan forvalte naturområder med henblik på at bevare dem;

*

- *

| 25. | udtrykker stor støtte til styrelsen af politikker og foranstaltninger i forbindelse med uberørte naturområder; |
| --- | --- |

25.

udtrykker stor støtte til styrelsen af politikker og foranstaltninger i forbindelse med uberørte naturområder;

| 26. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

26.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EFT L 103 af 25.4.1979, s. 1.

(2)  EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7.

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (EFT L 327 af 22.12.2000, s. 1).

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/56/EF af 17. juni 2008 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets havmiljøpolitiske foranstaltninger (havstrategirammedirektivet) (EUT L 164 af 25.6.2008, s. 19).

---

| 18.3.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 67/5 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 67/5

---

Almen- og forretningsflyvning

P6_TA(2009)0036

Europa-Parlamentets beslutning af 3. februar 2009 om en dagsorden for en bæredygtig fremtid for almen- og forretningsflyvning (2008/2134(INI))

(2010/C 67 E/02)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen af 11. januar 2007 om en dagsorden for en bæredygtig fremtid for almen- og forretningsflyvning (KOM(2007)0869), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen af 11. januar 2007 om en dagsorden for en bæredygtig fremtid for almen- og forretningsflyvning (KOM(2007)0869),

| — | der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning af 25. juni 2008 om ændring af forordning (EF) nr. 549/2004, (EF) nr. 550/2004, (EF) nr. 551/2004 og (EF) nr. 552/2004 for at forbedre det europæiske luftfartssystems præstationer og bæredygtighed (KOM(2008)0388), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning af 25. juni 2008 om ændring af forordning (EF) nr. 549/2004, (EF) nr. 550/2004, (EF) nr. 551/2004 og (EF) nr. 552/2004 for at forbedre det europæiske luftfartssystems præstationer og bæredygtighed (KOM(2008)0388),

| — | der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning af 25. juni 2008 om ændring af forordning (EF) nr. 216/2008 for så vidt angår flyvepladser, lufttrafikstyring og luftfartstjenester, og om ophævelse af Rådets direktiv 2006/23/EF (KOM(2008)0390), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning af 25. juni 2008 om ændring af forordning (EF) nr. 216/2008 for så vidt angår flyvepladser, lufttrafikstyring og luftfartstjenester, og om ophævelse af Rådets direktiv 2006/23/EF (KOM(2008)0390),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/101/EF af 19. november 2008 om ændring af direktiv 2003/87/EF med henblik på inddragelse af luftfartsaktiviteter i ordningen for handel med drivhusgasemissionskvoter i Fællesskabet (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/101/EF af 19. november 2008 om ændring af direktiv 2003/87/EF med henblik på inddragelse af luftfartsaktiviteter i ordningen for handel med drivhusgasemissionskvoter i Fællesskabet (1),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 549/2004 af 10. marts 2004 om rammerne for oprettelse af et fælles europæisk luftrum (2), Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 550/2004 af 10. marts 2004 om udøvelse af luftfartstjenester i det fælles europæiske luftrum (3), og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 551/2004 af 10. marts 2004 om organisation og udnyttelse af det fælles europæiske luftrum (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 549/2004 af 10. marts 2004 om rammerne for oprettelse af et fælles europæisk luftrum (2), Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 550/2004 af 10. marts 2004 om udøvelse af luftfartstjenester i det fælles europæiske luftrum (3), og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 551/2004 af 10. marts 2004 om organisation og udnyttelse af det fælles europæiske luftrum (4),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 216/2008 af 20. februar 2008 om fælles regler for civil luftfart og om oprettelse af et europæisk luftfartssikkerhedsagentur (5) (EASA-forordningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 216/2008 af 20. februar 2008 om fælles regler for civil luftfart og om oprettelse af et europæisk luftfartssikkerhedsagentur (5) (EASA-forordningen),

| — | der henviser til Rådets forordning (EØF) nr. 95/93 af 18. januar 1993 om fælles regler for tildeling af ankomst- og afgangstidspunkter i Fællesskabets lufthavne (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EØF) nr. 95/93 af 18. januar 1993 om fælles regler for tildeling af ankomst- og afgangstidspunkter i Fællesskabets lufthavne (6),

| — | der henviser til Kommissionens forordning (EF) nr. 375/2007 af 30. marts 2007 om ændring af forordning (EF) nr. 1702/2003 om gennemførelsesbestemmelser for luftdygtigheds- og miljøcertificering af luftfartøjer og hermed forbundet materiel, dele og apparatur og for certificering af konstruktions- og produktionsorganisationer (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forordning (EF) nr. 375/2007 af 30. marts 2007 om ændring af forordning (EF) nr. 1702/2003 om gennemførelsesbestemmelser for luftdygtigheds- og miljøcertificering af luftfartøjer og hermed forbundet materiel, dele og apparatur og for certificering af konstruktions- og produktionsorganisationer (7),

| — | der henviser til Kommissionens forordning (EF) nr. 376/2007 af 30. marts 2007 om ændring af forordning (EF) nr. 2042/2003 om vedvarende luftdygtighed af luftfartøjer og luftfartøjsmateriel, -dele og -apparatur og om godkendelse af organisationer og personale, der deltager i disse opgaver (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forordning (EF) nr. 376/2007 af 30. marts 2007 om ændring af forordning (EF) nr. 2042/2003 om vedvarende luftdygtighed af luftfartøjer og luftfartøjsmateriel, -dele og -apparatur og om godkendelse af organisationer og personale, der deltager i disse opgaver (8),

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 219/2007 af 27. februar 2007 om oprettelse af et fællesforetagende til udvikling af en ny generation af det europæiske lufttrafikstyringssystem (SESAR) (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 219/2007 af 27. februar 2007 om oprettelse af et fællesforetagende til udvikling af en ny generation af det europæiske lufttrafikstyringssystem (SESAR) (9),

| — | der henviser til projektet Cost Effective Small Aircraft (Cesar), der finansieres under det sjette rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling, |
| --- | --- |

—

der henviser til projektet Cost Effective Small Aircraft (Cesar), der finansieres under det sjette rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget af 25. juni 2008 – Fælles europæisk luftrum II: på vej mod en mere bæredygtig lufttrafik med forbedrede præstationer (KOM(2008)0389), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget af 25. juni 2008 – Fælles europæisk luftrum II: på vej mod en mere bæredygtig lufttrafik med forbedrede præstationer (KOM(2008)0389),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget af 24. januar 2007 – Handlingsplan for kapacitet, effektivitet og sikkerhed i Europas lufthavne (KOM(2006)0819), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget af 24. januar 2007 – Handlingsplan for kapacitet, effektivitet og sikkerhed i Europas lufthavne (KOM(2006)0819),

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget af 30. april 2008 om anvendelsen af forordning (EØF) nr. 95/93 om fælles regler for tildeling af ankomst- og afgangstidspunkter i Fællesskabets lufthavne, som ændret (KOM(2008)0227), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget af 30. april 2008 om anvendelsen af forordning (EØF) nr. 95/93 om fælles regler for tildeling af ankomst- og afgangstidspunkter i Fællesskabets lufthavne, som ændret (KOM(2008)0227),

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen af 15. marts 2007: Statusrapport om udviklingen af en ny generation af det europæiske lufttrafikstyringssystem (SESAR) (KOM(2007)0103), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen af 15. marts 2007: Statusrapport om udviklingen af en ny generation af det europæiske lufttrafikstyringssystem (SESAR) (KOM(2007)0103),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 45, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

| — | der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget og udtalelse fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A6-0501/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget og udtalelse fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A6-0501/2008),

| A. | der henviser til, at almen- og forretningsflyvning omfatter en række forskellige luftfartøjsaktiviteter; der henviser til, at begrebet omfatter alle civile luftfartøjsoperationer - bortset fra erhvervsmæssig lufttransport - samt civile lufttransportoperationer på bestilling og mod vederlag, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at almen- og forretningsflyvning omfatter en række forskellige luftfartøjsaktiviteter; der henviser til, at begrebet omfatter alle civile luftfartøjsoperationer - bortset fra erhvervsmæssig lufttransport - samt civile lufttransportoperationer på bestilling og mod vederlag,

| B. | der henviser til, at denne sektor også omfatter aktiviteter af høj værdi af så forskellig karakter som specialiserede luftfartstjenester (f.eks. luftkartografi, landbrugsrelaterede flyvninger, brandbekæmpelse og trafikovervågning), luftfartsuddannelse og fritidsflyvning, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at denne sektor også omfatter aktiviteter af høj værdi af så forskellig karakter som specialiserede luftfartstjenester (f.eks. luftkartografi, landbrugsrelaterede flyvninger, brandbekæmpelse og trafikovervågning), luftfartsuddannelse og fritidsflyvning,

| C. | der henviser til, at der på nuværende tidspunkt mangler data og statistiske oplysninger om almen- og forretningsflyvning, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at der på nuværende tidspunkt mangler data og statistiske oplysninger om almen- og forretningsflyvning,

| D. | der henviser til, at almen- og forretningsflyvning er den hurtigst voksende del af civil luftfart i Europa; der henviser til, at almen- og forretningsflyvning supplerer almindelig lufttransport udført af kommercielle luftfartsselskaber og dermed leverer særlige sociale og økonomiske fordele, såsom forøgelse af befolkningens mobilitet, virksomheders produktivitet og regional samhørighed, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at almen- og forretningsflyvning er den hurtigst voksende del af civil luftfart i Europa; der henviser til, at almen- og forretningsflyvning supplerer almindelig lufttransport udført af kommercielle luftfartsselskaber og dermed leverer særlige sociale og økonomiske fordele, såsom forøgelse af befolkningens mobilitet, virksomheders produktivitet og regional samhørighed,

| E. | der henviser til, at almen- og forretningsflyvning er af stigende økonomisk betydning, navnlig for den europæiske fremstillingsindustri, der løbende har øget sin andel af verdensmarkedet og har et betragteligt potentiale for yderligere vækst, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at almen- og forretningsflyvning er af stigende økonomisk betydning, navnlig for den europæiske fremstillingsindustri, der løbende har øget sin andel af verdensmarkedet og har et betragteligt potentiale for yderligere vækst,

| F. | der henviser til, at fokus i EU's luftfartspolitik traditionelt har været på erhvervsmæssig lufttransport, men at almen- og forretningsflyvnings stigende betydning ikke er blevet skænket tilstrækkelig opmærksomhed, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at fokus i EU's luftfartspolitik traditionelt har været på erhvervsmæssig lufttransport, men at almen- og forretningsflyvnings stigende betydning ikke er blevet skænket tilstrækkelig opmærksomhed,

| G. | der henviser til, at regler, der er rettet mod forvaltning af drift af yderst komplekse kommercielle luftfartøjer, kan pålægge operatører af små private luftfartøjer en uforholdsmæssig stor økonomisk og reguleringsmæssig byrde; der henviser til, at det derfor på visse områder har vist sig at være uhensigtsmæssigt at anvende en fremgangsmåde med en standardløsning og ensartet håndhævelse af regler på tværs af forskellige sektorer inden for luftfarten, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at regler, der er rettet mod forvaltning af drift af yderst komplekse kommercielle luftfartøjer, kan pålægge operatører af små private luftfartøjer en uforholdsmæssig stor økonomisk og reguleringsmæssig byrde; der henviser til, at det derfor på visse områder har vist sig at være uhensigtsmæssigt at anvende en fremgangsmåde med en standardløsning og ensartet håndhævelse af regler på tværs af forskellige sektorer inden for luftfarten,

| H. | der henviser til, at adgang til luftrum og flyvepladser er et centralt spørgsmål for almen- og forretningsflyvningen, eftersom der er en voksende kløft mellem efterspørgsel og kapacitet; der henviser til, at almen- og forretningsflyvningen i stigende grad skal konkurrere med luftfartsindustrien i bred forstand om adgang til luftrum og flyvepladser, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at adgang til luftrum og flyvepladser er et centralt spørgsmål for almen- og forretningsflyvningen, eftersom der er en voksende kløft mellem efterspørgsel og kapacitet; der henviser til, at almen- og forretningsflyvningen i stigende grad skal konkurrere med luftfartsindustrien i bred forstand om adgang til luftrum og flyvepladser,

| 1. | glæder sig meget over Kommissionens meddelelse om almen- og forretningsflyvning, eftersom den indeholder en god analyse af de spørgsmål, der berører sektoren, og anviser en række farbare metoder til at tage fat på sektorens særlige behov, samtidig med at der pågår en stadig dialog mellem alle parter; |
| --- | --- |

1.

glæder sig meget over Kommissionens meddelelse om almen- og forretningsflyvning, eftersom den indeholder en god analyse af de spørgsmål, der berører sektoren, og anviser en række farbare metoder til at tage fat på sektorens særlige behov, samtidig med at der pågår en stadig dialog mellem alle parter;

Proportionel regulering og nærhedsprincippet

| 2. | understreger behovet for at tage højde for almen- og forretningsflyvningens interesser og særlige forhold i forbindelse med udviklingen af fremtidige politiske initiativer inden for lufttransport med henblik på at styrke sektorens konkurrenceevne; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til at sikre anvendelsen af nærheds- og proportionalitetsprincipperne i forbindelse med udformningen og gennemførelsen af såvel nuværende som fremtidig luftfartslovgivning; |
| --- | --- |

2.

understreger behovet for at tage højde for almen- og forretningsflyvningens interesser og særlige forhold i forbindelse med udviklingen af fremtidige politiske initiativer inden for lufttransport med henblik på at styrke sektorens konkurrenceevne; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til at sikre anvendelsen af nærheds- og proportionalitetsprincipperne i forbindelse med udformningen og gennemførelsen af såvel nuværende som fremtidig luftfartslovgivning;

| 3. | minder Kommissionen om behovet for, at der systematisk udføres konsekvensanalyser for de enkelte segmenter, så der kan foretages en differentiering af de regler, der gælder for forskellige kategorier af virksomheder og luftrumsbrugere, hvis det er relevant og ikke bringer sikkerheden i fare; |
| --- | --- |

3.

minder Kommissionen om behovet for, at der systematisk udføres konsekvensanalyser for de enkelte segmenter, så der kan foretages en differentiering af de regler, der gælder for forskellige kategorier af virksomheder og luftrumsbrugere, hvis det er relevant og ikke bringer sikkerheden i fare;

| 4. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at de gennemførelsesbestemmelser for luftfartssikkerhed, som den vedtager, er proportionelle med og står i et rimeligt forhold til den kompleksitet, der er forbundet med den respektive kategori af luftfartøj og operation; |
| --- | --- |

4.

opfordrer Kommissionen til at sikre, at de gennemførelsesbestemmelser for luftfartssikkerhed, som den vedtager, er proportionelle med og står i et rimeligt forhold til den kompleksitet, der er forbundet med den respektive kategori af luftfartøj og operation;

| 5. | glæder sig over, at der for nylig blev vedtaget vedligeholdelsesnormer for luftfartøjer, der ikke anvendes inden for erhvervsmæssig lufttransport, og navnlig for luftfartøjer, der ikke er klassificeret som komplekse motordrevne luftfartøjer, hvilket er et godt eksempel på proportionel regulering; |
| --- | --- |

5.

glæder sig over, at der for nylig blev vedtaget vedligeholdelsesnormer for luftfartøjer, der ikke anvendes inden for erhvervsmæssig lufttransport, og navnlig for luftfartøjer, der ikke er klassificeret som komplekse motordrevne luftfartøjer, hvilket er et godt eksempel på proportionel regulering;

| 6. | mener, at det vil være hensigtsmæssigt med en vis grad af fleksibilitet i forbindelse med anvendelsen for så vidt angår almenflyvning, og at dette kan opnås ved at uddelegere visse kontrolbeføjelser til sports- og fritidsflyvningssammenslutninger og -organisationer, der er underlagt passende tilsyn af de relevante luftfartsmyndigheder, og såfremt, der ikke foreligger nogen form for interessekonflikt; |
| --- | --- |

6.

mener, at det vil være hensigtsmæssigt med en vis grad af fleksibilitet i forbindelse med anvendelsen for så vidt angår almenflyvning, og at dette kan opnås ved at uddelegere visse kontrolbeføjelser til sports- og fritidsflyvningssammenslutninger og -organisationer, der er underlagt passende tilsyn af de relevante luftfartsmyndigheder, og såfremt, der ikke foreligger nogen form for interessekonflikt;

| 7. | opfordrer Kommissionen til at undersøge muligheden for at fastlægge forenklede sikkerheds- og screeningsprocedurer for passagerer på forretningsflyvninger uden på nogen måde at bringe deres sikkerhed i fare; |
| --- | --- |

7.

opfordrer Kommissionen til at undersøge muligheden for at fastlægge forenklede sikkerheds- og screeningsprocedurer for passagerer på forretningsflyvninger uden på nogen måde at bringe deres sikkerhed i fare;

| 8. | foreslår at Kommissionen fremmer udvekslingen af bedste praksis vedrørende sikkerhedsforanstaltninger i små og mellemstore lufthavne; |
| --- | --- |

8.

foreslår at Kommissionen fremmer udvekslingen af bedste praksis vedrørende sikkerhedsforanstaltninger i små og mellemstore lufthavne;

Kapaciteten i lufthavne og luftrum

| 9. | påpeger, at det bliver stadig vanskeligere for almen- og forretningsflyvninger at få adgang ikke blot til de største lufthavne, men også til regionale lufthavne, eftersom den stigende efterspørgsel fra den erhvervsmæssige lufttransport begrænser antallet af slots og standpladser; |
| --- | --- |

9.

påpeger, at det bliver stadig vanskeligere for almen- og forretningsflyvninger at få adgang ikke blot til de største lufthavne, men også til regionale lufthavne, eftersom den stigende efterspørgsel fra den erhvervsmæssige lufttransport begrænser antallet af slots og standpladser;

| 10. | opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til gennem deres lufthavnsmyndigheder at tage fat på disse problemer ved at gennemføre foranstaltninger, der kan optimere udnyttelsen af den nuværende kapacitet gennem bedre planlægning og anvendelse af moderne teknologier i overensstemmelse med Kommissionens handlingsplan for kapacitet, effektivitet og sikkerhed i Europas lufthavne; |
| --- | --- |

10.

opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til gennem deres lufthavnsmyndigheder at tage fat på disse problemer ved at gennemføre foranstaltninger, der kan optimere udnyttelsen af den nuværende kapacitet gennem bedre planlægning og anvendelse af moderne teknologier i overensstemmelse med Kommissionens handlingsplan for kapacitet, effektivitet og sikkerhed i Europas lufthavne;

| 11. | afventer rådene fra EU's nye observatorium for lufthavnskapacitet om udvikling af foranstaltninger til forbedring af de europæiske lufthavnsnetværks kapacitet og forventer, at observatoriet kommer til at spille en betydningsfuld rolle i forbindelse med gennemførelsen af Kommissionens handlingsplan; |
| --- | --- |

11.

afventer rådene fra EU's nye observatorium for lufthavnskapacitet om udvikling af foranstaltninger til forbedring af de europæiske lufthavnsnetværks kapacitet og forventer, at observatoriet kommer til at spille en betydningsfuld rolle i forbindelse med gennemførelsen af Kommissionens handlingsplan;

| 12. | mener, at helikoptere kan være vigtige som forbindelsesfartøjer mellem lufthavne over korte afstande, og opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at inkludere dem i eventuelle strategier om kapacitetsforøgelse; |
| --- | --- |

12.

mener, at helikoptere kan være vigtige som forbindelsesfartøjer mellem lufthavne over korte afstande, og opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at inkludere dem i eventuelle strategier om kapacitetsforøgelse;

| 13. | tilskynder medlemsstaterne og regionale og lokale myndigheder til at investere i modernisering og etablering af små og mellemstore lufthavne, der har stor betydning for almen- og forretningsflyvningen; |
| --- | --- |

13.

tilskynder medlemsstaterne og regionale og lokale myndigheder til at investere i modernisering og etablering af små og mellemstore lufthavne, der har stor betydning for almen- og forretningsflyvningen;

| 14. | opfordrer medlemsstaterne til at investere i den særlige infrastruktur, der er nødvendig for drift og stationering af luftfartøjer inden for almen- og forretningsflyvning; |
| --- | --- |

14.

opfordrer medlemsstaterne til at investere i den særlige infrastruktur, der er nødvendig for drift og stationering af luftfartøjer inden for almen- og forretningsflyvning;

| 15. | opfordrer medlemsstaterne samt regionale og lokale myndigheder til at inddrage alle berørte parter i høringsprocesser med henblik på i relevant omfang at lade potentielle eller eksisterende lufthavne være specifikt bestemt til almen- og forretningsflyvning og til at inddrage de militære myndigheder i høringsprocessen, hvis der er tale om militærlufthavne, der ikke længere er i drift; |
| --- | --- |

15.

opfordrer medlemsstaterne samt regionale og lokale myndigheder til at inddrage alle berørte parter i høringsprocesser med henblik på i relevant omfang at lade potentielle eller eksisterende lufthavne være specifikt bestemt til almen- og forretningsflyvning og til at inddrage de militære myndigheder i høringsprocessen, hvis der er tale om militærlufthavne, der ikke længere er i drift;

| 16. | mener, at det er af afgørende betydning, at inddelingen af luftrummet omkring små og mellemstore lufthavne er hensigtsmæssig for brugere af almen- og forretningsflyvning, samt at der forud for ændringer af sådanne zoner skal afholdes en høring med deltagelse af disse brugere; |
| --- | --- |

16.

mener, at det er af afgørende betydning, at inddelingen af luftrummet omkring små og mellemstore lufthavne er hensigtsmæssig for brugere af almen- og forretningsflyvning, samt at der forud for ændringer af sådanne zoner skal afholdes en høring med deltagelse af disse brugere;

| 17. | understreger, at forretningsflyvning, hvor det er muligt, bør gives tilstrækkelig adgang til de største lufthavne, så den kan forbinde EU's regioner med Europas økonomiske kraftcentre, og anmoder Kommissionen om at undersøge og inden udgangen af 2009 at forelægge en rapport for Parlamentet om behovet for at tilpasse relevante bestemmelser i den eksisterende forordning om fælles regler for tildeling af ankomst- og afgangstidspunkter; |
| --- | --- |

17.

understreger, at forretningsflyvning, hvor det er muligt, bør gives tilstrækkelig adgang til de største lufthavne, så den kan forbinde EU's regioner med Europas økonomiske kraftcentre, og anmoder Kommissionen om at undersøge og inden udgangen af 2009 at forelægge en rapport for Parlamentet om behovet for at tilpasse relevante bestemmelser i den eksisterende forordning om fælles regler for tildeling af ankomst- og afgangstidspunkter;

| 18. | understreger behovet for på fællesskabsplan at udvikle en harmoniseret tilgang, der kan sikre sammenhæng mellem slots og flyveplaner; opfordrer Kommissionen til at forelægge forslag om passende foranstaltninger og tilskynder de europæiske lufthavnskoordinatorer til at yde deres bidrag i denne forbindelse; |
| --- | --- |

18.

understreger behovet for på fællesskabsplan at udvikle en harmoniseret tilgang, der kan sikre sammenhæng mellem slots og flyveplaner; opfordrer Kommissionen til at forelægge forslag om passende foranstaltninger og tilskynder de europæiske lufthavnskoordinatorer til at yde deres bidrag i denne forbindelse;

| 19. | forventer, at indførelsen af et lufttrafikstyringssystem med både teknisk avancerede og innovative teknologier inden for rammerne af SESAR-fællesforetagendet vil bidrage til at bekæmpe opsplitningen af det europæiske luftrum og den forventede overbelastning og øge luftrumskapaciteten betragteligt, hvilket vil komme alle brugere af luftrummet til gode, herunder almen- og forretningsflyvningen; |
| --- | --- |

19.

forventer, at indførelsen af et lufttrafikstyringssystem med både teknisk avancerede og innovative teknologier inden for rammerne af SESAR-fællesforetagendet vil bidrage til at bekæmpe opsplitningen af det europæiske luftrum og den forventede overbelastning og øge luftrumskapaciteten betragteligt, hvilket vil komme alle brugere af luftrummet til gode, herunder almen- og forretningsflyvningen;

| 20. | understreger imidlertid, at SESAR-programmet fuldt ud skal tage hensyn til almen- og forretningsflyvnings særlige forhold og give reelle fordele til sektoren uden at påføre den unødvendige byrder; |
| --- | --- |

20.

understreger imidlertid, at SESAR-programmet fuldt ud skal tage hensyn til almen- og forretningsflyvnings særlige forhold og give reelle fordele til sektoren uden at påføre den unødvendige byrder;

| 21. | mener, at et af målene bør være at give adgang til trafik-, vejr- og flyveinformationer for brugere af visuelflyveregler (VFR) på en brugervenlig og omkostningseffektiv måde; |
| --- | --- |

21.

mener, at et af målene bør være at give adgang til trafik-, vejr- og flyveinformationer for brugere af visuelflyveregler (VFR) på en brugervenlig og omkostningseffektiv måde;

| 22. | understreger, at lovgivningen om et fælles europæisk luftrum og SESAR ikke må føre til uforholdsmæssige udstyrskrav for mindre luftfartøjer, der drives i henhold til visuelflyvereglerne, samtidig med at det anerkendes fuldt ud, at alle luftfartøjer, der anvender det kontrollerede luftrum, skal have udstyr om bord, der sikrer et passende sikkerhedsniveau, såsom positionsanordninger; |
| --- | --- |

22.

understreger, at lovgivningen om et fælles europæisk luftrum og SESAR ikke må føre til uforholdsmæssige udstyrskrav for mindre luftfartøjer, der drives i henhold til visuelflyvereglerne, samtidig med at det anerkendes fuldt ud, at alle luftfartøjer, der anvender det kontrollerede luftrum, skal have udstyr om bord, der sikrer et passende sikkerhedsniveau, såsom positionsanordninger;

Miljøhensyn

| 23. | mener, at almen- og forretningsflyvningen har nedbragt miljøpåvirkningen, hvad CO2-emissioner og støj angår, i sammenligning med den erhvervsmæssige lufttransport; |
| --- | --- |

23.

mener, at almen- og forretningsflyvningen har nedbragt miljøpåvirkningen, hvad CO2-emissioner og støj angår, i sammenligning med den erhvervsmæssige lufttransport;

| 24. | mener, at det dog er nødvendigt at nedbringe emissionerne gennem yderligere forbedring af mindre luftfartøjers miljøpræstationer ved at anvende renere brændstof og ved at fremme forskning, teknologisk udvikling og innovation; understreger i denne forbindelse betydningen af initiativer som Clean Sky og Cesar; |
| --- | --- |

24.

mener, at det dog er nødvendigt at nedbringe emissionerne gennem yderligere forbedring af mindre luftfartøjers miljøpræstationer ved at anvende renere brændstof og ved at fremme forskning, teknologisk udvikling og innovation; understreger i denne forbindelse betydningen af initiativer som Clean Sky og Cesar;

| 25. | noterer sig, at langt størstedelen af almen- og forretningsflyvningen falder uden for anvendelsesområdet for direktivet om inddragelse af luftfartsaktiviteter i ordningen for handel med drivhusgasemissionskvoter; |
| --- | --- |

25.

noterer sig, at langt størstedelen af almen- og forretningsflyvningen falder uden for anvendelsesområdet for direktivet om inddragelse af luftfartsaktiviteter i ordningen for handel med drivhusgasemissionskvoter;

| 26. | mener, at støjproblemer i overensstemmelse med nærhedsprincippet bør behandles nationalt og lokalt, og at støjkortlægning er et af en række værktøjer, der kan bidrage med en afbalanceret metode til sikring af udvikling af lufthavne, uden at det forårsager markant støjforurening for lokale borgere; |
| --- | --- |

26.

mener, at støjproblemer i overensstemmelse med nærhedsprincippet bør behandles nationalt og lokalt, og at støjkortlægning er et af en række værktøjer, der kan bidrage med en afbalanceret metode til sikring af udvikling af lufthavne, uden at det forårsager markant støjforurening for lokale borgere;

Andre spørgsmål

| 27. | er af den opfattelse, at de politiske beslutningstagere skal have tilstrækkelige data og statistiske oplysninger til rådighed om almen- og forretningsflyvning for at forstå sektoren til bunds og dermed være i stand til at regulere den hensigtsmæssigt; opfordrer derfor Kommissionen og Eurostat til at udvikle og anvende en systematisk tilgang til indsamling og udveksling af internationale og europæiske data; |
| --- | --- |

27.

er af den opfattelse, at de politiske beslutningstagere skal have tilstrækkelige data og statistiske oplysninger til rådighed om almen- og forretningsflyvning for at forstå sektoren til bunds og dermed være i stand til at regulere den hensigtsmæssigt; opfordrer derfor Kommissionen og Eurostat til at udvikle og anvende en systematisk tilgang til indsamling og udveksling af internationale og europæiske data;

| 28. | glæder sig over Kommissionens præcisering af retlige definitioner, herunder definitionen af ejerskab i brøkdele, og minder om, at dette spørgsmål behandles i den reviderede EASA-forordning og i de dertil hørende gennemførelsesbestemmelser, der for tiden er under udarbejdelse; |
| --- | --- |

28.

glæder sig over Kommissionens præcisering af retlige definitioner, herunder definitionen af ejerskab i brøkdele, og minder om, at dette spørgsmål behandles i den reviderede EASA-forordning og i de dertil hørende gennemførelsesbestemmelser, der for tiden er under udarbejdelse;

| 29. | opfordrer Kommissionen til at træffe passende foranstaltninger, der kan lette adgangen til verdensmarkedet for EU's fremstillingsindustri i sektoren almen- og forretningsflyvning; |
| --- | --- |

29.

opfordrer Kommissionen til at træffe passende foranstaltninger, der kan lette adgangen til verdensmarkedet for EU's fremstillingsindustri i sektoren almen- og forretningsflyvning;

| 30. | mener, det er nødvendigt at tage højde for almen- og forretningsflyvningens interesser i forbindelse med fastlæggelsen af EU's eksterne luftfartspolitik, navnlig med hensyn til transatlantiske flyvninger; |
| --- | --- |

30.

mener, det er nødvendigt at tage højde for almen- og forretningsflyvningens interesser i forbindelse med fastlæggelsen af EU's eksterne luftfartspolitik, navnlig med hensyn til transatlantiske flyvninger;

| 31. | opfordrer Kommissionen til at styrke støtten til luftfartsrelateret forskning, udvikling og innovation, især den, der udføres af SMV'er, som udvikler og bygger luftfartøjer til almen- og forretningsflyvning; |
| --- | --- |

31.

opfordrer Kommissionen til at styrke støtten til luftfartsrelateret forskning, udvikling og innovation, især den, der udføres af SMV'er, som udvikler og bygger luftfartøjer til almen- og forretningsflyvning;

| 32. | mener, at det er af central betydning at fremme sports- og fritidsflyvning samt europæiske flyveklubber, der udgør en vigtig kilde til faglige færdigheder for hele luftfarten; |
| --- | --- |

32.

mener, at det er af central betydning at fremme sports- og fritidsflyvning samt europæiske flyveklubber, der udgør en vigtig kilde til faglige færdigheder for hele luftfarten;

| 33. | opfordrer Kommissionen til at tage højde for den vigtige rolle, denne luftfartssektor spiller og fortsat kan spille for udviklingen af uddannelsen af piloter; |
| --- | --- |

33.

opfordrer Kommissionen til at tage højde for den vigtige rolle, denne luftfartssektor spiller og fortsat kan spille for udviklingen af uddannelsen af piloter;

| 34. | anmoder Kommissionen om inden udgangen af 2009 at forelægge Europa-Parlamentet en rapport om udviklingen i forbindelse med de spørgsmål, der er rejst i denne beslutning; |
| --- | --- |

34.

anmoder Kommissionen om inden udgangen af 2009 at forelægge Europa-Parlamentet en rapport om udviklingen i forbindelse med de spørgsmål, der er rejst i denne beslutning;

*

- *

| 35. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen samt medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

35.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen samt medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT L 8 af 13.1.2009, s. 3.

(2)  EUT L 96 af 31.3.2004, s. 1.

(3)  EUT L 96 af 31.3.2004, s. 10.

(4)  EUT L 96 af 31.3.2004, s. 20.

(5)  EUT L 79 af 19.3.2008, s. 1.

(6)  EFT L 14 af 22.1.1993, s. 1.

(7)  EUT L 94 af 4.4.2007, s. 3.

(8)  EUT L 94 af 4.4.2007, s. 18.

(9)  EUT L 64 af 2.3.2007, s. 1.

---

| 18.3.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 67/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 67/10

---

Prækommercielle indkøb

P6_TA(2009)0037

Europa-Parlamentets beslutning af 3. februar 2009 om prækommercielle indkøb: vedvarende høj kvalitet i offentlige tjenester i Europa gennem øget innovation (2008/2139(INI))

(2010/C 67 E/03)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. december 2007 med titlen »Prækommercielle indkøb: vedvarende høj kvalitet i offentlige tjenester i Europa gennem øget innovation« (KOM(2007)0799) (»Kommissionens meddelelse«), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. december 2007 med titlen »Prækommercielle indkøb: vedvarende høj kvalitet i offentlige tjenester i Europa gennem øget innovation« (KOM(2007)0799) (»Kommissionens meddelelse«),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv nr. 2004/18/EF af 31. marts 2004 om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af offentlige vareindkøbskontrakter, offentlige tjenesteydelseskontrakter og offentlige bygge- og anlægskontrakter (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv nr. 2004/18/EF af 31. marts 2004 om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af offentlige vareindkøbskontrakter, offentlige tjenesteydelseskontrakter og offentlige bygge- og anlægskontrakter (1),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/17/EF af 31. marts 2004 om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af kontrakter vedrørende forsyningsvirksomhed inden for vand- og energiforsyning, transport samt posttjenester (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/17/EF af 31. marts 2004 om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af kontrakter vedrørende forsyningsvirksomhed inden for vand- og energiforsyning, transport samt posttjenester (2),

| — | der henviser til Kommissionens fortolkningsmeddelelse om anvendelse af fællesskabsretten på offentlige indkøb og koncessioner til institutionaliserede offentlig-private partnerskaber (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens fortolkningsmeddelelse om anvendelse af fællesskabsretten på offentlige indkøb og koncessioner til institutionaliserede offentlig-private partnerskaber (3),

| — | der henviser til alle gældende konkurrenceregler vedrørende statsstøtte og intellektuelle ejendomsrettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til alle gældende konkurrenceregler vedrørende statsstøtte og intellektuelle ejendomsrettigheder,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 21. december 2007 om et lead marked-initiativ til fordel for Europa (KOM(2007)0860), og til Kommissionens høring om etablering af offentlige indkøbsnetværk til støtte for dette initiativ, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 21. december 2007 om et lead marked-initiativ til fordel for Europa (KOM(2007)0860), og til Kommissionens høring om etablering af offentlige indkøbsnetværk til støtte for dette initiativ,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 25. juni 2008 med titlen »»Tænk småt først«-En »Small Business Act« for Europa« (KOM(2008)0394), og til Kommissionens tjenestegrenes arbejdsdokument af 25. juni 2008 om den europæiske kodeks for bedste praksis, der letter smv'ers adgang til offentlige indkøbskontrakter (SEK(2008)2193), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 25. juni 2008 med titlen »»Tænk småt først«-En »Small Business Act« for Europa« (KOM(2008)0394), og til Kommissionens tjenestegrenes arbejdsdokument af 25. juni 2008 om den europæiske kodeks for bedste praksis, der letter smv'ers adgang til offentlige indkøbskontrakter (SEK(2008)2193),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. september 2006 med titlen »Viden i praksis: en bredt funderet innovationsstrategi for EU« (KOM(2006)0502) og til Europa-Parlamentets beslutning af 24. maj 2007 (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. september 2006 med titlen »Viden i praksis: en bredt funderet innovationsstrategi for EU« (KOM(2006)0502) og til Europa-Parlamentets beslutning af 24. maj 2007 (4),

| — | der henviser til Kommissionens tjenestegrenes arbejdsdokument af 23. februar 2007 med titlen »Guide on dealing with innovative solutions in public procurement: 10 elements of good practice« (SEK(2007)0280), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens tjenestegrenes arbejdsdokument af 23. februar 2007 med titlen »Guide on dealing with innovative solutions in public procurement: 10 elements of good practice« (SEK(2007)0280),

| — | der henviser til rapporten fra den uafhængige ekspertgruppe om F&U og innovation med titlen »Mod et innovativt Europa« (5) (»Aho-rapporten«), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra den uafhængige ekspertgruppe om F&U og innovation med titlen »Mod et innovativt Europa« (5) (»Aho-rapporten«),

| — | der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget om Prækommercielle indkøb: vedvarende høj kvalitet i offentlige tjenester i Europa gennem øget innovation (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget om Prækommercielle indkøb: vedvarende høj kvalitet i offentlige tjenester i Europa gennem øget innovation (6),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 45, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og udtalelser fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og Retsudvalget (A6-0018/2009), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og udtalelser fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og Retsudvalget (A6-0018/2009),

| A. | der henviser til, at Lissabon-strategien opfordrer medlemsstaterne til at øge investeringen i forskning og udvikling til 3 % af bruttonationalproduktet, et kerneelement for at fremme innovation og videnøkonomien, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Lissabon-strategien opfordrer medlemsstaterne til at øge investeringen i forskning og udvikling til 3 % af bruttonationalproduktet, et kerneelement for at fremme innovation og videnøkonomien,

| B. | der henviser til, at Aho-rapporten har udpeget offentlige indkøb som et strategisk instrument til at nå dette mål, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Aho-rapporten har udpeget offentlige indkøb som et strategisk instrument til at nå dette mål,

| C. | der henviser til, at Kommissionen og medlemsstaterne skal bidrage til at udvikle den ekspertise, som er nødvendig for at få mest muligt ud af anbefalingerne i Kommissionens meddelelse, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Kommissionen og medlemsstaterne skal bidrage til at udvikle den ekspertise, som er nødvendig for at få mest muligt ud af anbefalingerne i Kommissionens meddelelse,

| D. | der henviser til, at der i øjeblikket ikke er nogen instrumenter til rådighed for Kommissionen til at fremme pilotprojekter i forbindelse med prækommercielle indkøb, og at initiativet alene ligger hos medlemsstaterne, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at der i øjeblikket ikke er nogen instrumenter til rådighed for Kommissionen til at fremme pilotprojekter i forbindelse med prækommercielle indkøb, og at initiativet alene ligger hos medlemsstaterne,

| 1. | bifalder Kommissionens meddelelse og støtter den foreslåede prækommercielle indkøbsmodel med risiko/resultatdeling som en af drivkræfterne for innovation; |
| --- | --- |

1.

bifalder Kommissionens meddelelse og støtter den foreslåede prækommercielle indkøbsmodel med risiko/resultatdeling som en af drivkræfterne for innovation;

| 2. | støtter Aho-rapporten og navnlig det synspunkt, at medlemsstaterne bør anvende offentlige indkøb til at styre efterspørgslen efter innovative varer, samtidig med at kvaliteten og tilgængeligheden af offentlige tjenester forbedres; |
| --- | --- |

2.

støtter Aho-rapporten og navnlig det synspunkt, at medlemsstaterne bør anvende offentlige indkøb til at styre efterspørgslen efter innovative varer, samtidig med at kvaliteten og tilgængeligheden af offentlige tjenester forbedres;

| 3. | bemærker, at selv om der findes mange europæiske forskningsprogrammer, har de offentlige myndigheder endnu ikke udnyttet resultaterne heraf i forbindelse med offentlige indkøb; |
| --- | --- |

3.

bemærker, at selv om der findes mange europæiske forskningsprogrammer, har de offentlige myndigheder endnu ikke udnyttet resultaterne heraf i forbindelse med offentlige indkøb;

| 4. | bemærker den indsats, der allerede er gjort med hensyn til prækommercielle indkøb, navnlig i USA, Kina og Japan, som aktivt udnytter potentialet gennem en række offentlige politiske instrumenter, som f.eks. Defence Acquisitions Performance Assessment (DAPA)-projektet i USA; |
| --- | --- |

4.

bemærker den indsats, der allerede er gjort med hensyn til prækommercielle indkøb, navnlig i USA, Kina og Japan, som aktivt udnytter potentialet gennem en række offentlige politiske instrumenter, som f.eks. Defence Acquisitions Performance Assessment (DAPA)-projektet i USA;

| 5. | mener, at prækommercielle indkøb udgør en underudnyttet drivkraft til innovationsbaseret vækst for EU med væsentligt potentiale til at opnå let tilgængelige offentlige tjenester af høj kvalitet som f.eks. sundhedspleje og transport og til at håndtere de sociale udfordringer i tilknytning til klimaændringer, bæredygtig energi og en aldrende befolkning; |
| --- | --- |

5.

mener, at prækommercielle indkøb udgør en underudnyttet drivkraft til innovationsbaseret vækst for EU med væsentligt potentiale til at opnå let tilgængelige offentlige tjenester af høj kvalitet som f.eks. sundhedspleje og transport og til at håndtere de sociale udfordringer i tilknytning til klimaændringer, bæredygtig energi og en aldrende befolkning;

| 6. | beklager, at mange offentlige myndigheder ikke er klar over potentialet i prækommercielle indkøb og endnu ikke handler som »intelligente kunder«; |
| --- | --- |

6.

beklager, at mange offentlige myndigheder ikke er klar over potentialet i prækommercielle indkøb og endnu ikke handler som »intelligente kunder«;

| 7. | mener, at de optimale fordele ved dette initiativ kun realiseres, hvis ordregivende myndigheder medtager innovation som et af målene i deres indkøbsprogram; |
| --- | --- |

7.

mener, at de optimale fordele ved dette initiativ kun realiseres, hvis ordregivende myndigheder medtager innovation som et af målene i deres indkøbsprogram;

| 8. | bemærker, at prækommercielle indkøb kan anvendes inden for det eksisterende retsgrundlag for direktiv 2004/17/EF og 2004/18/EF, som undtager forsknings- og udviklingsydelser fra deres anvendelsesområde (7), medmindre de indkøbte ydelser betales fuldt ud af, og fordelene alene tilfalder den ordregivende myndighed; |
| --- | --- |

8.

bemærker, at prækommercielle indkøb kan anvendes inden for det eksisterende retsgrundlag for direktiv 2004/17/EF og 2004/18/EF, som undtager forsknings- og udviklingsydelser fra deres anvendelsesområde (7), medmindre de indkøbte ydelser betales fuldt ud af, og fordelene alene tilfalder den ordregivende myndighed;

| 9. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at screene national lovgivning for at sikre, at offentlige myndigheder ikke begrænses i prækommercielle indkøb gennem ikke-eksisterende, ukorrekt eller unødvendigt kompleks gennemførelse af de relevante undtagelser i national lovgivning og unødvendigt detaljerede nationale krav i forbindelse med udbud og indkøbsmodeller; |
| --- | --- |

9.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at screene national lovgivning for at sikre, at offentlige myndigheder ikke begrænses i prækommercielle indkøb gennem ikke-eksisterende, ukorrekt eller unødvendigt kompleks gennemførelse af de relevante undtagelser i national lovgivning og unødvendigt detaljerede nationale krav i forbindelse med udbud og indkøbsmodeller;

| 10. | bemærker, at uanset den særlige tilgang med hensyn til prækommercielle indkøb bør gode indkøbsprincipper, nemlig gennemsigtighed og konkurrenceevne, stadig finde anvendelse for at sikre, at integrerede slutløsninger opfylder kundernes behov; |
| --- | --- |

10.

bemærker, at uanset den særlige tilgang med hensyn til prækommercielle indkøb bør gode indkøbsprincipper, nemlig gennemsigtighed og konkurrenceevne, stadig finde anvendelse for at sikre, at integrerede slutløsninger opfylder kundernes behov;

| 11. | tilslutter sig Kommissionens meddelelse, som indeholder et potentielt begrebsmæssigt grundlag, der kan anvendes i forbindelse med de prækommercielle indkøbskontrakter og gennemførelsen heraf, men mener dog, at der er nogle mangler for så vidt angår den konkrete anvendelse af den foreslåede fremgangsmåde, navnlig på lokalt og regionalt plan; |
| --- | --- |

11.

tilslutter sig Kommissionens meddelelse, som indeholder et potentielt begrebsmæssigt grundlag, der kan anvendes i forbindelse med de prækommercielle indkøbskontrakter og gennemførelsen heraf, men mener dog, at der er nogle mangler for så vidt angår den konkrete anvendelse af den foreslåede fremgangsmåde, navnlig på lokalt og regionalt plan;

| 12. | mener, for så vidt angår de lokale og regionale myndigheder, at der endnu ikke foreligger tilstrækkelige oplysninger om de hindringer, der stadig ligger i vejen for anvendelsen af prækommercielle kontrakter med henblik på fremme af ægte innovative løsninger af offentlig interesse; |
| --- | --- |

12.

mener, for så vidt angår de lokale og regionale myndigheder, at der endnu ikke foreligger tilstrækkelige oplysninger om de hindringer, der stadig ligger i vejen for anvendelsen af prækommercielle kontrakter med henblik på fremme af ægte innovative løsninger af offentlig interesse;

| 13. | opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at samarbejde for at sikre, at ordregivende myndigheder hos lokale, regionale og andre myndigheder uden for centraladministrationen udvikler den krævede ekspertise til at gennemføre innovative indkøb; |
| --- | --- |

13.

opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at samarbejde for at sikre, at ordregivende myndigheder hos lokale, regionale og andre myndigheder uden for centraladministrationen udvikler den krævede ekspertise til at gennemføre innovative indkøb;

| 14. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at stille vejledninger og uddannelsesforanstaltninger om anvendelsen af prækommercielle kontrakter inden for forskning og udvikling til rådighed for de lokale og regionale kontraherende myndigheder; |
| --- | --- |

14.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at stille vejledninger og uddannelsesforanstaltninger om anvendelsen af prækommercielle kontrakter inden for forskning og udvikling til rådighed for de lokale og regionale kontraherende myndigheder;

| 15. | bifalder derfor Kommissionens initiativ til at finansiere udveksling af god praksis og undervisning i prækommercielle indkøb i det syvende rammeprograms arbejdsprogram for 2009; |
| --- | --- |

15.

bifalder derfor Kommissionens initiativ til at finansiere udveksling af god praksis og undervisning i prækommercielle indkøb i det syvende rammeprograms arbejdsprogram for 2009;

| 16. | anbefaler Kommissionens tjenestegrenes arbejdsdokument, der er nævnt ovenfor, om ti elementer i forbindelse med god praksis for innovative løsninger inden for offentlige indkøb og bifalder Pro Inno Europe's bredere aktiviteter til støtte for innovation; opfordrer Kommissionen til at udarbejde en lignende vejledning om bedste praksis for prækommercielle indkøb; |
| --- | --- |

16.

anbefaler Kommissionens tjenestegrenes arbejdsdokument, der er nævnt ovenfor, om ti elementer i forbindelse med god praksis for innovative løsninger inden for offentlige indkøb og bifalder Pro Inno Europe's bredere aktiviteter til støtte for innovation; opfordrer Kommissionen til at udarbejde en lignende vejledning om bedste praksis for prækommercielle indkøb;

| 17. | mener, at prækommercielle indkøb har et meget stort potentiale som et yderligere skridt hen imod integration af innovative indkøb, men erkender behovet for faglige kvalifikationer inden for indkøb og for, at medlemsstaterne i partnerskab med virksomheder, universiteter og uddannelsesinstitutioner sponsorerer uddannelsesaktiviteter for at udvikle forvaltningsværktøjer; |
| --- | --- |

17.

mener, at prækommercielle indkøb har et meget stort potentiale som et yderligere skridt hen imod integration af innovative indkøb, men erkender behovet for faglige kvalifikationer inden for indkøb og for, at medlemsstaterne i partnerskab med virksomheder, universiteter og uddannelsesinstitutioner sponsorerer uddannelsesaktiviteter for at udvikle forvaltningsværktøjer;

| 18. | opfordrer de kompetente generaldirektorater i Kommissionen til i fællesskab at udarbejde en fyldestgørende, letforståelig og juridisk holdbar manual på alle officielle sprog med praktiske eksempler, der illustrerer, hvordan de relevante retsprincipper kan anvendes korrekt i praksis, navnlig til brug for små og mellemstore virksomheder (SMV'er) og ordregivende myndigheder; |
| --- | --- |

18.

opfordrer de kompetente generaldirektorater i Kommissionen til i fællesskab at udarbejde en fyldestgørende, letforståelig og juridisk holdbar manual på alle officielle sprog med praktiske eksempler, der illustrerer, hvordan de relevante retsprincipper kan anvendes korrekt i praksis, navnlig til brug for små og mellemstore virksomheder (SMV'er) og ordregivende myndigheder;

| 19. | opfordrer indtrængende Kommissionen til især at forsyne manualen med praktiske eksempler på risiko/resultatdeling på markedsvilkår; finder desuden, at de virksomheder, der deltager i prækommercielle indkøb, må have adgang til de intellektuelle ejendomsrettigheder, for så vidt som USA og Japan arbejder efter denne model, hvilket tilskynder talrige virksomheder til at deltage i prækommercielle indkøbsprocedurer; |
| --- | --- |

19.

opfordrer indtrængende Kommissionen til især at forsyne manualen med praktiske eksempler på risiko/resultatdeling på markedsvilkår; finder desuden, at de virksomheder, der deltager i prækommercielle indkøb, må have adgang til de intellektuelle ejendomsrettigheder, for så vidt som USA og Japan arbejder efter denne model, hvilket tilskynder talrige virksomheder til at deltage i prækommercielle indkøbsprocedurer;

| 20. | bemærker navnlig, at udviklingen af risiko/resultatdeling på markedsvilkår og overdragelse af intellektuelle ejendomsrettigheder til deltagende virksomheder er af betydning for vellykkede prækommercielle indkøb; |
| --- | --- |

20.

bemærker navnlig, at udviklingen af risiko/resultatdeling på markedsvilkår og overdragelse af intellektuelle ejendomsrettigheder til deltagende virksomheder er af betydning for vellykkede prækommercielle indkøb;

| 21. | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til i innovationspolitiksammensætningen at finde frem til mellemlange til langsigtede offentlige udfordringer, der skal løses ved hjælp af teknologiske løsninger udviklet gennem prækommercielle indkøb; er af den opfattelse, at sådanne løsninger kunne omfatte projektkonkurrencer og challenge funds, som f.eks. den amerikanske Driverless Vehicle Challenge; |
| --- | --- |

21.

opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til i innovationspolitiksammensætningen at finde frem til mellemlange til langsigtede offentlige udfordringer, der skal løses ved hjælp af teknologiske løsninger udviklet gennem prækommercielle indkøb; er af den opfattelse, at sådanne løsninger kunne omfatte projektkonkurrencer og challenge funds, som f.eks. den amerikanske Driverless Vehicle Challenge;

| 22. | mener, at videnoverførsel mellem teknologisk innovative universiteter, forskningscentre og kontraherende myndigheder udgør et integreret led i vellykkede prækommercielle indkøb; |
| --- | --- |

22.

mener, at videnoverførsel mellem teknologisk innovative universiteter, forskningscentre og kontraherende myndigheder udgør et integreret led i vellykkede prækommercielle indkøb;

| 23. | bemærker, at europæiske innovationsagenturer, som f.eks. VINNOVA i Sverige, Tekes i Finland, Senternovem i Nederlandene og Innovation Norway, spiller en væsentlig rolle i overførslen af viden mellem potentielle kunder og forskere; ved at fremme samarbejdet mellem de parter, der beskæftiger sig med forskning og udvikling, tilskynder de til anvendelsen af prækommercielle indkøb; tilskynder derfor medlemsstaterne til at analysere, hvordan disse agenturer drives, og anvende denne analyse som et referencepunkt for deres egne aktiviteter; |
| --- | --- |

23.

bemærker, at europæiske innovationsagenturer, som f.eks. VINNOVA i Sverige, Tekes i Finland, Senternovem i Nederlandene og Innovation Norway, spiller en væsentlig rolle i overførslen af viden mellem potentielle kunder og forskere; ved at fremme samarbejdet mellem de parter, der beskæftiger sig med forskning og udvikling, tilskynder de til anvendelsen af prækommercielle indkøb; tilskynder derfor medlemsstaterne til at analysere, hvordan disse agenturer drives, og anvende denne analyse som et referencepunkt for deres egne aktiviteter;

| 24. | bemærker, at EU's teknologiplatforme er vigtige som en ramme for definitionen af forsknings- og udviklingsprioriteringer og til at sammenkoble nyskabelser, der er klar til udnyttelse med henblik på at opfylde potentielle kunders behov; bemærker ligeledes, at teknologiplatforme kan anvendes til tilpasning af udviklingen af nye teknologier i den indledende fase til de offentlige myndigheders behov; opfordrer derfor Kommissionen til at sikre en bedre inddragelse af teknologiplatformene i prækommercielle indkøb; |
| --- | --- |

24.

bemærker, at EU's teknologiplatforme er vigtige som en ramme for definitionen af forsknings- og udviklingsprioriteringer og til at sammenkoble nyskabelser, der er klar til udnyttelse med henblik på at opfylde potentielle kunders behov; bemærker ligeledes, at teknologiplatforme kan anvendes til tilpasning af udviklingen af nye teknologier i den indledende fase til de offentlige myndigheders behov; opfordrer derfor Kommissionen til at sikre en bedre inddragelse af teknologiplatformene i prækommercielle indkøb;

| 25. | bifalder Kommissionens lead market-initiativ som en stærk katalysator for brugen af prækommercielle indkøb til støtte for innovation med henblik på udvikling af centrale store markeder, idet navnlig initiativet til at oprette offentlige indkøbsnetværk til at støtte lead market-initiativet bemærkes; |
| --- | --- |

25.

bifalder Kommissionens lead market-initiativ som en stærk katalysator for brugen af prækommercielle indkøb til støtte for innovation med henblik på udvikling af centrale store markeder, idet navnlig initiativet til at oprette offentlige indkøbsnetværk til at støtte lead market-initiativet bemærkes;

| 26. | bifalder Kommissionens bestræbelser på at forbedre adgangen til offentlige indkøb for EU's SMV'er i det europæiske kodeks for bedste praksis, der indgår i »Small Business Act«; |
| --- | --- |

26.

bifalder Kommissionens bestræbelser på at forbedre adgangen til offentlige indkøb for EU's SMV'er i det europæiske kodeks for bedste praksis, der indgår i »Small Business Act«;

| 27. | bifalder Kommissionens præcisering af, at prækommercielle indkøb kan udføres af ordregivende myndigheder i alle faser af udviklingen og etableringen af et nyt produkt eller en ny tjenesteydelse, og ikke blot til grundforskning; bemærker, at denne omfattende fremgangsmåde tilskynder til, at SMV'er får adgang til offentlige indkøb; |
| --- | --- |

27.

bifalder Kommissionens præcisering af, at prækommercielle indkøb kan udføres af ordregivende myndigheder i alle faser af udviklingen og etableringen af et nyt produkt eller en ny tjenesteydelse, og ikke blot til grundforskning; bemærker, at denne omfattende fremgangsmåde tilskynder til, at SMV'er får adgang til offentlige indkøb;

| 28. | glæder sig over Kommissionens forslag til en præcisering af de offentlige myndigheders rolle med hensyn til fremme af forskning og udvikling og stimulering af innovation i kraft af deres indkøbsaktiviteter; fremhæver, at medlemsstaternes indkøbspolitikker ikke bør være for restriktive, da prækommercielle indkøb kan organiseres praktisk på forskellige måder, således at de passer til konkrete projekter og behov, samtidig med at fællesskabsbestemmelserne overholdes; |
| --- | --- |

28.

glæder sig over Kommissionens forslag til en præcisering af de offentlige myndigheders rolle med hensyn til fremme af forskning og udvikling og stimulering af innovation i kraft af deres indkøbsaktiviteter; fremhæver, at medlemsstaternes indkøbspolitikker ikke bør være for restriktive, da prækommercielle indkøb kan organiseres praktisk på forskellige måder, således at de passer til konkrete projekter og behov, samtidig med at fællesskabsbestemmelserne overholdes;

| 29. | anser begrebet prækommercielle indkøb for at være vigtigt, men frygter, at det ikke effektivt vil kunne tiltrække SMV'er, medmindre det gøres klart, hvordan prækommercielle indkøb skal fungere, navnlig i en grænseoverskridende sammenhæng; påpeger, at det grundlæggende princip ved prækommercielle indkøb - nemlig at den offentlige myndighed ikke beholder alle fordele i forbindelse med forskning og udvikling, men at hver virksomhed beholder ejendomsrettigheden hvad angår de nye idéer, den skaber - sikrer de deltagende virksomheders retssikkerhed og beskyttelse af idéer; |
| --- | --- |

29.

anser begrebet prækommercielle indkøb for at være vigtigt, men frygter, at det ikke effektivt vil kunne tiltrække SMV'er, medmindre det gøres klart, hvordan prækommercielle indkøb skal fungere, navnlig i en grænseoverskridende sammenhæng; påpeger, at det grundlæggende princip ved prækommercielle indkøb - nemlig at den offentlige myndighed ikke beholder alle fordele i forbindelse med forskning og udvikling, men at hver virksomhed beholder ejendomsrettigheden hvad angår de nye idéer, den skaber - sikrer de deltagende virksomheders retssikkerhed og beskyttelse af idéer;

| 30. | anerkender, at SMV'er kan drage fordel af prækommercielle indkøb gennem risikodeling (i betragtning af deres mere begrænsede investeringskapacitet), progressiv vækst (med hensyn til størrelse og erfaring) i hver enkelt fase af forsknings- og udviklingsprocessen og den strømlinede udbudsprocedure sammenlignet med traditionelle indkøb; |
| --- | --- |

30.

anerkender, at SMV'er kan drage fordel af prækommercielle indkøb gennem risikodeling (i betragtning af deres mere begrænsede investeringskapacitet), progressiv vækst (med hensyn til størrelse og erfaring) i hver enkelt fase af forsknings- og udviklingsprocessen og den strømlinede udbudsprocedure sammenlignet med traditionelle indkøb;

| 31. | opfordrer Kommissionen til at sammenskrive disse strategier i en fælles politik for offentlige indkøb rettet mod at tilskynde til innovation gennem offentlige indkøb, prækommercielle indkøb, udvikling af lead markets og vækst i SMV'er gennem offentlige indkøb; |
| --- | --- |

31.

opfordrer Kommissionen til at sammenskrive disse strategier i en fælles politik for offentlige indkøb rettet mod at tilskynde til innovation gennem offentlige indkøb, prækommercielle indkøb, udvikling af lead markets og vækst i SMV'er gennem offentlige indkøb;

| 32. | mener, at offentlige kampagner, som del af en konsolideret strategi til at fremme innovation gennem prækommercielle indkøb, ville give et bedre klima, i hvilket ordregivende myndigheder kunne investere mere i aktiviteter, der tilskynder til innovation med et mere langsigtet afkast; støtter i denne henseende muligheder for oprettelse af netværk mellem lokale, regionale og nationale offentlige myndigheder vedrørende prækommercielle indkøb; |
| --- | --- |

32.

mener, at offentlige kampagner, som del af en konsolideret strategi til at fremme innovation gennem prækommercielle indkøb, ville give et bedre klima, i hvilket ordregivende myndigheder kunne investere mere i aktiviteter, der tilskynder til innovation med et mere langsigtet afkast; støtter i denne henseende muligheder for oprettelse af netværk mellem lokale, regionale og nationale offentlige myndigheder vedrørende prækommercielle indkøb;

| 33. | mener, at prækommercielle indkøb fungerer mest effektivt, hvis der er tilstrækkelige incitamenter for offentlige myndigheder til at udnytte forsknings- og udviklingsmarkeder og for leverandører til at deltage i offentlige projekter; bemærker derfor, at økonomiske incitamenter er yderst vigtige i forbindelse med indførelsen af prækommercielle indkøb og allerede findes i visse medlemsstater, hvor en væsentlig del af omkostningerne til de første prækommercielle indkøb kan betales af en central myndighed; |
| --- | --- |

33.

mener, at prækommercielle indkøb fungerer mest effektivt, hvis der er tilstrækkelige incitamenter for offentlige myndigheder til at udnytte forsknings- og udviklingsmarkeder og for leverandører til at deltage i offentlige projekter; bemærker derfor, at økonomiske incitamenter er yderst vigtige i forbindelse med indførelsen af prækommercielle indkøb og allerede findes i visse medlemsstater, hvor en væsentlig del af omkostningerne til de første prækommercielle indkøb kan betales af en central myndighed;

| 34. | mener, at der inden for rammerne af fællesskabsprogrammer til at stimulere innovation, bør overvejes økonomiske incitamenter til, at offentlige myndigheder i hele EU i fællesskab iværksætter prækommercielle indkøb af innovationsteknologi på lead markets og andre områder af fælles europæisk interesse; |
| --- | --- |

34.

mener, at der inden for rammerne af fællesskabsprogrammer til at stimulere innovation, bør overvejes økonomiske incitamenter til, at offentlige myndigheder i hele EU i fællesskab iværksætter prækommercielle indkøb af innovationsteknologi på lead markets og andre områder af fælles europæisk interesse;

| 35. | bemærker, at sådanne fællesskabspilotprojekter ville have gavn af en automatisk gennemgang foretaget af Kommissionen og bred offentliggørelse af praktiske erfaringer og kontraktbestemmelser, der sætter indkøbere i stand til at henvise til solide fortilfælde, som også kunne anvendes i en vejledning om bedste praksis; |
| --- | --- |

35.

bemærker, at sådanne fællesskabspilotprojekter ville have gavn af en automatisk gennemgang foretaget af Kommissionen og bred offentliggørelse af praktiske erfaringer og kontraktbestemmelser, der sætter indkøbere i stand til at henvise til solide fortilfælde, som også kunne anvendes i en vejledning om bedste praksis;

| 36. | understreger behovet for et europæisk pilotprojekt i forbindelse med prækommercielle indkøb for med eksempler at kunne vise en gennemførelsesstrategi, der sikrer maksimal retssikkerhed og beskyttelse af virksomheder, særligt SMV'er, der pr. definition er de svage parter i sammenligning med de ordregivende myndigheder og store virksomheder, der normalt er involveret i offentlige indkøb; |
| --- | --- |

36.

understreger behovet for et europæisk pilotprojekt i forbindelse med prækommercielle indkøb for med eksempler at kunne vise en gennemførelsesstrategi, der sikrer maksimal retssikkerhed og beskyttelse af virksomheder, særligt SMV'er, der pr. definition er de svage parter i sammenligning med de ordregivende myndigheder og store virksomheder, der normalt er involveret i offentlige indkøb;

| 37. | bemærker, at styrkelse af prækommercielle indkøb er én måde blandt mange til, at medlemsstaterne kan forbedre sig inden for innovation og forskning; opfordrer derfor medlemsstaterne til at fremme innovation ved at inddrage alle interessenter, herunder universiteter, forskningsinstitutter og andre organer, der er involveret i fremme af økonomisk udvikling, for bedre at engagere offentlige myndigheder i innovativ virksomhed; |
| --- | --- |

37.

bemærker, at styrkelse af prækommercielle indkøb er én måde blandt mange til, at medlemsstaterne kan forbedre sig inden for innovation og forskning; opfordrer derfor medlemsstaterne til at fremme innovation ved at inddrage alle interessenter, herunder universiteter, forskningsinstitutter og andre organer, der er involveret i fremme af økonomisk udvikling, for bedre at engagere offentlige myndigheder i innovativ virksomhed;

| 38. | anbefaler, at Kommissionen og medlemsstaterne med henblik på at øge konkurrencen fremmer anvendelsen af elektroniske indkøbssystemer og dynamiske procedurer for at lette processen for prækommercielle indkøb; |
| --- | --- |

38.

anbefaler, at Kommissionen og medlemsstaterne med henblik på at øge konkurrencen fremmer anvendelsen af elektroniske indkøbssystemer og dynamiske procedurer for at lette processen for prækommercielle indkøb;

| 39. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

39.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT L 134 af 30.4.2004, s. 114.

(2)  EUT L 134 af 30.4.2004, s. 1.

(3)  EUT C 91 af 12.4.2008, s. 4.

(4)  EUT C 102 E af 24.4.2008, s. 455.

(5)  http://ec.europa.eu/invest-in-research/action/2006_ahogroup_en.htm

(6)  EUT C 325 af 19.12.2008, s. 44.

(7)  Artikel 16, litra f) i direktiv 2004/18/EF og artikel 24, litra e) i direktiv 2004/17/EF.

---

| 18.3.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 67/16 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 67/16

---

Den anden strategiske energiredegørelse

P6_TA(2009)0038

Europa-Parlamentets beslutning af 3. februar 2009 om den anden strategiske energiredegørelse (2008/2239(INI))

(2010/C 67 E/04)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. november 2008»Anden strategiske energiredegørelse - EU-handlingsplan for energiforsyningssikkerhed og -solidaritet« (KOM(2008)0781) (»meddelelsen om den anden strategiske energiredegørelse«), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. november 2008»Anden strategiske energiredegørelse - EU-handlingsplan for energiforsyningssikkerhed og -solidaritet« (KOM(2008)0781) (»meddelelsen om den anden strategiske energiredegørelse«),

| — | der henviser til Kommissionens grønbog af 13. november 2008»Et europæisk energinet, der sikrer forsyningerne, bæredygtigheden og konkurrenceevnen« (KOM(2008)0782), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens grønbog af 13. november 2008»Et europæisk energinet, der sikrer forsyningerne, bæredygtigheden og konkurrenceevnen« (KOM(2008)0782),

| — | der henviser til Kommissionens rapport af 13. november 2008 om gennemførelse af programmet vedrørende de transeuropæiske net på energiområdet i perioden 2002-2006 (KOM(2008)0770), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport af 13. november 2008 om gennemførelse af programmet vedrørende de transeuropæiske net på energiområdet i perioden 2002-2006 (KOM(2008)0770),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. november 2008 om Rådets direktiv 2004/67/EF af 26. april 2004 om foranstaltninger til opretholdelse af naturgasforsyningssikkerheden (KOM(2008)0769), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. november 2008 om Rådets direktiv 2004/67/EF af 26. april 2004 om foranstaltninger til opretholdelse af naturgasforsyningssikkerheden (KOM(2008)0769),

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådets direktiv af 13. november 2008 om forpligtelse for medlemsstaterne til at opretholde minimumslagre af mineralolie og/eller mineralolieprodukter (KOM(2008)0775), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådets direktiv af 13. november 2008 om forpligtelse for medlemsstaterne til at opretholde minimumslagre af mineralolie og/eller mineralolieprodukter (KOM(2008)0775),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. november 2008»Energieffektivitet: opfyldelse af målet om 20 %« (KOM(2008)0772), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. november 2008»Energieffektivitet: opfyldelse af målet om 20 %« (KOM(2008)0772),

| — | der henviser til Kommissionens forslag af 13. november 2008 til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om bygningers energimæssige ydeevne (omarbejdning) (KOM(2008)0780), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag af 13. november 2008 til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om bygningers energimæssige ydeevne (omarbejdning) (KOM(2008)0780),

| — | der henviser til Kommissionens forslag af 13. november 2008 til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om angivelse af energirelaterede produkters energi- og ressourceforbrug ved hjælp af mærkning og standardiserede vareoplysninger (omarbejdet) (KOM(2008)0778, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag af 13. november 2008 til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om angivelse af energirelaterede produkters energi- og ressourceforbrug ved hjælp af mærkning og standardiserede vareoplysninger (omarbejdet) (KOM(2008)0778,

| — | der henviser til Kommissionens forslag af 13. november 2008 til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om mærkning af dæk med brændstofeffektivitet og andre vigtige parametre (KOM(2008)0779), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag af 13. november 2008 til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om mærkning af dæk med brændstofeffektivitet og andre vigtige parametre (KOM(2008)0779),

| — | der henviser til Kommissionens forslag af 26. november 2008 til Rådets direktiv (Euratom) om EF-rammebestemmelser for nuklear sikkerhed (KOM(2008)0790), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag af 26. november 2008 til Rådets direktiv (Euratom) om EF-rammebestemmelser for nuklear sikkerhed (KOM(2008)0790),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. november 2008»Der kan spares mere energi i Europa ved kombineret kraftvarmeproduktion« (KOM(2008)0771), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. november 2008»Der kan spares mere energi i Europa ved kombineret kraftvarmeproduktion« (KOM(2008)0771),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. november 2008»Offshore-vindkraft: Nødvendig indsats for opfyldelse af de energipolitiske mål for 2020 og derefter« (KOM(2008)0768), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. november 2008»Offshore-vindkraft: Nødvendig indsats for opfyldelse af de energipolitiske mål for 2020 og derefter« (KOM(2008)0768),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. november 2008»Ajourføring af det vejledende kerneenergiprogram i forbindelse med den anden strategiske energiredegørelse« (KOM(2008)0776), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. november 2008»Ajourføring af det vejledende kerneenergiprogram i forbindelse med den anden strategiske energiredegørelse« (KOM(2008)0776),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. januar 2007»Begrænsning af den globale opvarmning til 2° C - Vejen frem for 2020 og derefter« (KOM(2007)0002); |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. januar 2007»Begrænsning af den globale opvarmning til 2° C - Vejen frem for 2020 og derefter« (KOM(2007)0002);

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 23. januar 2008»To gange 20 % i 2020 - Europas muligheder i forbindelse med klimaændringerne« (KOM(2008)0030), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 23. januar 2008»To gange 20 % i 2020 - Europas muligheder i forbindelse med klimaændringerne« (KOM(2008)0030),

| — | der henviser til Kommissionens forslag af 23. januar 2008 til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fremme af anvendelsen af vedvarende energikilder (KOM(2008)0019), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag af 23. januar 2008 til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fremme af anvendelsen af vedvarende energikilder (KOM(2008)0019),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 26. november 2008 om »En europæisk økonomisk genopretningsplan« (KOM(2008)0800); |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 26. november 2008 om »En europæisk økonomisk genopretningsplan« (KOM(2008)0800);

| — | der henviser til sin holdning af 4. april 2006 om Rådets fælles holdning vedrørende vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om retningslinjer for de transeuropæiske net på energiområdet og om ophævelse af beslutning 96/391/EF og nr. 1229/2003/EF (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning af 4. april 2006 om Rådets fælles holdning vedrørende vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om retningslinjer for de transeuropæiske net på energiområdet og om ophævelse af beslutning 96/391/EF og nr. 1229/2003/EF (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 10. maj 2007 om evaluering af Euratom – 50 års europæisk nuklear politik (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 10. maj 2007 om evaluering af Euratom – 50 års europæisk nuklear politik (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. september 2007 om køreplanen for vedvarende energi i Europa (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. september 2007 om køreplanen for vedvarende energi i Europa (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 26. september 2007»Udenrigspolitik på energiområdet« (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 26. september 2007»Udenrigspolitik på energiområdet« (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 24. oktober 2007 om konventionelle energikilder og energiteknologi (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 24. oktober 2007 om konventionelle energikilder og energiteknologi (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 31. januar 2008 om en handlingsplan for energieffektivitet: udnyttelse af potentialet (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 31. januar 2008 om en handlingsplan for energieffektivitet: udnyttelse af potentialet (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. marts 2008 om Verdensfonden for Energieffektivitet og Vedvarende Energi (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. marts 2008 om Verdensfonden for Energieffektivitet og Vedvarende Energi (7),

| — | der henviser til sin beslutning af 9. juli 2008 om en strategisk energiteknologiplan for EU (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 9. juli 2008 om en strategisk energiteknologiplan for EU (8),

| — | der henviser til sin holdning af 18. juni 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2003/54/EF om fælles regler for det indre marked for elektricitet (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning af 18. juni 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2003/54/EF om fælles regler for det indre marked for elektricitet (9),

| — | der henviser til sin holdning af 9. juli 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2003/55/EF om fælles regler for det indre marked for naturgas (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning af 9. juli 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2003/55/EF om fælles regler for det indre marked for naturgas (10),

| — | der henviser til sin holdning af 18. juni 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1228/2003 om betingelserne for netadgang i forbindelse med grænseoverskridende elektricitetsudveksling (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning af 18. juni 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1228/2003 om betingelserne for netadgang i forbindelse med grænseoverskridende elektricitetsudveksling (11),

| — | der henviser til sin holdning af 9. juli 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1775/2005 om betingelserne for adgang til naturgastransmissionsnet (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning af 9. juli 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1775/2005 om betingelserne for adgang til naturgastransmissionsnet (12),

| — | der henviser til sin udtalelse af 18. juni 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af et agentur for samarbejde mellem energimyndigheder (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin udtalelse af 18. juni 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af et agentur for samarbejde mellem energimyndigheder (13),

| — | der henviser til sin beslutning af 18. november 2008 om støtte til hurtig demonstration af bæredygtig elproduktion fra fossile brændstoffer (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 18. november 2008 om støtte til hurtig demonstration af bæredygtig elproduktion fra fossile brændstoffer (14),

| — | der henviser til formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds møde den 8.-9. marts 2007; |
| --- | --- |

—

der henviser til formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds møde den 8.-9. marts 2007;

| — | der henviser til formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råd i Bruxelles den 13. og 14. marts 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råd i Bruxelles den 13. og 14. marts 2008,

| — | der henviser til formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råd i Bruxelles den 15. og 16. oktober 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råd i Bruxelles den 15. og 16. oktober 2008,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 45, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelse fra Udenrigsudvalget (A6-0013/2009), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelse fra Udenrigsudvalget (A6-0013/2009),

| A. | der henviser til, at sigtet med enhver europæisk energipolitik bør bestå i at forfølge tre principielle og ligeværdige mål: forsyningssikkerhed og solidaritet mellem medlemsstaterne, bekæmpelse af klimaændringer, herunder en konsekvent forpligtelse til at gennemføre EU's egne mål, samt konkurrenceevne, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at sigtet med enhver europæisk energipolitik bør bestå i at forfølge tre principielle og ligeværdige mål: forsyningssikkerhed og solidaritet mellem medlemsstaterne, bekæmpelse af klimaændringer, herunder en konsekvent forpligtelse til at gennemføre EU's egne mål, samt konkurrenceevne,

| B. | der henviser til, at et fuldstændigt paradigmeskift i EU's energipolitik er en forudsætning for at nå de tre ovennævnte mål, samtidig med at der tages hensyn til sociale, miljømæssige, økonomiske og beskæftigelsesmæssige forhold, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at et fuldstændigt paradigmeskift i EU's energipolitik er en forudsætning for at nå de tre ovennævnte mål, samtidig med at der tages hensyn til sociale, miljømæssige, økonomiske og beskæftigelsesmæssige forhold,

| C. | der henviser til, at EU's afhængighed af konventionelle energikilder og af et begrænset antal energiproducenter udgør en alvorlig risiko for stabiliteten, velstanden og energiforsyningssikkerheden, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at EU's afhængighed af konventionelle energikilder og af et begrænset antal energiproducenter udgør en alvorlig risiko for stabiliteten, velstanden og energiforsyningssikkerheden,

| D. | der henviser til, at øget energieffektivitet bør spille en afgørende rolle ved begrænsningen af afhængigheden af import af energi, en forbedring af konkurrenceevnen og bekæmpelsen af klimaændringer, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at øget energieffektivitet bør spille en afgørende rolle ved begrænsningen af afhængigheden af import af energi, en forbedring af konkurrenceevnen og bekæmpelsen af klimaændringer,

| E. | der henviser til, at EU's efterspørgsel efter energi er stigende i de fleste sektorer, samtidig med at potentialet for energieffektivitet i vidt omfang ikke udnyttes, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at EU's efterspørgsel efter energi er stigende i de fleste sektorer, samtidig med at potentialet for energieffektivitet i vidt omfang ikke udnyttes,

| F. | der henviser til, at EU i dag importerer 50 % af den energi, der forbruges, og at denne andel forventes at stige til 70 % i 2030, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at EU i dag importerer 50 % af den energi, der forbruges, og at denne andel forventes at stige til 70 % i 2030,

| G. | der henviser til, at de risici, som truer forsyningssikkerheden i EU, øges af den manglende vision om en økonomi baseret på en forsigtig omgang med energiressourcerne på energiområdet og for små investeringer, især på lokalt og regionalt niveau, hvad der inden for alle energisektorer og energirelaterede sektorer indebærer, at kapaciteten er overbelastet eller ligefrem utilstrækkelig, og at det derfor er nødvendigt at renovere elektricitetsværkerne med investeringer, som skønnes at andrage 900 mia. EUR, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at de risici, som truer forsyningssikkerheden i EU, øges af den manglende vision om en økonomi baseret på en forsigtig omgang med energiressourcerne på energiområdet og for små investeringer, især på lokalt og regionalt niveau, hvad der inden for alle energisektorer og energirelaterede sektorer indebærer, at kapaciteten er overbelastet eller ligefrem utilstrækkelig, og at det derfor er nødvendigt at renovere elektricitetsværkerne med investeringer, som skønnes at andrage 900 mia. EUR,

| H. | der henviser til, at de faldende olie- og gaspriser har en negativ virkning på de planlagte investeringer, hvilket gør det nødvendigt at støtte alle større infrastrukturprojekter, der bidrager til import af betydelige mængder gas til Europa, at gøre energikilderne og transportvejene mere alsidige og at forebygge transitrisici, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at de faldende olie- og gaspriser har en negativ virkning på de planlagte investeringer, hvilket gør det nødvendigt at støtte alle større infrastrukturprojekter, der bidrager til import af betydelige mængder gas til Europa, at gøre energikilderne og transportvejene mere alsidige og at forebygge transitrisici,

| I. | der henviser til, at den nuværende økonomiske krise er en yderligere hæmsko for investeringerne i energiinfrastrukturer, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at den nuværende økonomiske krise er en yderligere hæmsko for investeringerne i energiinfrastrukturer,

| J. | der henviser til, at selv om der i Kommissionens scenarie forudsættes en faldende efterspørgsel efter konventionel energi i de næste 20 år, skal EU nødvendigvis støtte alle planlagte investeringer i ny importenergiinfrastruktur; der henviser til, at dette vil sikre en sikker overgang til det nye europæiske energisystem, som forventes at være på plads i 2020, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at selv om der i Kommissionens scenarie forudsættes en faldende efterspørgsel efter konventionel energi i de næste 20 år, skal EU nødvendigvis støtte alle planlagte investeringer i ny importenergiinfrastruktur; der henviser til, at dette vil sikre en sikker overgang til det nye europæiske energisystem, som forventes at være på plads i 2020,

| K. | der henviser til, at EU fra og med 2030 bliver nødt til at have udviklet og planlagt nye konkurrencedygtige og bæredygtige energiteknologier med en lav udledning af kulstof, og samtidig skal have reduceret sit energiforbrug betydeligt for at afhjælpe den store risiko for energimangel på verdensplan, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at EU fra og med 2030 bliver nødt til at have udviklet og planlagt nye konkurrencedygtige og bæredygtige energiteknologier med en lav udledning af kulstof, og samtidig skal have reduceret sit energiforbrug betydeligt for at afhjælpe den store risiko for energimangel på verdensplan,

| L. | der henviser til, at EU er nødt til omgående at gennemføre store investeringer i nettene og det indre energimarked, og at der bør tilskyndes til en række fremadrettede initiativer såsom det europæiske net af transmissionssystemoperatører og et fælles europæisk gasnet, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at EU er nødt til omgående at gennemføre store investeringer i nettene og det indre energimarked, og at der bør tilskyndes til en række fremadrettede initiativer såsom det europæiske net af transmissionssystemoperatører og et fælles europæisk gasnet,

| M. | der henviser til, at energisektoren og investeringer i energiinfrastrukturen har behov for stabile lovgivningsmæssige rammer og et tættere samarbejde mellem de nationale myndigheder, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at energisektoren og investeringer i energiinfrastrukturen har behov for stabile lovgivningsmæssige rammer og et tættere samarbejde mellem de nationale myndigheder,

| N. | der henviser til, at det er vigtigt at udvikle energinet for at forbedre forsyningssikkerheden, som skal have en central plads i de europæiske energipolitiske prioriteter, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at det er vigtigt at udvikle energinet for at forbedre forsyningssikkerheden, som skal have en central plads i de europæiske energipolitiske prioriteter,

| O. | der henviser til, at der er behov for stabile og forudsigelige lovgivningsmæssige rammer for el- og gassektoren, hvilket gør det nødvendigt at tillægge Agenturet for Samarbejde mellem Energimyndigheder (Agenturet) betydelige beføjelser med henblik på at bidrage til harmonisering af nationale regler og til at forebygge den usikkerhed, der kan opstå i forbindelse med komitologiproceduren, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at der er behov for stabile og forudsigelige lovgivningsmæssige rammer for el- og gassektoren, hvilket gør det nødvendigt at tillægge Agenturet for Samarbejde mellem Energimyndigheder (Agenturet) betydelige beføjelser med henblik på at bidrage til harmonisering af nationale regler og til at forebygge den usikkerhed, der kan opstå i forbindelse med komitologiproceduren,

| P. | der henviser til, at for at bidrage til målene for forsyningssikkerhed skal de konventionelle nationale energikilder i EU udnyttes i de medlemsstater, hvor der er adgang til dem, i overensstemmelse med den nationale miljølovgivning og Fællesskabets miljølovgivning, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at for at bidrage til målene for forsyningssikkerhed skal de konventionelle nationale energikilder i EU udnyttes i de medlemsstater, hvor der er adgang til dem, i overensstemmelse med den nationale miljølovgivning og Fællesskabets miljølovgivning,

| 1. | opfordrer medlemsstaterne til at betragte denne strategiske energiredegørelse som et udgangspunkt for vedtagelsen af en europæisk energipolitik og fastsættelsen af en ambitiøs handlingsplan for 2010-2012; |
| --- | --- |

1.

opfordrer medlemsstaterne til at betragte denne strategiske energiredegørelse som et udgangspunkt for vedtagelsen af en europæisk energipolitik og fastsættelsen af en ambitiøs handlingsplan for 2010-2012;

| 2. | bekræfter de tre mål, der er fastsat for 2020, nemlig at reducere drivhusgasemissionerne med 20 %, og 30 % i forbindelse med en international aftale, at reducere energiforbruget med mindst 20 % og nå op på en andel på mindst 20 % af vedvarende energikilder i det endelige forbrug; opfordrer EU og medlemsstaterne til at blive den mest energieffektive økonomi med henblik på at bidrage aktivt til at nå klimamålet på 2° C; opfordrer EU og medlemsstaterne til at reducere drivhusgasemissionerne med mindst 80 % inden 2050; opfordrer Kommissionen til at udarbejde mulige scenarier i samarbejde med alle de berørte parter og påvise muligheder for at nå disse mål og gøre rede for de tilgrundliggende tekniske og økonomiske hypoteser; |
| --- | --- |

2.

bekræfter de tre mål, der er fastsat for 2020, nemlig at reducere drivhusgasemissionerne med 20 %, og 30 % i forbindelse med en international aftale, at reducere energiforbruget med mindst 20 % og nå op på en andel på mindst 20 % af vedvarende energikilder i det endelige forbrug; opfordrer EU og medlemsstaterne til at blive den mest energieffektive økonomi med henblik på at bidrage aktivt til at nå klimamålet på 2° C; opfordrer EU og medlemsstaterne til at reducere drivhusgasemissionerne med mindst 80 % inden 2050; opfordrer Kommissionen til at udarbejde mulige scenarier i samarbejde med alle de berørte parter og påvise muligheder for at nå disse mål og gøre rede for de tilgrundliggende tekniske og økonomiske hypoteser;

| 3. | er overbevist om, at en begrænsning af energiforbruget er en absolut prioritering for at sikre bæredygtig udvikling, innovation, beskæftigelse og opfyldelse af målene om konkurrenceevne, ligesom det er en meget effektiv og billig forbedring af energisikkerheden; |
| --- | --- |

3.

er overbevist om, at en begrænsning af energiforbruget er en absolut prioritering for at sikre bæredygtig udvikling, innovation, beskæftigelse og opfyldelse af målene om konkurrenceevne, ligesom det er en meget effektiv og billig forbedring af energisikkerheden;

| 4. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gøre målet om energibesparelse på 20 % i 2020 bindende for medlemsstaterne og til at foreslå og gennemføre bæredygtige foranstaltninger med henblik på at sikre deres gennemførelse; |
| --- | --- |

4.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gøre målet om energibesparelse på 20 % i 2020 bindende for medlemsstaterne og til at foreslå og gennemføre bæredygtige foranstaltninger med henblik på at sikre deres gennemførelse;

| 5. | opfordrer EU og medlemsstaterne til som mål at vedtage en forbedring på 35 % i energieffektiviteten og en stigning på 60 % i andelen af vedvarende energi i 2050; |
| --- | --- |

5.

opfordrer EU og medlemsstaterne til som mål at vedtage en forbedring på 35 % i energieffektiviteten og en stigning på 60 % i andelen af vedvarende energi i 2050;

| 6. | opfordrer Kommissionen til at støtte alle planlagte investeringer i ny importenergiinfrastruktur og vedvarende energiteknologier med henblik på at afhjælpe de faldende olie- og gaspriser, som har en negativ virkning på de planlagte investeringer; |
| --- | --- |

6.

opfordrer Kommissionen til at støtte alle planlagte investeringer i ny importenergiinfrastruktur og vedvarende energiteknologier med henblik på at afhjælpe de faldende olie- og gaspriser, som har en negativ virkning på de planlagte investeringer;

Europæisk energipolitik

| 7. | opfordrer, i betragtning af de voksende risici, som Den Europæiske Union løber, for så vidt angår energiforsyningssikkerheden, medlemsstaterne til at tale med én stemme; bemærker, at deres nuværende praksis er i direkte modstrid med dette mål; mener, at det er uomgængeligt af hensyn til for forsyningssikkerheden, solidariteten og effektiviteten af forhandlingerne om fastsættelse af en international retlig ramme, at Kommissionen opfordrer Europa-Parlamentet og Rådet til at udarbejde en europæisk energipolitik, som tager behørigt hensyn til EU's og medlemsstaternes forskellige kompetenceområder: internationale forbindelser, energieffektivitet, bekæmpelse af klimaændringer, yderligere udvikling af det indre marked, indgåelse af internationale aftaler, fremtidsscenarier og dialog med producenterne og transitlandene samt forskning i energi og diversificering af energiforsyningen; |
| --- | --- |

7.

opfordrer, i betragtning af de voksende risici, som Den Europæiske Union løber, for så vidt angår energiforsyningssikkerheden, medlemsstaterne til at tale med én stemme; bemærker, at deres nuværende praksis er i direkte modstrid med dette mål; mener, at det er uomgængeligt af hensyn til for forsyningssikkerheden, solidariteten og effektiviteten af forhandlingerne om fastsættelse af en international retlig ramme, at Kommissionen opfordrer Europa-Parlamentet og Rådet til at udarbejde en europæisk energipolitik, som tager behørigt hensyn til EU's og medlemsstaternes forskellige kompetenceområder: internationale forbindelser, energieffektivitet, bekæmpelse af klimaændringer, yderligere udvikling af det indre marked, indgåelse af internationale aftaler, fremtidsscenarier og dialog med producenterne og transitlandene samt forskning i energi og diversificering af energiforsyningen;

| 8. | opfordrer Kommissionen til at bidrage til, at EU kan tale med én stemme over for producenter fra tredjelande ved at udvikle en gensidigt fordelagtig indbyrdes afhængighed og ved at styrke EU-virksomhedernes position på markedet i forhold til statsejede virksomheder i tredjelande; |
| --- | --- |

8.

opfordrer Kommissionen til at bidrage til, at EU kan tale med én stemme over for producenter fra tredjelande ved at udvikle en gensidigt fordelagtig indbyrdes afhængighed og ved at styrke EU-virksomhedernes position på markedet i forhold til statsejede virksomheder i tredjelande;

| 9. | understreger behovet for at opnå energisolidaritet på europæisk, regionalt og bilateralt plan; mener, at en trussel mod energiforsyningen i en enkelt medlemsstat berører EU som helhed; |
| --- | --- |

9.

understreger behovet for at opnå energisolidaritet på europæisk, regionalt og bilateralt plan; mener, at en trussel mod energiforsyningen i en enkelt medlemsstat berører EU som helhed;

| 10. | understreger betydningen af lokale initiativer til bekæmpelse af klimaændringer; støtter foranstaltninger til fremme af energieffektivitet og vedvarende energikilder, f.eks. de finansieringsprogrammer, der henhører under samhørighedspolitikken, grønne afgifter og borgmesteraftalens bidrag til udbredelse af bedste praksis, og støtter i den forbindelse idéen om en »ø-pagt« om formidling af bedste praksis og udvikling af lokalsamfund og byer, som er meget energieffektive og anvender vedvarende energikilder; |
| --- | --- |

10.

understreger betydningen af lokale initiativer til bekæmpelse af klimaændringer; støtter foranstaltninger til fremme af energieffektivitet og vedvarende energikilder, f.eks. de finansieringsprogrammer, der henhører under samhørighedspolitikken, grønne afgifter og borgmesteraftalens bidrag til udbredelse af bedste praksis, og støtter i den forbindelse idéen om en »ø-pagt« om formidling af bedste praksis og udvikling af lokalsamfund og byer, som er meget energieffektive og anvender vedvarende energikilder;

| 11. | mener, at en hensigtsmæssig europæisk energipolitik skal tage udgangspunkt i et afbalanceret energimix, som er baseret på anvendelsen af ikke-kulstofholdige energiressourcer og fossile brændstoffer med den laveste kulstofudledning og på nye teknologier, der reducerer drivhusgasemissionerne fra faste fossile brændstoffer betydeligt; |
| --- | --- |

11.

mener, at en hensigtsmæssig europæisk energipolitik skal tage udgangspunkt i et afbalanceret energimix, som er baseret på anvendelsen af ikke-kulstofholdige energiressourcer og fossile brændstoffer med den laveste kulstofudledning og på nye teknologier, der reducerer drivhusgasemissionerne fra faste fossile brændstoffer betydeligt;

| 12. | mener, at medlemsstaterne bør formulere nationale strategier for at tage spørgsmålet om energifattigdom op på deres territorier; |
| --- | --- |

12.

mener, at medlemsstaterne bør formulere nationale strategier for at tage spørgsmålet om energifattigdom op på deres territorier;

| 13. | mener, at den opgavefordeling mellem virksomheder og politiske beslutningstagere, hvorved virksomheder tager ansvar for forsyningssikkerheden, har bevist sin værdi og derfor i princippet bør opretholdes; opfordrer de politiske beslutningstagere til i betragtning af det stadig mere komplekse globale miljø fremover at vedtage flere ledsagende foranstaltninger til virksomhedernes aktiviteter; |
| --- | --- |

13.

mener, at den opgavefordeling mellem virksomheder og politiske beslutningstagere, hvorved virksomheder tager ansvar for forsyningssikkerheden, har bevist sin værdi og derfor i princippet bør opretholdes; opfordrer de politiske beslutningstagere til i betragtning af det stadig mere komplekse globale miljø fremover at vedtage flere ledsagende foranstaltninger til virksomhedernes aktiviteter;

| 14. | minder om medlemsstaternes tilsagn i forbindelse med undertegnelsen af Lissabontraktaten om at bekæmpe klimaændringer og udvise solidaritet i perioder med energikrise; |
| --- | --- |

14.

minder om medlemsstaternes tilsagn i forbindelse med undertegnelsen af Lissabontraktaten om at bekæmpe klimaændringer og udvise solidaritet i perioder med energikrise;

| 15. | mener, at ratificeringen af Lissabontraktaten vil styrke alle bestræbelser på at udvikle en fælles europæisk energipolitik yderligere; |
| --- | --- |

15.

mener, at ratificeringen af Lissabontraktaten vil styrke alle bestræbelser på at udvikle en fælles europæisk energipolitik yderligere;

Forsyningssikkerhed

| 16. | bifalder handlingsplanen for energiforsyningssikkerhed og -solidaritet i EU; |
| --- | --- |

16.

bifalder handlingsplanen for energiforsyningssikkerhed og -solidaritet i EU;

Fremme af de infrastrukturer, der er nødvendige for at opfylde EU's behov

| 17. | bemærker, at der er tale om en meget væsentlig forsinkelse i realiseringen af de prioriterede energitransportnet af interesse for Fællesskabet; understreger, at det lave investeringsniveau udgør en hæmsko for et velfungerende indre marked og er skyld i en stor belastning eller endog utilstrækkelig kapacitet inden for alle energisektorer; påpeger endvidere, at erhvervslivet kun er delvis ansvarligt for dette, og opfordrer medlemsstaterne til i højere grad at inddrage befolkningen, navnlig ved at informere den bedre om behovet for ny infrastruktur og produktionsprojekter; opfordrer derfor de nationale energimyndigheder til at gøre brug af alle deres muligheder inden for deres ansvarsområde for at fremskynde investeringerne; |
| --- | --- |

17.

bemærker, at der er tale om en meget væsentlig forsinkelse i realiseringen af de prioriterede energitransportnet af interesse for Fællesskabet; understreger, at det lave investeringsniveau udgør en hæmsko for et velfungerende indre marked og er skyld i en stor belastning eller endog utilstrækkelig kapacitet inden for alle energisektorer; påpeger endvidere, at erhvervslivet kun er delvis ansvarligt for dette, og opfordrer medlemsstaterne til i højere grad at inddrage befolkningen, navnlig ved at informere den bedre om behovet for ny infrastruktur og produktionsprojekter; opfordrer derfor de nationale energimyndigheder til at gøre brug af alle deres muligheder inden for deres ansvarsområde for at fremskynde investeringerne;

| 18. | bemærker, at den nye bølge af investeringer skal være fremadrettet for at kunne tage hensyn til de ændringer, der optræder i forbindelse med forbruget og produktionen af energi, og at der til de decentraliserede energisystemer skal være et stort antal vedvarende energikilder til rådighed; |
| --- | --- |

18.

bemærker, at den nye bølge af investeringer skal være fremadrettet for at kunne tage hensyn til de ændringer, der optræder i forbindelse med forbruget og produktionen af energi, og at der til de decentraliserede energisystemer skal være et stort antal vedvarende energikilder til rådighed;

| 19. | påpeger, at Det Europæiske Råd har fastsat et mål på 10 % for sammenkobling af gas- og elektricitetskapaciteten mellem medlemsstaterne; |
| --- | --- |

19.

påpeger, at Det Europæiske Råd har fastsat et mål på 10 % for sammenkobling af gas- og elektricitetskapaciteten mellem medlemsstaterne;

| 20. | bifalder forslaget om at øge den europæiske finansiering for at tilskynde til investeringer i nettene; bemærker med interesse Kommissionens forslag om - som led i den økonomiske genopretningsplan for 2008 - at bevilge 5 mia. EUR af de uudnyttede midler fra 2008/2009, særlig til nye energiforbindelser; anmoder om, at Parlamentet inddrages fuldt ud i beslutningsprocessen vedrørende den endelige liste over projekter; mener, at Den Europæiske Investeringsbank bør spille en mere fremtrædende rolle i tilvejebringelsen af finansiering til energieffektivitet, vedvarende energi og forsknings- og udviklingsprojekter (F&U); |
| --- | --- |

20.

bifalder forslaget om at øge den europæiske finansiering for at tilskynde til investeringer i nettene; bemærker med interesse Kommissionens forslag om - som led i den økonomiske genopretningsplan for 2008 - at bevilge 5 mia. EUR af de uudnyttede midler fra 2008/2009, særlig til nye energiforbindelser; anmoder om, at Parlamentet inddrages fuldt ud i beslutningsprocessen vedrørende den endelige liste over projekter; mener, at Den Europæiske Investeringsbank bør spille en mere fremtrædende rolle i tilvejebringelsen af finansiering til energieffektivitet, vedvarende energi og forsknings- og udviklingsprojekter (F&U);

| 21. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at arbejde aktivt for at øge antallet af operatører på energimarkedet og til navnlig at vedtage foranstaltninger til fremme af små og mellemstore virksomheders (SMV'er) energiproduktion og deres markedsadgang; |
| --- | --- |

21.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at arbejde aktivt for at øge antallet af operatører på energimarkedet og til navnlig at vedtage foranstaltninger til fremme af små og mellemstore virksomheders (SMV'er) energiproduktion og deres markedsadgang;

| 22. | fremhæver betydningen af en sammenkobling af gas- og elnet gennem Central- og Sydøsteuropa og efter en nord-syd-akse, og minder om, at nettene i Østersøområdet i endnu højere grad bør udvikles og integreres i det vesteuropæiske net; understreger behovet for at lægge særlig vægt på udarbejdelsen af en sammenkoblingsplan for Østersølandene i 2009, der omfatter gas, elektricitet og lagring; støtter endvidere sammenkoblinger med øer og fjerntliggende og isolerede områder i EU; |
| --- | --- |

22.

fremhæver betydningen af en sammenkobling af gas- og elnet gennem Central- og Sydøsteuropa og efter en nord-syd-akse, og minder om, at nettene i Østersøområdet i endnu højere grad bør udvikles og integreres i det vesteuropæiske net; understreger behovet for at lægge særlig vægt på udarbejdelsen af en sammenkoblingsplan for Østersølandene i 2009, der omfatter gas, elektricitet og lagring; støtter endvidere sammenkoblinger med øer og fjerntliggende og isolerede områder i EU;

| 23. | opfordrer af samme grund indtrængende til, at der foretages sammenkoblinger med det sydvestlige Europa, især mellem Den Iberiske Halvø og det nordlige Frankrig; |
| --- | --- |

23.

opfordrer af samme grund indtrængende til, at der foretages sammenkoblinger med det sydvestlige Europa, især mellem Den Iberiske Halvø og det nordlige Frankrig;

| 24. | minder om, at der allerede eksisterer grænseoverskridende forbindelser mellem forskellige lande; påpeger, at regionale initiativer såsom Det Pentalaterale Energiforum har foreslået anvendelige praktiske løsninger, som øger integrationen på det indre marked; opfordrer de ansvarlige for disse initiativer til at gå videre med deres positive indsats; |
| --- | --- |

24.

minder om, at der allerede eksisterer grænseoverskridende forbindelser mellem forskellige lande; påpeger, at regionale initiativer såsom Det Pentalaterale Energiforum har foreslået anvendelige praktiske løsninger, som øger integrationen på det indre marked; opfordrer de ansvarlige for disse initiativer til at gå videre med deres positive indsats;

| 25. | opfordrer Kommissionen til at foreslå hensigtsmæssige foranstaltninger til fremme af sammenkobling og udvikling af elnet med henblik på den bedst mulige integration og afbalancering af den svingende produktion af bæredygtig energi on- og offshore; |
| --- | --- |

25.

opfordrer Kommissionen til at foreslå hensigtsmæssige foranstaltninger til fremme af sammenkobling og udvikling af elnet med henblik på den bedst mulige integration og afbalancering af den svingende produktion af bæredygtig energi on- og offshore;

| 26. | glæder sig over forslaget om at fremlægge en plan om et offshorenet i Nordsøen med henblik på at udnytte det enorme vindenergipotentiale; glæder sig også over oprettelsen af et europæisk supernet ved at knytte netinfrastrukturerne i Nordsøen, Middelhavet og det baltiske område sammen; |
| --- | --- |

26.

glæder sig over forslaget om at fremlægge en plan om et offshorenet i Nordsøen med henblik på at udnytte det enorme vindenergipotentiale; glæder sig også over oprettelsen af et europæisk supernet ved at knytte netinfrastrukturerne i Nordsøen, Middelhavet og det baltiske område sammen;

| 27. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre passende regler og give mulighed for lige adgang til ny infrastruktur, f.eks. Nordsønettet, uden forskelsbehandling; |
| --- | --- |

27.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre passende regler og give mulighed for lige adgang til ny infrastruktur, f.eks. Nordsønettet, uden forskelsbehandling;

| 28. | mener, at EU så hurtigt og omfattende som muligt bør fortsætte arbejdet med at øge diversificeringen af energikilderne og forsyningssikkerheden; opfordrer Kommissionen og det tjekkiske formandskab til at præsentere en ny omfattende og langsigtet plan for diversificering for det kommende Europæiske Råd; |
| --- | --- |

28.

mener, at EU så hurtigt og omfattende som muligt bør fortsætte arbejdet med at øge diversificeringen af energikilderne og forsyningssikkerheden; opfordrer Kommissionen og det tjekkiske formandskab til at præsentere en ny omfattende og langsigtet plan for diversificering for det kommende Europæiske Råd;

| 29. | støtter projekter med henblik på en diversificering af forsyningskilderne og -vejene, især udviklingen af en sydlig gaskorridor, herunder Nabuccoprojektet, gasledningen mellem Tyrkiet, Grækenland og Italien (TGI) og South Streamprojektet; understreger behovet for at samarbejde med de berørte lande, især i området omkring Det Kaspiske Hav; mener, at det er af stor betydning, at forsyninger fra andre lande i området såsom Usbekistan og Iran på lang sigt kan udgøre en yderligere væsentlig forsyningskilde for EU, når de politiske forhold gør det muligt; |
| --- | --- |

29.

støtter projekter med henblik på en diversificering af forsyningskilderne og -vejene, især udviklingen af en sydlig gaskorridor, herunder Nabuccoprojektet, gasledningen mellem Tyrkiet, Grækenland og Italien (TGI) og South Streamprojektet; understreger behovet for at samarbejde med de berørte lande, især i området omkring Det Kaspiske Hav; mener, at det er af stor betydning, at forsyninger fra andre lande i området såsom Usbekistan og Iran på lang sigt kan udgøre en yderligere væsentlig forsyningskilde for EU, når de politiske forhold gør det muligt;

| 30. | går desuden ind for Medgaz-projektet med fuld sammenkobling af Algeriet-Spanien-Frankrig og det europæiske kontinent, der af Kommissionen betragtes som et projekt af europæisk interesse i prioriteringsplanen for sammenkoblinger med henblik på yderligere at differentiere indgangsvejene for gas til Europa; |
| --- | --- |

30.

går desuden ind for Medgaz-projektet med fuld sammenkobling af Algeriet-Spanien-Frankrig og det europæiske kontinent, der af Kommissionen betragtes som et projekt af europæisk interesse i prioriteringsplanen for sammenkoblinger med henblik på yderligere at differentiere indgangsvejene for gas til Europa;

| 31. | anbefaler i betragtning af nedgangen i den nationale naturgasproduktion og ændringen i energimixet i mange medlemsstater, at alle nuværende planlagte naturgas- og elinfrastrukturprojekter gennemføres hurtigt med henblik på at sikre, at efterspørgslen stadig kan imødekommes i fremtiden; |
| --- | --- |

31.

anbefaler i betragtning af nedgangen i den nationale naturgasproduktion og ændringen i energimixet i mange medlemsstater, at alle nuværende planlagte naturgas- og elinfrastrukturprojekter gennemføres hurtigt med henblik på at sikre, at efterspørgslen stadig kan imødekommes i fremtiden;

| 32. | mener, at forbindelserne og partnerskaber med de vigtigste energileverandører, transitlande og forbrugerlande er vigtige og skal udvides; påpeger dog, at en udvidelse af disse forbindelser og partnerskaber under ingen omstændigheder må ske på bekostning af EU's grundlæggende værdier, navnlig respekten for menneskerettighederne; understreger i denne henseende, at bestræbelserne på at udvikle tillid og knytte dybere og juridisk bindende bånd mellem EU og producent- og transitlande bør gå hånd i hånd med fremme af og respekt for demokrati, menneskerettigheder og retsstaten; kræver, at der udarbejdes og vedtages politikker og konkrete foranstaltninger med disse formål for øje; |
| --- | --- |

32.

mener, at forbindelserne og partnerskaber med de vigtigste energileverandører, transitlande og forbrugerlande er vigtige og skal udvides; påpeger dog, at en udvidelse af disse forbindelser og partnerskaber under ingen omstændigheder må ske på bekostning af EU's grundlæggende værdier, navnlig respekten for menneskerettighederne; understreger i denne henseende, at bestræbelserne på at udvikle tillid og knytte dybere og juridisk bindende bånd mellem EU og producent- og transitlande bør gå hånd i hånd med fremme af og respekt for demokrati, menneskerettigheder og retsstaten; kræver, at der udarbejdes og vedtages politikker og konkrete foranstaltninger med disse formål for øje;

| 33. | kræver i denne forbindelse, at der indgås en trepartsaftale mellem EU, Rusland og Ukraine om transit af gas fra Rusland til EU med henblik på at garantere forsyningssikkerheden i de kommende år; |
| --- | --- |

33.

kræver i denne forbindelse, at der indgås en trepartsaftale mellem EU, Rusland og Ukraine om transit af gas fra Rusland til EU med henblik på at garantere forsyningssikkerheden i de kommende år;

| 34. | opfordrer Kommissionen til at intensivere sin indsats for at nå frem til en løsning på de hidtil ubesvarede spørgsmål vedrørende vilkårene for transit af naturgas gennem Tyrkiet via Nabucco-gasledningen; |
| --- | --- |

34.

opfordrer Kommissionen til at intensivere sin indsats for at nå frem til en løsning på de hidtil ubesvarede spørgsmål vedrørende vilkårene for transit af naturgas gennem Tyrkiet via Nabucco-gasledningen;

| 35. | mener, at samtlige medlemsstater bør have tilstrækkelig kapacitet til flydende naturgas (LNG) bestående af likvefaktionsfaciliteter i producentlandene og LNG-terminaler og forgasningsanlæg om bord på skibe i EU, til rådighed enten direkte eller gennem andre medlemsstater i kraft af en solidaritetsordning; mener, at nye LNG-terminaler bør anses for at være af europæisk interesse på grund af deres betydelige bidrag til diversificeringen af forsyningsvejene; |
| --- | --- |

35.

mener, at samtlige medlemsstater bør have tilstrækkelig kapacitet til flydende naturgas (LNG) bestående af likvefaktionsfaciliteter i producentlandene og LNG-terminaler og forgasningsanlæg om bord på skibe i EU, til rådighed enten direkte eller gennem andre medlemsstater i kraft af en solidaritetsordning; mener, at nye LNG-terminaler bør anses for at være af europæisk interesse på grund af deres betydelige bidrag til diversificeringen af forsyningsvejene;

| 36. | opfordrer Kommissionen til fuldt ud at støtte investeringer i indførelsen af strategiske gaslagre som et vigtigt led i den europæiske energiforsyningssikkerhed; |
| --- | --- |

36.

opfordrer Kommissionen til fuldt ud at støtte investeringer i indførelsen af strategiske gaslagre som et vigtigt led i den europæiske energiforsyningssikkerhed;

| 37. | mener, at olieraffineringskapaciteten er endnu en vigtig faktor, når det gælder om at garantere EU's energiforsyningssikkerhed; anser det derfor for vigtigt at skabe større åbenhed om balancen mellem udbuddet af og efterspørgslen efter raffineringskapacitet til dækning af EU's behov, idet der navnlig tages hensyn til uroen omkring den fremtidige potentielle adgang til dieselolie; |
| --- | --- |

37.

mener, at olieraffineringskapaciteten er endnu en vigtig faktor, når det gælder om at garantere EU's energiforsyningssikkerhed; anser det derfor for vigtigt at skabe større åbenhed om balancen mellem udbuddet af og efterspørgslen efter raffineringskapacitet til dækning af EU's behov, idet der navnlig tages hensyn til uroen omkring den fremtidige potentielle adgang til dieselolie;

| 38. | opfordrer i overensstemmelse med princippet om europæisk energisolidaritet til at sikre energiforsyningssikkerheden i Østersøområdet i forbindelse med lavkonjunktur; |
| --- | --- |

38.

opfordrer i overensstemmelse med princippet om europæisk energisolidaritet til at sikre energiforsyningssikkerheden i Østersøområdet i forbindelse med lavkonjunktur;

Det indre energimarked

| 39. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udarbejde langsigtede strategiske retningslinjer og tilskynde det private erhvervsliv til at deltage i gennemførelsen af dem, idet der sikres balance mellem markedskræfterne og en vis grad af statslig regulering; |
| --- | --- |

39.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udarbejde langsigtede strategiske retningslinjer og tilskynde det private erhvervsliv til at deltage i gennemførelsen af dem, idet der sikres balance mellem markedskræfterne og en vis grad af statslig regulering;

| 40. | understreger vigtigheden af at skabe klare og stabile retlige rammer ved at afslutte forhandlingerne om lovgivningspakken for det indre energimarked inden udløbet af Europa-Parlamentets valgperiode i 2009; tilslutter sig oprettelsen af det uafhængige agentur, jf. Kommissionens ovennævnte forslag til forordning om oprettelse af agenturet, med vidtgående og selvstændige beføjelser, bl.a. med hensyn til forsyningssikkerhed og -net; opfordrer medlemsstaterne til at støtte gennemførelsen af den tredje energipakke og især at iværksætte et indbyrdes samarbejde for at fremme regional og bilateral solidaritet med henblik på at garantere forsyningssikkerheden på det indre marked; |
| --- | --- |

40.

understreger vigtigheden af at skabe klare og stabile retlige rammer ved at afslutte forhandlingerne om lovgivningspakken for det indre energimarked inden udløbet af Europa-Parlamentets valgperiode i 2009; tilslutter sig oprettelsen af det uafhængige agentur, jf. Kommissionens ovennævnte forslag til forordning om oprettelse af agenturet, med vidtgående og selvstændige beføjelser, bl.a. med hensyn til forsyningssikkerhed og -net; opfordrer medlemsstaterne til at støtte gennemførelsen af den tredje energipakke og især at iværksætte et indbyrdes samarbejde for at fremme regional og bilateral solidaritet med henblik på at garantere forsyningssikkerheden på det indre marked;

| 41. | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at foretage omfattende investeringer i nettene og gennemføre det indre energimarked gennem en række fremadrettede initiativer såsom det europæiske net af transmissionssystemoperatører og et fælles europæisk gasnet; |
| --- | --- |

41.

opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at foretage omfattende investeringer i nettene og gennemføre det indre energimarked gennem en række fremadrettede initiativer såsom det europæiske net af transmissionssystemoperatører og et fælles europæisk gasnet;

| 42. | opfordrer Kommissionen til at fremskynde målsætningen om at udvikle og fuldføre et intelligent sammenkoblet elnet til 2020, som en vigtig forudsætning for at nå 2020-målene; |
| --- | --- |

42.

opfordrer Kommissionen til at fremskynde målsætningen om at udvikle og fuldføre et intelligent sammenkoblet elnet til 2020, som en vigtig forudsætning for at nå 2020-målene;

| 43. | opfordrer medlemsstaterne til at samarbejde om udarbejdelse af en europæisk strategiplan med henblik på en flerårig programmering af de investeringer, der er nødvendige for at opfylde de fremtidige behov for elproduktion på baggrund af undersøgelser af energibehovet på mellemlang sigt; mener, at der også bør udarbejdes en vejledende flerårig plan for gassektoren for at give et samlet overblik over investeringsbehovene på EU-plan; |
| --- | --- |

43.

opfordrer medlemsstaterne til at samarbejde om udarbejdelse af en europæisk strategiplan med henblik på en flerårig programmering af de investeringer, der er nødvendige for at opfylde de fremtidige behov for elproduktion på baggrund af undersøgelser af energibehovet på mellemlang sigt; mener, at der også bør udarbejdes en vejledende flerårig plan for gassektoren for at give et samlet overblik over investeringsbehovene på EU-plan;

| 44. | opfordrer medlemsstaterne og de relevante aktører til at koordinere fremtidige planer vedrørende grænseoverskridende investeringer i infrastruktur (f.eks. net, rørledninger og kraftværker) på tværs af grænserne og høre de relevante parter i alle lande, som kan blive berørt af de planlagte investeringer for at udnytte de tilgængelige ressourcer bedst muligt; mener, at oprettelsen af en infrastrukturkoordinationsgruppe på EU-niveau vil fremme denne koordinationsindsats og kan udgøre et supplement til udarbejdelsen af en 10-årig udviklingsplan for nettet som foreslået i pakken om det indre energimarked; |
| --- | --- |

44.

opfordrer medlemsstaterne og de relevante aktører til at koordinere fremtidige planer vedrørende grænseoverskridende investeringer i infrastruktur (f.eks. net, rørledninger og kraftværker) på tværs af grænserne og høre de relevante parter i alle lande, som kan blive berørt af de planlagte investeringer for at udnytte de tilgængelige ressourcer bedst muligt; mener, at oprettelsen af en infrastrukturkoordinationsgruppe på EU-niveau vil fremme denne koordinationsindsats og kan udgøre et supplement til udarbejdelsen af en 10-årig udviklingsplan for nettet som foreslået i pakken om det indre energimarked;

| 45. | understreger, at det indre marked kun kan fungere tilfredsstillende, hvis hindringerne for investeringer fjernes, og der oprettes fysiske forbindelser, som forbinder alle EU-medlemsstaterne til et fælles energinet, og hvis det i sidste instans bliver muligt med dette marked at modvirke de stærkt ustabile energipriser og sikre et fair marked for alle producenter samt sammenkoblinger af net, adgang og integration af nye energiproducenter og teknologier; fremhæver, at Europa-Parlamentets og Rådets nyligt ændrede direktiv 2003/87/EF af 13. oktober 2003 om en ordning for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet (15) giver mulighed for en klar og forudsigelig evaluering af CO2-omkostningerne; |
| --- | --- |

45.

understreger, at det indre marked kun kan fungere tilfredsstillende, hvis hindringerne for investeringer fjernes, og der oprettes fysiske forbindelser, som forbinder alle EU-medlemsstaterne til et fælles energinet, og hvis det i sidste instans bliver muligt med dette marked at modvirke de stærkt ustabile energipriser og sikre et fair marked for alle producenter samt sammenkoblinger af net, adgang og integration af nye energiproducenter og teknologier; fremhæver, at Europa-Parlamentets og Rådets nyligt ændrede direktiv 2003/87/EF af 13. oktober 2003 om en ordning for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet (15) giver mulighed for en klar og forudsigelig evaluering af CO2-omkostningerne;

Eksterne energiforbindelser

| 46. | glæder sig over meddelelsen om den anden strategiske energiredegørelse, herunder især dens forslag om en ekstern energipolitik, som stort set følger ovennævnte beslutning af 26. september 2007; er skuffet over fraværet af detaljerede forslag og fremhæver på ny behovet for en yderligere intensivering af EU's arbejde for at udarbejde en sammenhængende og effektiv fælles europæisk udenrigspolitik på energiområdet; |
| --- | --- |

46.

glæder sig over meddelelsen om den anden strategiske energiredegørelse, herunder især dens forslag om en ekstern energipolitik, som stort set følger ovennævnte beslutning af 26. september 2007; er skuffet over fraværet af detaljerede forslag og fremhæver på ny behovet for en yderligere intensivering af EU's arbejde for at udarbejde en sammenhængende og effektiv fælles europæisk udenrigspolitik på energiområdet;

| 47. | henstiller til Kommissionen at støtte medtagelsen af den såkaldte energisikkerhedsklausul i handels-, associerings- og partnerskabsaftaler og i samarbejdsaftaler med producent- og transitlande, der bør indføre en adfærdskodeks og et forbud mod afbrydelser som følge af handelstvister, og til udtrykkeligt at skitsere foranstaltninger i tilfælde af ensidig afbrydelse eller enhver ændring af aftalens indhold eller i vilkårene for levering fra en af partnernes side; |
| --- | --- |

47.

henstiller til Kommissionen at støtte medtagelsen af den såkaldte energisikkerhedsklausul i handels-, associerings- og partnerskabsaftaler og i samarbejdsaftaler med producent- og transitlande, der bør indføre en adfærdskodeks og et forbud mod afbrydelser som følge af handelstvister, og til udtrykkeligt at skitsere foranstaltninger i tilfælde af ensidig afbrydelse eller enhver ændring af aftalens indhold eller i vilkårene for levering fra en af partnernes side;

| 48. | minder om, at EU, på trods af sine ambitiøse og stringent gennemførte planer til forbedring af energieffektiviteten og energibesparelser, på mellemlang sigt må formodes at være afhængig af fossile brændstoffer fra tredjelande; anmoder derfor om, at dialogen med de energiproducerende lande intensiveres, og at det internationale samarbejde generelt styrkes for at sikre gennemsigtighed på de internationale energimarkeder, samt om at spørgsmålet om en bæredygtig udvikling tages op; |
| --- | --- |

48.

minder om, at EU, på trods af sine ambitiøse og stringent gennemførte planer til forbedring af energieffektiviteten og energibesparelser, på mellemlang sigt må formodes at være afhængig af fossile brændstoffer fra tredjelande; anmoder derfor om, at dialogen med de energiproducerende lande intensiveres, og at det internationale samarbejde generelt styrkes for at sikre gennemsigtighed på de internationale energimarkeder, samt om at spørgsmålet om en bæredygtig udvikling tages op;

| 49. | påpeger betydningen af langsigtede forsyningsaftaler med henblik på udvikling af ligeledes langsigtede forbindelser baseret på tillid mellem producentlandene og forbrugerlandene og med henblik på at sikre den nødvendige investering i både opstrøms- og nedstrømssektorerne; |
| --- | --- |

49.

påpeger betydningen af langsigtede forsyningsaftaler med henblik på udvikling af ligeledes langsigtede forbindelser baseret på tillid mellem producentlandene og forbrugerlandene og med henblik på at sikre den nødvendige investering i både opstrøms- og nedstrømssektorerne;

| 50. | opfordrer EU til at samarbejde med landene i Middelhavsområdet og særlig med de nordafrikanske lande, i betragtning af disse landes betydelige potentiale med hensyn til energiressourcer og store udviklingsmuligheder for Afrika; mener, at der navnlig bør forskes i og tilskyndes til anvendelse af sol- og vindenergi; opfordrer derfor til, at der indarbejdes fælles mål for vedvarende energi og energieffektivitet som led i »Barcelonaprocessen: Middelhavsunionen«; |
| --- | --- |

50.

opfordrer EU til at samarbejde med landene i Middelhavsområdet og særlig med de nordafrikanske lande, i betragtning af disse landes betydelige potentiale med hensyn til energiressourcer og store udviklingsmuligheder for Afrika; mener, at der navnlig bør forskes i og tilskyndes til anvendelse af sol- og vindenergi; opfordrer derfor til, at der indarbejdes fælles mål for vedvarende energi og energieffektivitet som led i »Barcelonaprocessen: Middelhavsunionen«;

| 51. | opfordrer EU til at samarbejde med landene i Mellemøsten i betragtning af deres betydelige potentiale med hensyn til energiressourcer; |
| --- | --- |

51.

opfordrer EU til at samarbejde med landene i Mellemøsten i betragtning af deres betydelige potentiale med hensyn til energiressourcer;

| 52. | støtter planen om at indgå en vidtrækkende ny aftale, der skal erstatte partnerskabs- og samarbejdsaftalen fra 1997 med Rusland med inddragelse af aftalen om energi, som bør overholde principperne i energichartertraktaten og dens transitprotokoller; bemærker, at Rusland har undertegnet energichartertraktaten, mens Ukraine har ratificeret den; henviser til, at den bl.a. indeholder tvistbilæggelsesordninger for bilæggelse af uoverensstemmelser i tilfælde af tvister om transit eller handel mellem traktatens parter; |
| --- | --- |

52.

støtter planen om at indgå en vidtrækkende ny aftale, der skal erstatte partnerskabs- og samarbejdsaftalen fra 1997 med Rusland med inddragelse af aftalen om energi, som bør overholde principperne i energichartertraktaten og dens transitprotokoller; bemærker, at Rusland har undertegnet energichartertraktaten, mens Ukraine har ratificeret den; henviser til, at den bl.a. indeholder tvistbilæggelsesordninger for bilæggelse af uoverensstemmelser i tilfælde af tvister om transit eller handel mellem traktatens parter;

| 53. | understreger, at det er nødvendigt at inddrage Ukraine i de europæiske ordninger for løbende dialog med Rusland på grund af den afgørende rolle, som Ukraine spiller som transitland; |
| --- | --- |

53.

understreger, at det er nødvendigt at inddrage Ukraine i de europæiske ordninger for løbende dialog med Rusland på grund af den afgørende rolle, som Ukraine spiller som transitland;

| 54. | opfordrer Kommissionen til at overveje at udvide energifællesskabstraktaten mellem Den Europæiske Union og Sydøsteuropa til at omfatte andre tredjelande og til at skabe nye regionale energimarkeder i lighed med det sydøsteuropæiske energifællesskab med nabolande, f.eks. Euro-Middelhavs-energifællesskabet, med henblik på at sikre forsyningssikkerheden; |
| --- | --- |

54.

opfordrer Kommissionen til at overveje at udvide energifællesskabstraktaten mellem Den Europæiske Union og Sydøsteuropa til at omfatte andre tredjelande og til at skabe nye regionale energimarkeder i lighed med det sydøsteuropæiske energifællesskab med nabolande, f.eks. Euro-Middelhavs-energifællesskabet, med henblik på at sikre forsyningssikkerheden;

| 55. | understreger nødvendigheden af at inddrage Tyrkiet i den løbende dialog med områderne omkring Det Kaspiske Hav og Kaukasus, på grund af den afgørende rolle som Tyrkiet kan spille som transitland; minder samtidig om Tyrkiets forpligtelse til som kandidatland at tilpasse sig den gældende fællesskabsret; |
| --- | --- |

55.

understreger nødvendigheden af at inddrage Tyrkiet i den løbende dialog med områderne omkring Det Kaspiske Hav og Kaukasus, på grund af den afgørende rolle som Tyrkiet kan spille som transitland; minder samtidig om Tyrkiets forpligtelse til som kandidatland at tilpasse sig den gældende fællesskabsret;

| 56. | understreger den geopolitiske betydning af området omkring Sortehavet for EU's energiforsyningssikkerhed og for diversificeringen af dets energiforsyning; |
| --- | --- |

56.

understreger den geopolitiske betydning af området omkring Sortehavet for EU's energiforsyningssikkerhed og for diversificeringen af dets energiforsyning;

| 57. | opfordrer medlemsstaterne til at styrke forbindelserne med landene i Latinamerika på energiområdet som led i eksisterende og fremtidige associerings- og samarbejdsaftaler; |
| --- | --- |

57.

opfordrer medlemsstaterne til at styrke forbindelserne med landene i Latinamerika på energiområdet som led i eksisterende og fremtidige associerings- og samarbejdsaftaler;

| 58. | opfordrer medlemsstaterne til at anvende euroen som middel til at strukturere de internationale økonomiske forbindelser med det formål at mindske udsvingene i forbindelse med betalingen af olie og gas; opfordrer EU til at analysere spørgsmålet om udenlandske investeringer i den europæiske energisektor ved at anvende gensidighedsklausulen; mener, at så længe der ikke er sikret gensidighed med hensyn til markedsadgang, bør EU, som foreslået af Europa-Parlamentet og Kommissionen, anvende en effektiv tredjelandsklausul vedrørende erhvervelse af et transmissionssystem eller en transmissionssystemoperatør; |
| --- | --- |

58.

opfordrer medlemsstaterne til at anvende euroen som middel til at strukturere de internationale økonomiske forbindelser med det formål at mindske udsvingene i forbindelse med betalingen af olie og gas; opfordrer EU til at analysere spørgsmålet om udenlandske investeringer i den europæiske energisektor ved at anvende gensidighedsklausulen; mener, at så længe der ikke er sikret gensidighed med hensyn til markedsadgang, bør EU, som foreslået af Europa-Parlamentet og Kommissionen, anvende en effektiv tredjelandsklausul vedrørende erhvervelse af et transmissionssystem eller en transmissionssystemoperatør;

| 59. | opfordrer Kommissionen til at undersøge, hvordan de store udsving i olie- og gaspriserne kan reduceres; påpeger særlig den rolle som gennemsigtighed og tilstrækkelig reserveproduktionskapacitet samt finansspekulations katalysatorvirkning for prisdannelsen på markedet spiller; forkaster anvendelsen af strategiske olielagre med det formål at reducere prissvingninger af økonomiske grunde; |
| --- | --- |

59.

opfordrer Kommissionen til at undersøge, hvordan de store udsving i olie- og gaspriserne kan reduceres; påpeger særlig den rolle som gennemsigtighed og tilstrækkelig reserveproduktionskapacitet samt finansspekulations katalysatorvirkning for prisdannelsen på markedet spiller; forkaster anvendelsen af strategiske olielagre med det formål at reducere prissvingninger af økonomiske grunde;

| 60. | opfordrer medlemsstaterne til at intensivere og koordinere deres foranstaltninger til sikring af forsyningsvejene, navnlig transport ad søvejen; |
| --- | --- |

60.

opfordrer medlemsstaterne til at intensivere og koordinere deres foranstaltninger til sikring af forsyningsvejene, navnlig transport ad søvejen;

| 61. | opfordrer medlemsstaterne til at identificere bedste praksis på internationalt plan og intensivere det teknologiske samarbejde med disse lande med henblik på at tilvejebringe større viden og erfaring på dette felt; opfordrer navnlig medlemsstaterne til at udvide det teknologiske samarbejde med Japan, hvis økonomi er fuldstændig afhængig af landets import af energi, og som har udviklet de mest effektive energisystemer i verden; |
| --- | --- |

61.

opfordrer medlemsstaterne til at identificere bedste praksis på internationalt plan og intensivere det teknologiske samarbejde med disse lande med henblik på at tilvejebringe større viden og erfaring på dette felt; opfordrer navnlig medlemsstaterne til at udvide det teknologiske samarbejde med Japan, hvis økonomi er fuldstændig afhængig af landets import af energi, og som har udviklet de mest effektive energisystemer i verden;

| 62. | bemærker, at Kinas stigende energiforbrug og drivhusgasemissioner udgør en kæmpe udfordring for miljømålene og energiforsyningssikkerheden; opfordrer til forbedret samarbejde mellem EU og Kina for at fremme overførsel af kulstoffattig teknologi, navnlig energieffektivitet og vedvarende energi; understreger den afgørende betydning af at udvikle og udbrede CO2-opsamling og -lagring (CCS) i Kina i betragtning af kullets betydning for landets økonomi; |
| --- | --- |

62.

bemærker, at Kinas stigende energiforbrug og drivhusgasemissioner udgør en kæmpe udfordring for miljømålene og energiforsyningssikkerheden; opfordrer til forbedret samarbejde mellem EU og Kina for at fremme overførsel af kulstoffattig teknologi, navnlig energieffektivitet og vedvarende energi; understreger den afgørende betydning af at udvikle og udbrede CO2-opsamling og -lagring (CCS) i Kina i betragtning af kullets betydning for landets økonomi;

| 63. | bemærker vigtigheden af energidialogen mellem EU og OPEC og opfordrer Kommissionen til at intensivere energidialogen med Norge; |
| --- | --- |

63.

bemærker vigtigheden af energidialogen mellem EU og OPEC og opfordrer Kommissionen til at intensivere energidialogen med Norge;

Krisestyringsmekanismer og styring af olie- og gasoplagringen

| 64. | glæder sig over, at Kommissionen agter at ændre direktiv 2006/67/EF af 24. juli 2006 om forpligtelse for medlemsstaterne til at opretholde minimumslagre af mineralolie og/eller mineralolieprodukter (kodificeret udgave) (16), og foreslår offentliggørelse af ugentlige frem for månedlige data, for at øge markedets gennemsigtighed og forhindre en uforholdsmæssig reaktion på situationen i USA; |
| --- | --- |

64.

glæder sig over, at Kommissionen agter at ændre direktiv 2006/67/EF af 24. juli 2006 om forpligtelse for medlemsstaterne til at opretholde minimumslagre af mineralolie og/eller mineralolieprodukter (kodificeret udgave) (16), og foreslår offentliggørelse af ugentlige frem for månedlige data, for at øge markedets gennemsigtighed og forhindre en uforholdsmæssig reaktion på situationen i USA;

| 65. | bemærker, at medlemsstaterne ikke udviste solidaritet ved at øge mængden af den gas, der var til rådighed for de berørte medlemsstater under den seneste gaskrise mellem Ukraine og Rusland; opfordrer indtrængende Rådet og Kommissionen til at indføre en solidaritetsordning i overensstemmelse med Lissabontraktaten, som vil sætte EU i stand til at reagere effektivt, hurtigt og kohærent i krisesituationer, der er forårsaget af afbrydelser af forsyningen, skader på vigtige infrastrukturer eller enhver anden begivenhed; |
| --- | --- |

65.

bemærker, at medlemsstaterne ikke udviste solidaritet ved at øge mængden af den gas, der var til rådighed for de berørte medlemsstater under den seneste gaskrise mellem Ukraine og Rusland; opfordrer indtrængende Rådet og Kommissionen til at indføre en solidaritetsordning i overensstemmelse med Lissabontraktaten, som vil sætte EU i stand til at reagere effektivt, hurtigt og kohærent i krisesituationer, der er forårsaget af afbrydelser af forsyningen, skader på vigtige infrastrukturer eller enhver anden begivenhed;

| 66. | bifalder på baggrund af den ovennævnte gaskrise, der ramte EU's område hårdt, Kommissionens hensigt om at forbedre rammerne for Rådets direktiv 2004/67/EF af 26. april 2004 om foranstaltninger til opretholdelse af naturgasforsyningssikkerheden (17), og opfordrer Kommissionen til inden udgangen af 2009 at foreslå ændringer af dette direktiv i overensstemmelse med dens ovenfor omtalte meddelelse (KOM(2008)0769); |
| --- | --- |

66.

bifalder på baggrund af den ovennævnte gaskrise, der ramte EU's område hårdt, Kommissionens hensigt om at forbedre rammerne for Rådets direktiv 2004/67/EF af 26. april 2004 om foranstaltninger til opretholdelse af naturgasforsyningssikkerheden (17), og opfordrer Kommissionen til inden udgangen af 2009 at foreslå ændringer af dette direktiv i overensstemmelse med dens ovenfor omtalte meddelelse (KOM(2008)0769);

| 67. | betoner, at hovedindholdet i revisionen af Rådets direktiv 2004/67/EF bør omfatte bindende og effektive nationale nødplaner og EU-nødplaner, som bl.a. fastlægger en fælles definition af nødsituationer, tildeling af disponible forsyninger og infrastrukturkapacitet, samordnet viderefordeling, iværksættelse af nødforanstaltninger i ikke berørte eller mindre berørte lande for at øge mængden af disponibel gas til de berørte markeder med anvendelse af alle tilgængelige midler, bl.a. afbrydelige kontrakter, brændselsomlægning, lagerudtræk og forsyningsfleksibilitet; mener, at det er af største betydning at forbedre tilgængeligheden af gas på markedet; opfordrer EU og medlemsstaterne til at udvikle gaslagre med kapacitet til hurtig frigivelse; |
| --- | --- |

67.

betoner, at hovedindholdet i revisionen af Rådets direktiv 2004/67/EF bør omfatte bindende og effektive nationale nødplaner og EU-nødplaner, som bl.a. fastlægger en fælles definition af nødsituationer, tildeling af disponible forsyninger og infrastrukturkapacitet, samordnet viderefordeling, iværksættelse af nødforanstaltninger i ikke berørte eller mindre berørte lande for at øge mængden af disponibel gas til de berørte markeder med anvendelse af alle tilgængelige midler, bl.a. afbrydelige kontrakter, brændselsomlægning, lagerudtræk og forsyningsfleksibilitet; mener, at det er af største betydning at forbedre tilgængeligheden af gas på markedet; opfordrer EU og medlemsstaterne til at udvikle gaslagre med kapacitet til hurtig frigivelse;

| 68. | foreslår en bedre udnyttelse af informationsteknologierne i forbindelse med en total eller delvis afbrydelse af forsyningerne i tilfælde af krise, og mener i den forbindelse, at det ved en fælles beslutning er muligt, under kontrol af tilsynsmyndighederne, at indføre en ordning til mindskelse af forbruget; |
| --- | --- |

68.

foreslår en bedre udnyttelse af informationsteknologierne i forbindelse med en total eller delvis afbrydelse af forsyningerne i tilfælde af krise, og mener i den forbindelse, at det ved en fælles beslutning er muligt, under kontrol af tilsynsmyndighederne, at indføre en ordning til mindskelse af forbruget;

Energieffektivitet

| 69. | mener, at en forøgelse af energieffektiviteten med mindst 20 % inden 2020 er en forudsætning for at nå målene om bæredygtig udvikling og konkurrenceevne, samt at det er det mest effektive og omkostningseffektive middel til at øge energisikkerheden; opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til omgående at vedtage et juridisk bindende mål for forøgelse af energieffektiviteten på mindst 20 % inden 2020; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at intensivere deres oplysningskampagner og til at stille praktiske oplysninger om de løsninger vedrørende energieffektivitet, der skal gennemføres, til rådighed og ligeledes fremme programmer vedrørende undervisning på energiområdet i skoler og på universiteter; |
| --- | --- |

69.

mener, at en forøgelse af energieffektiviteten med mindst 20 % inden 2020 er en forudsætning for at nå målene om bæredygtig udvikling og konkurrenceevne, samt at det er det mest effektive og omkostningseffektive middel til at øge energisikkerheden; opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til omgående at vedtage et juridisk bindende mål for forøgelse af energieffektiviteten på mindst 20 % inden 2020; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at intensivere deres oplysningskampagner og til at stille praktiske oplysninger om de løsninger vedrørende energieffektivitet, der skal gennemføres, til rådighed og ligeledes fremme programmer vedrørende undervisning på energiområdet i skoler og på universiteter;

| 70. | understreger betydningen af medlemsstaternes og Kommissionens stringente og rettidige gennemførelse og håndhævelse af lovgivningen om energibesparelser og energieffektivitet; understreger betydningen af at træffe obligatoriske foranstaltninger vedrørende offentlige indkøb på fællesskabsplan og nationalt plan for at stimulere efterspørgslen efter innovative varer og tjenesteydelser, der kan forbedre energieffektiviteten; kræver derfor en ambitiøs strategi i forbindelse med den fremtidige lovgivning om energibesparelser og energieffektivitet (navnlig inden for byggeriet, industrien og transportsektoren og i forbindelse med byplanlægning og infrastrukturer); |
| --- | --- |

70.

understreger betydningen af medlemsstaternes og Kommissionens stringente og rettidige gennemførelse og håndhævelse af lovgivningen om energibesparelser og energieffektivitet; understreger betydningen af at træffe obligatoriske foranstaltninger vedrørende offentlige indkøb på fællesskabsplan og nationalt plan for at stimulere efterspørgslen efter innovative varer og tjenesteydelser, der kan forbedre energieffektiviteten; kræver derfor en ambitiøs strategi i forbindelse med den fremtidige lovgivning om energibesparelser og energieffektivitet (navnlig inden for byggeriet, industrien og transportsektoren og i forbindelse med byplanlægning og infrastrukturer);

| 71. | bifalder Kommissionens hensigt om nøje at overvåge kraftvarmeproduktionens udvikling og opfordrer den til at forelægge yderligere støtteforanstaltninger i 2009 som led i revisionen af energieffektivitetshandlingsplanen; minder Kommissionen om, at primærenergibesparelser, omkostningseffektivitet og forsyningssikkerhed er hovedmålene med kraftvarmeproduktionsprocessen, uanset hvilken teknologi der anvendes; mener, at det skal overlades til markedet at udvikle og udvælge de mest effektive teknologier; anbefaler, at der udarbejdes en strategi til fremme og finansiering af infrastruktur såsom opvarmnings- og kølingsnet, der anvender lokale ressourcer som f.eks. geotermisk energi og kraftvarmeproduktion; |
| --- | --- |

71.

bifalder Kommissionens hensigt om nøje at overvåge kraftvarmeproduktionens udvikling og opfordrer den til at forelægge yderligere støtteforanstaltninger i 2009 som led i revisionen af energieffektivitetshandlingsplanen; minder Kommissionen om, at primærenergibesparelser, omkostningseffektivitet og forsyningssikkerhed er hovedmålene med kraftvarmeproduktionsprocessen, uanset hvilken teknologi der anvendes; mener, at det skal overlades til markedet at udvikle og udvælge de mest effektive teknologier; anbefaler, at der udarbejdes en strategi til fremme og finansiering af infrastruktur såsom opvarmnings- og kølingsnet, der anvender lokale ressourcer som f.eks. geotermisk energi og kraftvarmeproduktion;

| 72. | støtter det internationale partnerskab om samarbejde om en bedre energieffektivitet, mere ensartede standarder og tilskyndelse til ambitiøse mål på globalt plan; |
| --- | --- |

72.

støtter det internationale partnerskab om samarbejde om en bedre energieffektivitet, mere ensartede standarder og tilskyndelse til ambitiøse mål på globalt plan;

| 73. | opfordrer til en mere effektiv udnyttelse af olie, navnlig i transportsektoren, som står for hovedparten af energiforbruget; opfordrer til vedtagelse af ambitiøse målsætninger på mellemlang sigt (2020) vedrørende køretøjers energieffektivitet, og tilskynder medlemsstaterne til at søge alternative brændstoffer og fremdriftsteknologier, f.eks. elektromotorer, til transporten af varer og personer, navnlig i byområderne; mener, at det bør være et vigtigt led i EU's strategi for reduktion af drivhusgasemissioner i transportsektoren at opnå et markant skift af transportform hen imod mere miljøvenlige alternativer; |
| --- | --- |

73.

opfordrer til en mere effektiv udnyttelse af olie, navnlig i transportsektoren, som står for hovedparten af energiforbruget; opfordrer til vedtagelse af ambitiøse målsætninger på mellemlang sigt (2020) vedrørende køretøjers energieffektivitet, og tilskynder medlemsstaterne til at søge alternative brændstoffer og fremdriftsteknologier, f.eks. elektromotorer, til transporten af varer og personer, navnlig i byområderne; mener, at det bør være et vigtigt led i EU's strategi for reduktion af drivhusgasemissioner i transportsektoren at opnå et markant skift af transportform hen imod mere miljøvenlige alternativer;

| 74. | mener, at en foregangsstrategi for køretøjer fra den europæiske bilindustri ville bidrage til at tilbageerobre internationale markeder, navnlig fra asiatiske producenter; |
| --- | --- |

74.

mener, at en foregangsstrategi for køretøjer fra den europæiske bilindustri ville bidrage til at tilbageerobre internationale markeder, navnlig fra asiatiske producenter;

| 75. | beklager, at jernbanerne kun tegner sig for 10 % af den europæiske godstransport; opfordrer medlemsstaterne til at gøre mere brug af jernbanetransport og vandveje; opfordrer til, at der gøres en større indsats for at etablere den optimale kombination af jernbanetransport, transport ad vandveje og vejtransport; |
| --- | --- |

75.

beklager, at jernbanerne kun tegner sig for 10 % af den europæiske godstransport; opfordrer medlemsstaterne til at gøre mere brug af jernbanetransport og vandveje; opfordrer til, at der gøres en større indsats for at etablere den optimale kombination af jernbanetransport, transport ad vandveje og vejtransport;

| 76. | understreger betydningen af at vedtage det nødvendige mix af politiske foranstaltninger for at forbedre både eksisterende og nye elektriske apparaters energieffektivitet; |
| --- | --- |

76.

understreger betydningen af at vedtage det nødvendige mix af politiske foranstaltninger for at forbedre både eksisterende og nye elektriske apparaters energieffektivitet;

Bedre udnyttelse af egne ressourcer og af bedre teknologier i EU

| 77. | mener, at vedvarende energi såsom vind, biogas, sol, vandkraft, biomasse, geotermiske ressourcer og havressourcer i fremtiden bliver de vigtigste potentielle energikilder, som er til rådighed for EU, og kan bidrage til at stabilisere energipriserne og bekæmpe stigende energiafhængighed, og glæder sig over, at der er taget initiativ til en meddelelse om fjernelse af hindringerne for vedvarende energi; understreger i denne forbindelse, at ingen nye initiativer må føre til udsættelse af eksisterende projekter; |
| --- | --- |

77.

mener, at vedvarende energi såsom vind, biogas, sol, vandkraft, biomasse, geotermiske ressourcer og havressourcer i fremtiden bliver de vigtigste potentielle energikilder, som er til rådighed for EU, og kan bidrage til at stabilisere energipriserne og bekæmpe stigende energiafhængighed, og glæder sig over, at der er taget initiativ til en meddelelse om fjernelse af hindringerne for vedvarende energi; understreger i denne forbindelse, at ingen nye initiativer må føre til udsættelse af eksisterende projekter;

| 78. | mener, at udnyttelse af egne fossile ressourcer, navnlig naturgasfelter på land og offshore, kan bidrage til at forbedre Europas energiuafhængighed og i givet fald skal udvikles i overensstemmelse med national og europæisk miljølovgivning; anmoder medlemsstaterne og Kommissionen om at skabe den rette lovgivningsmæssige balance mellem miljøbeskyttelse og produktionsmuligheder på EU's territorium både på land og offshore; |
| --- | --- |

78.

mener, at udnyttelse af egne fossile ressourcer, navnlig naturgasfelter på land og offshore, kan bidrage til at forbedre Europas energiuafhængighed og i givet fald skal udvikles i overensstemmelse med national og europæisk miljølovgivning; anmoder medlemsstaterne og Kommissionen om at skabe den rette lovgivningsmæssige balance mellem miljøbeskyttelse og produktionsmuligheder på EU's territorium både på land og offshore;

| 79. | minder om, at det, eftersom de vedvarende energikilder er uudtømmelige, er vigtigt at fremme sammenkoblingskapacitet på elområdet på fællesskabsplan, idet man er særligt opmærksom på de medlemsstater og regioner på EU's energimarked, der er mest isolerede, for at give medlemsstaterne de nødvendige midler til at nå målet om 20 % vedvarende energi inden 2020; |
| --- | --- |

79.

minder om, at det, eftersom de vedvarende energikilder er uudtømmelige, er vigtigt at fremme sammenkoblingskapacitet på elområdet på fællesskabsplan, idet man er særligt opmærksom på de medlemsstater og regioner på EU's energimarked, der er mest isolerede, for at give medlemsstaterne de nødvendige midler til at nå målet om 20 % vedvarende energi inden 2020;

| 80. | opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og de lokale myndigheder til at ændre forholdet mellem landbrugs- og energisektoren radikalt ved hjælp af en solenergiplan, som sigter mod at udstyre landbrugsanlægs tag med anordninger til vedvarende energi såsom solpaneler; opfordrer medlemsstaterne og de lokale myndigheder til at skabe lokale incitamenter til genanvendelse af olieaffald og bæredygtige lokale biomasseressourcer og samtidig sikre en passende balance mellem energiafgrøder og fødevareafgrøder; |
| --- | --- |

80.

opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og de lokale myndigheder til at ændre forholdet mellem landbrugs- og energisektoren radikalt ved hjælp af en solenergiplan, som sigter mod at udstyre landbrugsanlægs tag med anordninger til vedvarende energi såsom solpaneler; opfordrer medlemsstaterne og de lokale myndigheder til at skabe lokale incitamenter til genanvendelse af olieaffald og bæredygtige lokale biomasseressourcer og samtidig sikre en passende balance mellem energiafgrøder og fødevareafgrøder;

| 81. | opfordrer Kommissionen til at forelægge en rapport for Parlamentet, hvor der redegøres for, hvilke tekniske hindringer og standarder der svækker SMV'ers muligheder for at investere i energiproduktion og distribuere denne produktion via eksisterende net; |
| --- | --- |

81.

opfordrer Kommissionen til at forelægge en rapport for Parlamentet, hvor der redegøres for, hvilke tekniske hindringer og standarder der svækker SMV'ers muligheder for at investere i energiproduktion og distribuere denne produktion via eksisterende net;

| 82. | opfordrer Kommissionen til at sætte endnu større fokus på F&U i oplagring af elektricitet, ikt-baseret sammenkobling af produktionsfaciliteter (»virtuelle kraftværker«), intelligente net og en forøget infrastrukturkapacitet for at muliggøre prioriteret sammenkobling af vedvarende energi; |
| --- | --- |

82.

opfordrer Kommissionen til at sætte endnu større fokus på F&U i oplagring af elektricitet, ikt-baseret sammenkobling af produktionsfaciliteter (»virtuelle kraftværker«), intelligente net og en forøget infrastrukturkapacitet for at muliggøre prioriteret sammenkobling af vedvarende energi;

| 83. | opfordrer Kommissionen til at omdefinere EU's bistandspolitik ved at indføre en ny søjle på energiområdet, og mener i den forbindelse, at projekterne vedrørende solcelleanlæg i Nordafrika først og fremmest skal sigte på at opfylde de lokale behov; |
| --- | --- |

83.

opfordrer Kommissionen til at omdefinere EU's bistandspolitik ved at indføre en ny søjle på energiområdet, og mener i den forbindelse, at projekterne vedrørende solcelleanlæg i Nordafrika først og fremmest skal sigte på at opfylde de lokale behov;

| 84. | minder om, at brunkul og kul i en overgangsperiode stadig er en vigtig del af energimixet og i forbindelse med EU's forsyningssikkerhed på grund af de betydelige interne reserver og som et alternativ til olie og gas; understreger imidlertid, at CO2-emissionerne er større end for de øvrige primære energikilders vedkommende; kræver derfor en reduktion af disse emissioner gennem en modernisering af kraftværkerne ved anvendelse af CCS-teknologi, og opfordrer i denne sammenhæng Kommissionen til at undersøge alle de økonomiske muligheder for at gennemføre de tolv demonstrationsprojekter inden 2015; |
| --- | --- |

84.

minder om, at brunkul og kul i en overgangsperiode stadig er en vigtig del af energimixet og i forbindelse med EU's forsyningssikkerhed på grund af de betydelige interne reserver og som et alternativ til olie og gas; understreger imidlertid, at CO2-emissionerne er større end for de øvrige primære energikilders vedkommende; kræver derfor en reduktion af disse emissioner gennem en modernisering af kraftværkerne ved anvendelse af CCS-teknologi, og opfordrer i denne sammenhæng Kommissionen til at undersøge alle de økonomiske muligheder for at gennemføre de tolv demonstrationsprojekter inden 2015;

| 85. | konstaterer, at tilsætning af biomasse til afbrænding i moderne kulkraftværker allerede er ved at nå op på en effektivitet på 45 %, og at der kan opnås effektivitetsniveauer på helt op til 90 % i kraftvarmeværker; opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at skabe incitamenter til øget tilsætning af biogene brændstoffer i kraftværker, der drives ved hjælp af fossile brændstoffer; |
| --- | --- |

85.

konstaterer, at tilsætning af biomasse til afbrænding i moderne kulkraftværker allerede er ved at nå op på en effektivitet på 45 %, og at der kan opnås effektivitetsniveauer på helt op til 90 % i kraftvarmeværker; opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at skabe incitamenter til øget tilsætning af biogene brændstoffer i kraftværker, der drives ved hjælp af fossile brændstoffer;

| 86. | er enig med Kommissionen i, at det er vigtigt at fastholde kerneenergiens bidrag til energimixet og i den hensigt omgående fremme etableringen af harmoniserede lovgivningsmæssige og økonomiske rammer, som gør det lettere at træffe de nødvendige beslutninger vedrørende investeringer; opfordrer Kommissionen til at udarbejde en specifik køreplan for investeringer i kernekraft; anser det for afgørende, at der indledes en fordomsfri samfundsdebat om anvendelsen af denne energikilde; opfordrer Kommissionen til som en integreret del af den europæiske naboskabspolitik at fremme nabolandes anvendelse af gældende fællesskabsret om nuklear sikkerhed, når der planlægges et nyt kernekraftværk, eller et gammelt moderniseres i disse lande; |
| --- | --- |

86.

er enig med Kommissionen i, at det er vigtigt at fastholde kerneenergiens bidrag til energimixet og i den hensigt omgående fremme etableringen af harmoniserede lovgivningsmæssige og økonomiske rammer, som gør det lettere at træffe de nødvendige beslutninger vedrørende investeringer; opfordrer Kommissionen til at udarbejde en specifik køreplan for investeringer i kernekraft; anser det for afgørende, at der indledes en fordomsfri samfundsdebat om anvendelsen af denne energikilde; opfordrer Kommissionen til som en integreret del af den europæiske naboskabspolitik at fremme nabolandes anvendelse af gældende fællesskabsret om nuklear sikkerhed, når der planlægges et nyt kernekraftværk, eller et gammelt moderniseres i disse lande;

| 87. | minder om betydningen af kerneenergi, som produceres i 15 ud af 27 medlemsstater og anvendes i endnu flere, og som dækker ca. en tredjedel af elektricitetsbehovet i EU; minder ligeledes om de seks nye reaktorer, der er under opførelse i fire medlemsstater; |
| --- | --- |

87.

minder om betydningen af kerneenergi, som produceres i 15 ud af 27 medlemsstater og anvendes i endnu flere, og som dækker ca. en tredjedel af elektricitetsbehovet i EU; minder ligeledes om de seks nye reaktorer, der er under opførelse i fire medlemsstater;

| 88. | understreger kerneenergiens konkurrenceevne og dens relative ufølsomhed over for varierende brændstofpriser, fordi brændslet urans andel af produktionsomkostningerne er yderst begrænset; |
| --- | --- |

88.

understreger kerneenergiens konkurrenceevne og dens relative ufølsomhed over for varierende brændstofpriser, fordi brændslet urans andel af produktionsomkostningerne er yderst begrænset;

| 89. | understreger, at den europæiske nuklearindustri er førende på verdensplan inden for alle teknologier vedrørende den nukleare brændselscyklus, navnlig berigelse, som bidrager væsentligt til EU's forsyningssikkerhed; |
| --- | --- |

89.

understreger, at den europæiske nuklearindustri er førende på verdensplan inden for alle teknologier vedrørende den nukleare brændselscyklus, navnlig berigelse, som bidrager væsentligt til EU's forsyningssikkerhed;

| 90. | glæder sig over Kommissionens generelt positive holdning til kerneenergi; påpeger dog, at den ikke i tilstrækkelig grad behandler spørgsmålet om slutdeponering af radioaktivt affald til trods for dets enorme betydning for offentligheden; opfordrer de berørte medlemsstater til at intensivere bestræbelserne på at løse problemet vedrørende slutdeponering af alle former for radioaktivt affald, men i særdeleshed højradioaktivt affald; |
| --- | --- |

90.

glæder sig over Kommissionens generelt positive holdning til kerneenergi; påpeger dog, at den ikke i tilstrækkelig grad behandler spørgsmålet om slutdeponering af radioaktivt affald til trods for dets enorme betydning for offentligheden; opfordrer de berørte medlemsstater til at intensivere bestræbelserne på at løse problemet vedrørende slutdeponering af alle former for radioaktivt affald, men i særdeleshed højradioaktivt affald;

| 91. | finder det vigtigt, at EU's borgere kan føle sig sikre på, at udnyttelsen af kernekraft i EU foregår på en sikker og gennemsigtig måde og på det teknologisk højest mulige sikkerhedsniveau, navnlig for så vidt angår håndteringen af radioaktivt affald; bifalder Kommissionen ovennævnte forslag til Rådets direktiv om EF-rammebestemmelser for nuklear sikkerhed; opfordrer Rådet og Kommissionen til at udvikle modeller og procedurer i samarbejde med Den Internationale Atomenergiorganisation for at forhindre, at fredelig anvendelse af kerneenergi fører til yderligere spredning af kernevåben; |
| --- | --- |

91.

finder det vigtigt, at EU's borgere kan føle sig sikre på, at udnyttelsen af kernekraft i EU foregår på en sikker og gennemsigtig måde og på det teknologisk højest mulige sikkerhedsniveau, navnlig for så vidt angår håndteringen af radioaktivt affald; bifalder Kommissionen ovennævnte forslag til Rådets direktiv om EF-rammebestemmelser for nuklear sikkerhed; opfordrer Rådet og Kommissionen til at udvikle modeller og procedurer i samarbejde med Den Internationale Atomenergiorganisation for at forhindre, at fredelig anvendelse af kerneenergi fører til yderligere spredning af kernevåben;

| 92. | understreger, at Kommissionen ikke har undersøgt udviklingen af nuklearteknologi frem til 2050, hvilket foreslås i referencedokumentet fra teknologiplatformen vedrørende bæredygtig kerneenergi, eller den rolle, som ITER-projektet om kontrolleret nuklear fusion har fået tildelt, hverken i sit reviderede vejledende kerneenergiprogram eller i sin strategiske energiredegørelse; |
| --- | --- |

92.

understreger, at Kommissionen ikke har undersøgt udviklingen af nuklearteknologi frem til 2050, hvilket foreslås i referencedokumentet fra teknologiplatformen vedrørende bæredygtig kerneenergi, eller den rolle, som ITER-projektet om kontrolleret nuklear fusion har fået tildelt, hverken i sit reviderede vejledende kerneenergiprogram eller i sin strategiske energiredegørelse;

Udviklingen frem til 2050

| 93. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at formulere en europæisk energipolitik, som giver mulighed for en massiv omlægning til energieffektive energiteknologier med en lav udledning af kulstof, for at opfylde energibehovet; understreger, at energibehovet kan dækkes med lavemissionskilder inden 2050, hvis energieffektiviteten, energibesparelser og en stadig udvikling af vedvarende energi fortsat prioriteres højt; |
| --- | --- |

93.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at formulere en europæisk energipolitik, som giver mulighed for en massiv omlægning til energieffektive energiteknologier med en lav udledning af kulstof, for at opfylde energibehovet; understreger, at energibehovet kan dækkes med lavemissionskilder inden 2050, hvis energieffektiviteten, energibesparelser og en stadig udvikling af vedvarende energi fortsat prioriteres højt;

| 94. | minder Kommissionen og medlemsstaterne om, at styringen af overgangen til et højeffektivt energisystem vil indebære en systematisk tilgang baseret på synergier mellem forskellige sektorer; understreger den afgørende betydning af at vurdere alle foranstaltninger på grundlag af deres bidrag til at reducere CO2-emissionerne; mener, at udvikling af lokale integrerede løsninger bør prioriteres højt i den forbindelse; |
| --- | --- |

94.

minder Kommissionen og medlemsstaterne om, at styringen af overgangen til et højeffektivt energisystem vil indebære en systematisk tilgang baseret på synergier mellem forskellige sektorer; understreger den afgørende betydning af at vurdere alle foranstaltninger på grundlag af deres bidrag til at reducere CO2-emissionerne; mener, at udvikling af lokale integrerede løsninger bør prioriteres højt i den forbindelse;

| 95. | betragter de globale og europæiske langsigtede udfordringer i forbindelse med energi og klimaændringer som enestående muligheder for at fremme nye forretningsmodeller i hele økonomien, der kan sætte skub i miljøvenlig innovation og iværksætterånd; |
| --- | --- |

95.

betragter de globale og europæiske langsigtede udfordringer i forbindelse med energi og klimaændringer som enestående muligheder for at fremme nye forretningsmodeller i hele økonomien, der kan sætte skub i miljøvenlig innovation og iværksætterånd;

| 96. | anmoder Kommissionen om at foretage gennemførlighedsundersøgelser af projekter til udvikling af vindmølleparker i Nordsøen samt projektet til opførelse af solcelleanlæg i Afrika; |
| --- | --- |

96.

anmoder Kommissionen om at foretage gennemførlighedsundersøgelser af projekter til udvikling af vindmølleparker i Nordsøen samt projektet til opførelse af solcelleanlæg i Afrika;

| 97. | støtter, inden for rammerne af den strategiske energiteknologiplan, udarbejdelsen af en politisk dagsorden for 2030 og en køreplan for en energipolitik i 2050; anmoder derfor Kommissionen om at evaluere udviklingen af kombinationen af energikilder ud fra flere forskellige scenarier, såsom udviklingen i efterspørgslen på energi, udviklingen af potentielle energikilder, miljøvirkninger og den anslåede pris på energi og på CO2; |
| --- | --- |

97.

støtter, inden for rammerne af den strategiske energiteknologiplan, udarbejdelsen af en politisk dagsorden for 2030 og en køreplan for en energipolitik i 2050; anmoder derfor Kommissionen om at evaluere udviklingen af kombinationen af energikilder ud fra flere forskellige scenarier, såsom udviklingen i efterspørgslen på energi, udviklingen af potentielle energikilder, miljøvirkninger og den anslåede pris på energi og på CO2;

| 98. | anmoder Kommissionen om at sikre, at køreplanen giver mulighed for at styre forskningen og udviklingen af og uddannelsen i energiteknologier med henblik på at nedbringe omkostningerne ved vedvarende energi og oplagring af energi, at sikre positive resultater med fjerdegenerationsatomreaktorer og opsamling og lagring af CO2 og navnlig at finde et alternativ til olie i forbindelse med transport, samtidig med at solenergi fremhæves som en uudtømmelig energikilde; |
| --- | --- |

98.

anmoder Kommissionen om at sikre, at køreplanen giver mulighed for at styre forskningen og udviklingen af og uddannelsen i energiteknologier med henblik på at nedbringe omkostningerne ved vedvarende energi og oplagring af energi, at sikre positive resultater med fjerdegenerationsatomreaktorer og opsamling og lagring af CO2 og navnlig at finde et alternativ til olie i forbindelse med transport, samtidig med at solenergi fremhæves som en uudtømmelig energikilde;

| 99. | gør opmærksom på, at det er nødvendigt til stadighed at stimulere forskning i transmutation af radioaktivt affald og nuklear fusion som energikilde på meget lang sigt; |
| --- | --- |

99.

gør opmærksom på, at det er nødvendigt til stadighed at stimulere forskning i transmutation af radioaktivt affald og nuklear fusion som energikilde på meget lang sigt;

*

- *

| 100. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen og til medlemsstaternes parlamenter og regeringer. |
| --- | --- |

100.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen og til medlemsstaternes parlamenter og regeringer.

---

(1)  EUT C 293 E af 2.12.2006, s. 114.

(2)  EUT C 76 E af 27.3.2008, s. 114.

(3)  EUT C 219 E af 28.8.2008, s. 82.

(4)  EUT C 219 E af 28.8.2008, s. 206.

(5)  EUT C 263 E af 16.10.2008, s. 424.

(6)  Vedtagne tekster P6_TA(2008)0033.

(7)  Vedtagne tekster P6_TA(2008)0096.

(8)  Vedtagne tekster P6_TA(2008)0354.

(9)  Vedtagne tekster P6_TA(2008)0294.

(10)  Vedtagne tekster P6_TA(2008)0347.

(11)  Vedtagne tekster P6_TA(2008)0295.

(12)  Vedtagne tekster P6_TA(2008)0346.

(13)  Vedtagne tekster P6_TA(2008)0296.

(14)  Vedtagne tekster P6_TA(2008)0545.

(15)  EUT L 275 af 25.10.2003, s. 32.

(16)  EUT L 217 af 8.8.2006, s. 8.

(17)  EUT L 127 af 29.4.2004, s. 92.

---

| 18.3.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 67/31 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 67/31

---

Ikke-forskelsbehandling på grundlag af køn og solidaritet mellem generationerne

P6_TA(2009)0039

Europa-Parlamentets beslutning af 3. februar 2009 om ikke-forskelsbehandling på grundlag af køn og solidaritet mellem generationerne (2008/2118(INI))

(2010/C 67 E/05)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 2, artikel 3, stk. 2, og artikel 141, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 2, artikel 3, stk. 2, og artikel 141,

| — | der henviser til resolutionen vedtaget af Rådet og ministrene for beskæftigelse og socialpolitik, forsamlet i Rådet, den 29. juni 2000, om afbalanceret deltagelse af mænd og kvinder i arbejds- og familieliv (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til resolutionen vedtaget af Rådet og ministrene for beskæftigelse og socialpolitik, forsamlet i Rådet, den 29. juni 2000, om afbalanceret deltagelse af mænd og kvinder i arbejds- og familieliv (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. december 2000 om meddelelsen fra Kommissionen »Et Europa for alle aldersgrupper - Til fremme af velstand og solidaritet mellem generationerne« (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. december 2000 om meddelelsen fra Kommissionen »Et Europa for alle aldersgrupper - Til fremme af velstand og solidaritet mellem generationerne« (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 9. marts 2004 om forening af arbejdsliv og familie- og privatliv (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 9. marts 2004 om forening af arbejdsliv og familie- og privatliv (3),

| — | der henviser til den europæiske ungdomspagt vedtaget af Det Europæiske Råd i Bruxelles på mødet den 22.-23. marts 2005, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske ungdomspagt vedtaget af Det Europæiske Råd i Bruxelles på mødet den 22.-23. marts 2005,

| — | der henviser til sin beslutning af 23. marts 2006 om de demografiske udfordringer og solidariteten mellem generationerne (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 23. marts 2006 om de demografiske udfordringer og solidariteten mellem generationerne (4),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 12. oktober 2006»Den demografiske udvikling i Europa - En udfordring, men også en chance« (KOM(2006)0571), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 12. oktober 2006»Den demografiske udvikling i Europa - En udfordring, men også en chance« (KOM(2006)0571),

| — | der henviser til sin beslutning af 19. juni 2007 om en regelramme for foranstaltninger, der giver unge kvinder i EU bedre muligheder for at forene familieliv og studieperioder (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. juni 2007 om en regelramme for foranstaltninger, der giver unge kvinder i EU bedre muligheder for at forene familieliv og studieperioder (5),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. maj 2007 om fremme af solidaritet mellem generationerne (KOM(2007)0244), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. maj 2007 om fremme af solidaritet mellem generationerne (KOM(2007)0244),

| — | der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Kommissionens meddelelse om fremme af solidaritet mellem generationerne (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Kommissionens meddelelse om fremme af solidaritet mellem generationerne (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 27. september 2007 om ligestilling mellem kønnene i Den Europæiske Union - 2007 (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 27. september 2007 om ligestilling mellem kønnene i Den Europæiske Union - 2007 (7),

| — | der henviser til Kommissionens arbejdsdokument om Europas demografiske fremtid i fakta og tal (SEK(2007)0638), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens arbejdsdokument om Europas demografiske fremtid i fakta og tal (SEK(2007)0638),

| — | der henviser til sin beslutning af 21. februar 2008 om den demografiske udvikling i Europa (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 21. februar 2008 om den demografiske udvikling i Europa (8),

| — | der henviser til sin beslutning af 3. september 2008 om ligestilling mellem kvinder og mænd - 2008 (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 3. september 2008 om ligestilling mellem kvinder og mænd - 2008 (9),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 45, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A6-0492/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A6-0492/2008),

| A. | der henviser til, at kvinder og mænd er ligeværdige, når det drejer sig om menneskelig værdighed samt rettigheder og pligter, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at kvinder og mænd er ligeværdige, når det drejer sig om menneskelig værdighed samt rettigheder og pligter,

| B. | der henviser til, at ligestilling mellem mænd og kvinder er et rodfæstet princip i retsordenen, og at det som sådant skal integreres i og overholdes i forbindelse med fortolkningen og anvendelsen af lovgivningen, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at ligestilling mellem mænd og kvinder er et rodfæstet princip i retsordenen, og at det som sådant skal integreres i og overholdes i forbindelse med fortolkningen og anvendelsen af lovgivningen,

| C. | der henviser til, at der fortsat er forskelle mellem kvinder og mænd med hensyn til alle andre aspekter af beskæftigelseskvaliteten, f.eks. foreningen af privatliv og arbejdsliv, og at beskæftigelsesgraden for kvinder med ansvar for børn kun er 62,4 % sammenlignet med 91,4 % for mænd, samt at 76,5 % af alle deltidsansatte er kvinder, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at der fortsat er forskelle mellem kvinder og mænd med hensyn til alle andre aspekter af beskæftigelseskvaliteten, f.eks. foreningen af privatliv og arbejdsliv, og at beskæftigelsesgraden for kvinder med ansvar for børn kun er 62,4 % sammenlignet med 91,4 % for mænd, samt at 76,5 % af alle deltidsansatte er kvinder,

| D. | der henviser til, at Lissabonstrategien har som målsætning at integrere 60 % af kvinderne i den erhvervsaktive alder på arbejdsmarkedet, og at de kvantitative og kvalitative målsætninger for Lissabonstrategien og de nye retningslinjer for vækst og beskæftigelse (10) - især hvad angår kvinders og voksnes beskæftigelse - er fastlagt ud fra en erkendelse af, at dette spild af ressourcer og deres potentiale set i et langsigtet perspektiv er uholdbart, og at der er risiko for et sammenbrud i pensionsordningerne og den sociale beskyttelse, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Lissabonstrategien har som målsætning at integrere 60 % af kvinderne i den erhvervsaktive alder på arbejdsmarkedet, og at de kvantitative og kvalitative målsætninger for Lissabonstrategien og de nye retningslinjer for vækst og beskæftigelse (10) - især hvad angår kvinders og voksnes beskæftigelse - er fastlagt ud fra en erkendelse af, at dette spild af ressourcer og deres potentiale set i et langsigtet perspektiv er uholdbart, og at der er risiko for et sammenbrud i pensionsordningerne og den sociale beskyttelse,

| E. | der henviser til, at princippet om ligestilling mellem mænd og kvinder betyder, at der ikke må ske nogen form for kønsbetinget forskelsbehandling, hverken direkte eller indirekte, især som følge af moderskab, familiemæssige forpligtelser og civilstand, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at princippet om ligestilling mellem mænd og kvinder betyder, at der ikke må ske nogen form for kønsbetinget forskelsbehandling, hverken direkte eller indirekte, især som følge af moderskab, familiemæssige forpligtelser og civilstand,

| F. | der henviser til, at det fremgår af de tal, som er angivet i ovennævnte meddelelse fra Kommissionen af 12. oktober 2006, at de lande og regioner med en høj beskæftigelse af kvinder, som har sociale beskyttelsessystemer, har et højere fødselstal, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at det fremgår af de tal, som er angivet i ovennævnte meddelelse fra Kommissionen af 12. oktober 2006, at de lande og regioner med en høj beskæftigelse af kvinder, som har sociale beskyttelsessystemer, har et højere fødselstal,

| G. | der henviser til, at de tre store udfordringer, som EU står over for - demografisk ændring, globalisering og klimaændringer - kræver solidaritet mellem generationerne over en bred kam og ikke blot mellem generationer, men også mellem kønnene, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at de tre store udfordringer, som EU står over for - demografisk ændring, globalisering og klimaændringer - kræver solidaritet mellem generationerne over en bred kam og ikke blot mellem generationer, men også mellem kønnene,

| H. | der henviser til, at overenskomsten mellem køn, generationer og mennesker skal bygge på muligheden for at organisere sit arbejdsliv og privatliv, dvs. skabe balance mellem de produktionskrav, som lønnet arbejde stiller, og muligheden for selv at vælge, hvilke arbejdsopgaver man vil påtage sig og hvornår, inden for rammerne af de rettigheder og det ansvar, der er fastlagt gennem lovgivning og aftaler, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at overenskomsten mellem køn, generationer og mennesker skal bygge på muligheden for at organisere sit arbejdsliv og privatliv, dvs. skabe balance mellem de produktionskrav, som lønnet arbejde stiller, og muligheden for selv at vælge, hvilke arbejdsopgaver man vil påtage sig og hvornår, inden for rammerne af de rettigheder og det ansvar, der er fastlagt gennem lovgivning og aftaler,

| I. | der henviser til, at ansvaret mellem generationer kræver en foregribende tilgang fra det offentliges side og en inddragelse af arbejdsmarkedets parter i en ledende rolle med henblik på at sikre høj kvalitet af almennyttige serviceydelser samt hensigtsmæssige og tilstrækkelige forsorgsordninger og sociale sikringssystemer, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at ansvaret mellem generationer kræver en foregribende tilgang fra det offentliges side og en inddragelse af arbejdsmarkedets parter i en ledende rolle med henblik på at sikre høj kvalitet af almennyttige serviceydelser samt hensigtsmæssige og tilstrækkelige forsorgsordninger og sociale sikringssystemer,

| J. | der henviser til, at tilstedeværelsen af kvinder på arbejdsmarkedet hænger sammen med kulturelle ændringer og reformer, der sigter mod gennemførelsen af politikker om balance mellem arbejds- og privatliv og omfordeling af roller, og at disse politikker vedrører en lang række tæt forbundne aspekter og spænder fra en midlertidig nedsættelse af arbejdstiden over en ændring af arbejdskontrakten til anvendelse af orlovsmuligheder (forældreorlov, familiepasningsordninger) og til et netværk af individuelle serviceydelser, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at tilstedeværelsen af kvinder på arbejdsmarkedet hænger sammen med kulturelle ændringer og reformer, der sigter mod gennemførelsen af politikker om balance mellem arbejds- og privatliv og omfordeling af roller, og at disse politikker vedrører en lang række tæt forbundne aspekter og spænder fra en midlertidig nedsættelse af arbejdstiden over en ændring af arbejdskontrakten til anvendelse af orlovsmuligheder (forældreorlov, familiepasningsordninger) og til et netværk af individuelle serviceydelser,

| K. | der henviser til, at de demografiske ændringer har en betydelig indflydelse på privatliv og arbejdsliv, og at utilstrækkelige serviceydelser, det lave lønniveau, den lange tid, det tager at få fodfæste på arbejdsmarkedet, en længere periode af flere på hinanden følgende tidsbegrænsede arbejdsforhold og utilstrækkelige incitamenter for unge par er nogle af årsagerne til, at unge mænd og kvinder venter med at stifte familie, samt at ufleksible arbejdsvilkår og vanskelighederne med at vende tilbage til arbejdsmarkedet efter en periode med omsorgsarbejde i hjemmet gør det vanskeligt at foretage frie valg, hvad enten det drejer sig om balancen mellem arbejds- og familieliv eller om at veksle mellem disse aktiviteter, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at de demografiske ændringer har en betydelig indflydelse på privatliv og arbejdsliv, og at utilstrækkelige serviceydelser, det lave lønniveau, den lange tid, det tager at få fodfæste på arbejdsmarkedet, en længere periode af flere på hinanden følgende tidsbegrænsede arbejdsforhold og utilstrækkelige incitamenter for unge par er nogle af årsagerne til, at unge mænd og kvinder venter med at stifte familie, samt at ufleksible arbejdsvilkår og vanskelighederne med at vende tilbage til arbejdsmarkedet efter en periode med omsorgsarbejde i hjemmet gør det vanskeligt at foretage frie valg, hvad enten det drejer sig om balancen mellem arbejds- og familieliv eller om at veksle mellem disse aktiviteter,

| L. | der minder om, at ikke-forskelsbehandling på grund af køn som udgangspunkt og ved første øjekast ikke blot angår kvinder/mødre, men også mænd/fædre, og bemærker, at tiltag på dette politikområde ikke længere kun skal rettes mod kvinder, samt at EU-politik og national politik fremover bør tage mænds/fædres behov og evner i betragtning, |
| --- | --- |

L.

der minder om, at ikke-forskelsbehandling på grund af køn som udgangspunkt og ved første øjekast ikke blot angår kvinder/mødre, men også mænd/fædre, og bemærker, at tiltag på dette politikområde ikke længere kun skal rettes mod kvinder, samt at EU-politik og national politik fremover bør tage mænds/fædres behov og evner i betragtning,

| M. | der henviser til, at det er nødvendigt i forbindelse med omsorgsarbejde i hjemmet at overveje begrebet forskelsbehandling set i tilknytning til de forskellige forældreorlovsordninger for at konstatere, hvorvidt disse former for forskelsbehandling er udtryk for kønsbetinget forskelsbehandling, og henviser til, at det på EU-plan er nødvendigt at definere begrebet flere forskellige former for forskelsbehandling, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at det er nødvendigt i forbindelse med omsorgsarbejde i hjemmet at overveje begrebet forskelsbehandling set i tilknytning til de forskellige forældreorlovsordninger for at konstatere, hvorvidt disse former for forskelsbehandling er udtryk for kønsbetinget forskelsbehandling, og henviser til, at det på EU-plan er nødvendigt at definere begrebet flere forskellige former for forskelsbehandling,

| N. | der minder om, at konceptet om solidaritet mellem generationerne ikke blot drejer sig om børnepasning, men også om ansvar for ældre og omsorgskrævende personer, hvilket bidrager til at fremme respekten for den menneskelige værdighed og dens videreførelse til de kommende generationer, |
| --- | --- |

N.

der minder om, at konceptet om solidaritet mellem generationerne ikke blot drejer sig om børnepasning, men også om ansvar for ældre og omsorgskrævende personer, hvilket bidrager til at fremme respekten for den menneskelige værdighed og dens videreførelse til de kommende generationer,

| O. | der henviser til, at stor fattigdom ikke bør være en diskriminerende faktor for solidariteten mellem generationer, og at der også i de fattigste familier består solidaritetsskabende bånd og aktiviteter mellem generationerne, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at stor fattigdom ikke bør være en diskriminerende faktor for solidariteten mellem generationer, og at der også i de fattigste familier består solidaritetsskabende bånd og aktiviteter mellem generationerne,

| P. | der henviser til, at de personer, der vier deres tid og evner til børnepasning, opdragelse af børn eller pleje af ældre, har krav på samfundets anerkendelse, og at dette mål kan nås ved at tilstå disse personer egentlige rettigheder, især hvad angår social sikring og pension, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at de personer, der vier deres tid og evner til børnepasning, opdragelse af børn eller pleje af ældre, har krav på samfundets anerkendelse, og at dette mål kan nås ved at tilstå disse personer egentlige rettigheder, især hvad angår social sikring og pension,

| Q. | der henviser til, at den opdragende rolle, som forældrene har over for børn og børn har over for ældre og omsorgskrævende personer, og den rolle, som kvinder og mænd har over for ældre og omsorgskrævende personer, er afgørende for samfundets fortsatte velfærd og bør anerkendes som sådan af de tværgående politiske tiltag, heriblandt tiltag for de kvinder og mænd, som frivilligt vælger at udføre dette arbejde på fuldtid eller deltid, |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at den opdragende rolle, som forældrene har over for børn og børn har over for ældre og omsorgskrævende personer, og den rolle, som kvinder og mænd har over for ældre og omsorgskrævende personer, er afgørende for samfundets fortsatte velfærd og bør anerkendes som sådan af de tværgående politiske tiltag, heriblandt tiltag for de kvinder og mænd, som frivilligt vælger at udføre dette arbejde på fuldtid eller deltid,

| R. | der henviser til, at Kommissionen fra oktober 2003 har haft en høring med arbejdsmarkedets parter om balance mellem arbejds- og familieliv, og at disse høringer, der nu er i deres anden fase, er baseret på vigtigheden af at definere politikker og redskaber, der gør det muligt at forene et arbejde af høj kvalitet med kvinders og mænds ansvar for arbejde i hjemmet, |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at Kommissionen fra oktober 2003 har haft en høring med arbejdsmarkedets parter om balance mellem arbejds- og familieliv, og at disse høringer, der nu er i deres anden fase, er baseret på vigtigheden af at definere politikker og redskaber, der gør det muligt at forene et arbejde af høj kvalitet med kvinders og mænds ansvar for arbejde i hjemmet,

| S. | der henviser til den betydelige rolle, som mænd spiller for virkeliggørelsen af en reel ligestilling, |
| --- | --- |

S.

der henviser til den betydelige rolle, som mænd spiller for virkeliggørelsen af en reel ligestilling,

| T. | der henviser til principperne om flexicurity og sikkerhed for kvinder, som defineret i Parlamentets beslutning af 29. november 2007 om fælles principper for flexicurity (11), og anslår, at arbejdstiderne i størsteparten af EU ikke synes at være hensigtsmæssige for personer med børn, og at arbejdstagere med børn har ringere mulighed for at blive ansat i stillinger med fleksible arbejdstider end arbejdstagere uden børn (12), |
| --- | --- |

T.

der henviser til principperne om flexicurity og sikkerhed for kvinder, som defineret i Parlamentets beslutning af 29. november 2007 om fælles principper for flexicurity (11), og anslår, at arbejdstiderne i størsteparten af EU ikke synes at være hensigtsmæssige for personer med børn, og at arbejdstagere med børn har ringere mulighed for at blive ansat i stillinger med fleksible arbejdstider end arbejdstagere uden børn (12),

| U. | der henviser til, at en velfungerende balance mellem familie-, privatliv og karriere kun kan opnås, hvis de berørte personer har reel frihed til at vælge, hvad økonomiske og sociale faktorer angår, og støttes af politiske og økonomiske beslutninger på EU-plan og nationalt plan, uden at valget får ugunstige følger, og kun hvis de nødvendige infrastrukturer er til stede, |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at en velfungerende balance mellem familie-, privatliv og karriere kun kan opnås, hvis de berørte personer har reel frihed til at vælge, hvad økonomiske og sociale faktorer angår, og støttes af politiske og økonomiske beslutninger på EU-plan og nationalt plan, uden at valget får ugunstige følger, og kun hvis de nødvendige infrastrukturer er til stede,

| V. | der henviser til, at der er en risiko for »tvungen« deltidsarbejde, navnlig for kvinder/mødre, idet disse ofte tvinges til at vælge denne mulighed på grund af manglen på økonomisk overkommelige pasningsmuligheder, ligesom der er risiko for at blive nægtet overgang fra fuldtids- til deltidsarbejde, hvad der gør det vanskeligt eller umuligt at forene arbejdsliv, familieliv og privatliv, |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at der er en risiko for »tvungen« deltidsarbejde, navnlig for kvinder/mødre, idet disse ofte tvinges til at vælge denne mulighed på grund af manglen på økonomisk overkommelige pasningsmuligheder, ligesom der er risiko for at blive nægtet overgang fra fuldtids- til deltidsarbejde, hvad der gør det vanskeligt eller umuligt at forene arbejdsliv, familieliv og privatliv,

| 1. | understreger, at princippet om solidaritet mellem generationerne er et af de strukturelle omdrejningspunkter i den europæiske sociale model; anmoder om, at myndighederne på de forskellige niveauer anvender en aktiv tilgang for at opretholde dette princip, og at alle de relevante sociale parter inddrages i at sikre almennyttige, sociale tjenesteydelser af høj kvalitet for familier, unge og omsorgskrævende personer; |
| --- | --- |

1.

understreger, at princippet om solidaritet mellem generationerne er et af de strukturelle omdrejningspunkter i den europæiske sociale model; anmoder om, at myndighederne på de forskellige niveauer anvender en aktiv tilgang for at opretholde dette princip, og at alle de relevante sociale parter inddrages i at sikre almennyttige, sociale tjenesteydelser af høj kvalitet for familier, unge og omsorgskrævende personer;

| 2. | fremhæver, at politikkerne og serviceydelserne på pasningsområdet hænger tæt sammen med opnåelsen af lighed mellem kønnene; er utilfreds med manglen på økonomisk overkommelige og tilgængelige pasningsordninger af høj kvalitet i de fleste medlemsstater, hvilket hænger sammen med, at pasningsarbejde ikke er ligeligt fordelt mellem kvinder og mænd, hvad der endvidere har en skadelig virkning på kvinders muligheder for at deltage i alle tilværelsens sociale, økonomiske, kulturelle og politiske aspekter; |
| --- | --- |

2.

fremhæver, at politikkerne og serviceydelserne på pasningsområdet hænger tæt sammen med opnåelsen af lighed mellem kønnene; er utilfreds med manglen på økonomisk overkommelige og tilgængelige pasningsordninger af høj kvalitet i de fleste medlemsstater, hvilket hænger sammen med, at pasningsarbejde ikke er ligeligt fordelt mellem kvinder og mænd, hvad der endvidere har en skadelig virkning på kvinders muligheder for at deltage i alle tilværelsens sociale, økonomiske, kulturelle og politiske aspekter;

| 3. | understreger, at økonomisk overkommelige børnepasningsordninger af god kvalitet og arbejdstider, der er hensigtsmæssige for forældre og børn, såvel som økonomisk overkommelige omsorgsordninger af god kvalitet for ældre og omsorgskrævende personer, skal indtage en central plads i EU's sociale model og være et nøgleelement til at fremme kvinders adgang til arbejdsmarkedet og lønnet beskæftigelse, idet deres kompetencer skal udnyttes med henblik på at opnå økonomisk uafhængighed; |
| --- | --- |

3.

understreger, at økonomisk overkommelige børnepasningsordninger af god kvalitet og arbejdstider, der er hensigtsmæssige for forældre og børn, såvel som økonomisk overkommelige omsorgsordninger af god kvalitet for ældre og omsorgskrævende personer, skal indtage en central plads i EU's sociale model og være et nøgleelement til at fremme kvinders adgang til arbejdsmarkedet og lønnet beskæftigelse, idet deres kompetencer skal udnyttes med henblik på at opnå økonomisk uafhængighed;

| 4. | minder medlemsstaterne om, at de på Det Europæiske Råds møde i Barcelona i 2002 forpligtede sig til at fjerne hindringerne for lige arbejdsmarkedsvilkår for mænd og kvinder og inden 2010 at indføre børnepasning for 90 % af børn mellem tre år og den skolepligtige alder og for mindst 33 % af børn under tre år; opfordrer medlemsstaterne til at opstille lignende målsætninger vedrørende omsorgsfaciliteter for ældre og syge familiemedlemmer; |
| --- | --- |

4.

minder medlemsstaterne om, at de på Det Europæiske Råds møde i Barcelona i 2002 forpligtede sig til at fjerne hindringerne for lige arbejdsmarkedsvilkår for mænd og kvinder og inden 2010 at indføre børnepasning for 90 % af børn mellem tre år og den skolepligtige alder og for mindst 33 % af børn under tre år; opfordrer medlemsstaterne til at opstille lignende målsætninger vedrørende omsorgsfaciliteter for ældre og syge familiemedlemmer;

| 5. | henviser til den kraftige ubalance mellem mænds og kvinders andel i huslige og familierelaterede pligter, hvilket tilskynder især kvinder til at vælge fleksible arbejdsvilkår eller helt opgive beskæftigelse, hvad der får indvirkning på kvinders karrieremuligheder, den fortsatte ulighed i lønnen for mænd og kvinder og optjeningen af pensionsrettigheder; |
| --- | --- |

5.

henviser til den kraftige ubalance mellem mænds og kvinders andel i huslige og familierelaterede pligter, hvilket tilskynder især kvinder til at vælge fleksible arbejdsvilkår eller helt opgive beskæftigelse, hvad der får indvirkning på kvinders karrieremuligheder, den fortsatte ulighed i lønnen for mænd og kvinder og optjeningen af pensionsrettigheder;

| 6. | frygter, at det tjekkiske formandskabs forslag om børnepasning som et komplet alternativ til en professionel karriere retter sig mod den traditionelle arbejdsopdeling mellem kønnene, nemlig opfattelsen af manden som arbejdstageren, der står til rådighed på fuld tid, og hvis personlige behov varetages af en »usynlig hånd« (kvinden), der styrer hjem og familie; |
| --- | --- |

6.

frygter, at det tjekkiske formandskabs forslag om børnepasning som et komplet alternativ til en professionel karriere retter sig mod den traditionelle arbejdsopdeling mellem kønnene, nemlig opfattelsen af manden som arbejdstageren, der står til rådighed på fuld tid, og hvis personlige behov varetages af en »usynlig hånd« (kvinden), der styrer hjem og familie;

| 7. | er ikke mindst i en tid med økonomisk afmatning dybt bekymret over, at det tjekkiske formandskabs forslag vil tvinge kvinder til at opsige deres arbejde for at følge deres »naturlige kald«, nemlig at tage sig af børn og andre omsorgskrævende personer; opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at tage ethvert nødvendigt skridt for at nå Barcelona-målene om børnepasning; |
| --- | --- |

7.

er ikke mindst i en tid med økonomisk afmatning dybt bekymret over, at det tjekkiske formandskabs forslag vil tvinge kvinder til at opsige deres arbejde for at følge deres »naturlige kald«, nemlig at tage sig af børn og andre omsorgskrævende personer; opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at tage ethvert nødvendigt skridt for at nå Barcelona-målene om børnepasning;

| 8. | understreger, at forældres fulde deltagelse i tilstrækkelig lønnet arbejde kan bidrage til at undgå fattigdom blandt personer i arbejde og hjælpe med at bekæmpe risikoen for fattigdom blandt enlige forældre, der lider under en forhøjet fattigdomsrate (32 %); |
| --- | --- |

8.

understreger, at forældres fulde deltagelse i tilstrækkelig lønnet arbejde kan bidrage til at undgå fattigdom blandt personer i arbejde og hjælpe med at bekæmpe risikoen for fattigdom blandt enlige forældre, der lider under en forhøjet fattigdomsrate (32 %);

| 9. | påpeger, at et stort antal kvinder på grund af pensionsordningerne i medlemsstaterne fortsat kun nyder pensionsrettigheder, der er afledt af deres ægtefælles beskæftigelsesfortid, og at resultatet er, at størstedelen af de ældre, der lever i fattigdom, er kvinder; |
| --- | --- |

9.

påpeger, at et stort antal kvinder på grund af pensionsordningerne i medlemsstaterne fortsat kun nyder pensionsrettigheder, der er afledt af deres ægtefælles beskæftigelsesfortid, og at resultatet er, at størstedelen af de ældre, der lever i fattigdom, er kvinder;

| 10. | opfordrer medlemsstaterne til at afhjælpe de strukturelle årsager til ulighed i forbindelse med pensionsordninger, herunder organisering af plejemuligheder og kombination af familieliv og arbejdsliv, uligheder på arbejdsmarkedet, lønforskelle mellem kvinder og mænd og direkte forskelsbehandling i forbindelse med pensioner under anden og tredje søjle; |
| --- | --- |

10.

opfordrer medlemsstaterne til at afhjælpe de strukturelle årsager til ulighed i forbindelse med pensionsordninger, herunder organisering af plejemuligheder og kombination af familieliv og arbejdsliv, uligheder på arbejdsmarkedet, lønforskelle mellem kvinder og mænd og direkte forskelsbehandling i forbindelse med pensioner under anden og tredje søjle;

| 11. | opfordrer Kommissionen til at fremlægge et forslag til et nyt direktiv om specifikke rettigheder og sikringsordninger vedrørende balancen mellem arbejds- og familieliv i de tilfælde, hvor omsorgskrævende familiemedlemmer er involveret (børn, ældre og handicappede personer); |
| --- | --- |

11.

opfordrer Kommissionen til at fremlægge et forslag til et nyt direktiv om specifikke rettigheder og sikringsordninger vedrørende balancen mellem arbejds- og familieliv i de tilfælde, hvor omsorgskrævende familiemedlemmer er involveret (børn, ældre og handicappede personer);

| 12. | opfordrer organisationer og forskningsinstitutioner til at øge og forbedre investeringerne i aspekter med betydning for forbedringen af økologiske varer, der er beregnet til børn og mennesker, der ikke kan klare sig selv, og til husholdningsbrug i det hele taget; |
| --- | --- |

12.

opfordrer organisationer og forskningsinstitutioner til at øge og forbedre investeringerne i aspekter med betydning for forbedringen af økologiske varer, der er beregnet til børn og mennesker, der ikke kan klare sig selv, og til husholdningsbrug i det hele taget;

| 13. | opfordrer Eurostat til at udvikle metoder til udarbejdelse af statistikker om børnepasning og pasning af omsorgskrævende personer fordelt efter køn; |
| --- | --- |

13.

opfordrer Eurostat til at udvikle metoder til udarbejdelse af statistikker om børnepasning og pasning af omsorgskrævende personer fordelt efter køn;

| 14. | opfordrer Kommissionen til at fremlægge konkrete initiativer til anerkendelse af de kompetencer, som opnås ved udførelsen af uddannelsesmæssige opgaver, pleje af omsorgskrævende personer og husholdningsarbejde, således at disse kompetencer tages i betragtning ved tilbagevenden til arbejdsmarkedet; gør opmærksom på, at vurderingen af bløde kompetencer er en grundlæggende del af kompetencevurderingen i henhold til de bedste nationale erfaringer med systemer til samordning af udbud og efterspørgsel på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

14.

opfordrer Kommissionen til at fremlægge konkrete initiativer til anerkendelse af de kompetencer, som opnås ved udførelsen af uddannelsesmæssige opgaver, pleje af omsorgskrævende personer og husholdningsarbejde, således at disse kompetencer tages i betragtning ved tilbagevenden til arbejdsmarkedet; gør opmærksom på, at vurderingen af bløde kompetencer er en grundlæggende del af kompetencevurderingen i henhold til de bedste nationale erfaringer med systemer til samordning af udbud og efterspørgsel på arbejdsmarkedet;

| 15. | opfordrer Kommissionen til at gennemføre en kampagne med henblik på at skabe større bevidsthed og iværksætte pilotprojekter for at fremme en afbalanceret deltagelse af kvinder og mænd i arbejdslivet og familielivet; |
| --- | --- |

15.

opfordrer Kommissionen til at gennemføre en kampagne med henblik på at skabe større bevidsthed og iværksætte pilotprojekter for at fremme en afbalanceret deltagelse af kvinder og mænd i arbejdslivet og familielivet;

| 16. | opfordrer medlemsstaterne til at overveje fleksible arbejdstider for forældre (efter deres eget valg) og fleksible tider for børnepasningsinstitutioner for at hjælpe både kvinder og mænd med at få bedre muligheder for at kombinere arbejdsliv og familieliv; |
| --- | --- |

16.

opfordrer medlemsstaterne til at overveje fleksible arbejdstider for forældre (efter deres eget valg) og fleksible tider for børnepasningsinstitutioner for at hjælpe både kvinder og mænd med at få bedre muligheder for at kombinere arbejdsliv og familieliv;

| 17. | opfordrer Kommissionen til at overvåge god praksis i medlemsstaterne i forbindelse med frivillige plejere og informere om disse eksempler på god praksis i alle medlemsstaterne for at vise, at personer, der plejer familiemedlemmer spiller en central rolle i forbindelse med solidaritet mellem generationerne, samt tilskynde til gennemførelsen af en strategi for frivillige plejere i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

17.

opfordrer Kommissionen til at overvåge god praksis i medlemsstaterne i forbindelse med frivillige plejere og informere om disse eksempler på god praksis i alle medlemsstaterne for at vise, at personer, der plejer familiemedlemmer spiller en central rolle i forbindelse med solidaritet mellem generationerne, samt tilskynde til gennemførelsen af en strategi for frivillige plejere i medlemsstaterne;

| 18. | opfordrer medlemsstaterne til at støtte og fremme de operationelle programmer, som Kommissionen har iværksat under Den Europæiske Alliance for Familier; kræver, at Kommissionen intensiverer bestræbelserne på at udvikle redskaber til systematisering af udvekslingen af god praksis og forskning på dette område; |
| --- | --- |

18.

opfordrer medlemsstaterne til at støtte og fremme de operationelle programmer, som Kommissionen har iværksat under Den Europæiske Alliance for Familier; kræver, at Kommissionen intensiverer bestræbelserne på at udvikle redskaber til systematisering af udvekslingen af god praksis og forskning på dette område;

| 19. | opfordrer de offentlige myndigheder til at træffe de nødvendige foranstaltninger, således at erhvervsaktive mødre og fædre kan støttes gennem politikker, som forener arbejdsliv, familieliv og privatliv, samt får adgang til de relevante ordninger; |
| --- | --- |

19.

opfordrer de offentlige myndigheder til at træffe de nødvendige foranstaltninger, således at erhvervsaktive mødre og fædre kan støttes gennem politikker, som forener arbejdsliv, familieliv og privatliv, samt får adgang til de relevante ordninger;

| 20. | opfordrer medlemsstaterne til at prioritere orlovsordninger (forældreorlov, adoptionsorlov, pasningsorlov) til gavn for personer, der ønsker at afbryde et arbejdsforløb for at passe en omsorgskrævende person; |
| --- | --- |

20.

opfordrer medlemsstaterne til at prioritere orlovsordninger (forældreorlov, adoptionsorlov, pasningsorlov) til gavn for personer, der ønsker at afbryde et arbejdsforløb for at passe en omsorgskrævende person;

| 21. | mener, at det er nødvendigt at gøre en indsats for at forbedre anvendelsen af ikke alene barselsorloven for kvinder, men også barselsorloven for mænd og familieorloven med særlig fokus på den orlov, som udnyttes af den arbejdende far, eftersom det kun er en lille procentdel af mænd i alle medlemsstater, som anvender den orlov, de har ret til; |
| --- | --- |

21.

mener, at det er nødvendigt at gøre en indsats for at forbedre anvendelsen af ikke alene barselsorloven for kvinder, men også barselsorloven for mænd og familieorloven med særlig fokus på den orlov, som udnyttes af den arbejdende far, eftersom det kun er en lille procentdel af mænd i alle medlemsstater, som anvender den orlov, de har ret til;

| 22. | lægger vægt på, at enhver, der ønsker at afbryde eller nedtrappe et lønnet arbejdsforløb for at påtage sig opgaver vedrørende solidaritet mellem generationerne, skal kunne drage fordel af fleksible arbejdstider; tilskynder fremover de små og mellemstore virksomheder til at øge det frivillige samarbejde og de offentlige myndigheder til at udvise større fleksibilitet i forbindelse med deres budgetplaner for offentlige tilskud; |
| --- | --- |

22.

lægger vægt på, at enhver, der ønsker at afbryde eller nedtrappe et lønnet arbejdsforløb for at påtage sig opgaver vedrørende solidaritet mellem generationerne, skal kunne drage fordel af fleksible arbejdstider; tilskynder fremover de små og mellemstore virksomheder til at øge det frivillige samarbejde og de offentlige myndigheder til at udvise større fleksibilitet i forbindelse med deres budgetplaner for offentlige tilskud;

| 23. | opfordrer Kommissionen til i samarbejde med medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter at indlede en revision af de politikker, der forener familieliv og arbejde, især






  — | ved at garantere, at omkostningerne til barselsorlov ikke påhviler virksomheden, men det offentlige med henblik på at standse virksomhedernes forskelsbehandling og understøtte befolkningstilvæksten, |
| --- | --- | --- |

23.

opfordrer Kommissionen til i samarbejde med medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter at indlede en revision af de politikker, der forener familieliv og arbejde, især

—

ved at garantere, at omkostningerne til barselsorlov ikke påhviler virksomheden, men det offentlige med henblik på at standse virksomhedernes forskelsbehandling og understøtte befolkningstilvæksten,

| — | ved at lette adgangen til børnepasning og hjælp til personer, der ikke kan klare sig selv (børn, handicappede og ældre), og øge fleksibiliteten i disse tjenesteydelser ved at fastsætte et minimumsantal for døgnåbne institutioner for på én gang at håndtere dække behovene både på arbejdsmarkedet og i privatlivet; |
| --- | --- |

—

ved at lette adgangen til børnepasning og hjælp til personer, der ikke kan klare sig selv (børn, handicappede og ældre), og øge fleksibiliteten i disse tjenesteydelser ved at fastsætte et minimumsantal for døgnåbne institutioner for på én gang at håndtere dække behovene både på arbejdsmarkedet og i privatlivet;

| 24. | anmoder Kommissionen, Rådet og medlemsstaterne om at lade balancen mellem arbejdsliv, familieliv og privatliv omfatte af en særskilt artikel i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/88/EF af 4. november 2003 om visse aspekter i forbindelse med tilrettelæggelse af arbejdstiden (13) og fremhæver nødvendigheden af at indføje sådanne bestemmelser i forbindelse med tilrettelæggelsen af ugentlige arbejdstider og tilkaldeordninger; |
| --- | --- |

24.

anmoder Kommissionen, Rådet og medlemsstaterne om at lade balancen mellem arbejdsliv, familieliv og privatliv omfatte af en særskilt artikel i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/88/EF af 4. november 2003 om visse aspekter i forbindelse med tilrettelæggelse af arbejdstiden (13) og fremhæver nødvendigheden af at indføje sådanne bestemmelser i forbindelse med tilrettelæggelsen af ugentlige arbejdstider og tilkaldeordninger;

| 25. | anmoder medlemsstaterne om at sørge for, at enhver, der midlertidigt har afbrudt sit arbejdsforløb for at tage sig af opdragelse af børn eller pleje af ældre eller omsorgskrævende personer, får mulighed for at vende tilbage til arbejdsmarkedet med ret til at vende tilbage til sin tidligere stilling og med ret til forfremmelse; |
| --- | --- |

25.

anmoder medlemsstaterne om at sørge for, at enhver, der midlertidigt har afbrudt sit arbejdsforløb for at tage sig af opdragelse af børn eller pleje af ældre eller omsorgskrævende personer, får mulighed for at vende tilbage til arbejdsmarkedet med ret til at vende tilbage til sin tidligere stilling og med ret til forfremmelse;

| 26. | påpeger, at kvinders indkomst fortsat er nøglen til deres økonomiske selvstændighed og til større lighed mellem kvinder og mænd i samfundet som helhed; |
| --- | --- |

26.

påpeger, at kvinders indkomst fortsat er nøglen til deres økonomiske selvstændighed og til større lighed mellem kvinder og mænd i samfundet som helhed;

| 27. | understreger, at solidariteten over for vores ældre generation bør styrkes, men at den også bør gælde gensidigt over for børnene og de unge, idet de ældre videregiver deres klogskab, lærdom og erfaring, og de yngre generationer for deres vedkommende befordrer energi, dynamik, livsglæde og håb; |
| --- | --- |

27.

understreger, at solidariteten over for vores ældre generation bør styrkes, men at den også bør gælde gensidigt over for børnene og de unge, idet de ældre videregiver deres klogskab, lærdom og erfaring, og de yngre generationer for deres vedkommende befordrer energi, dynamik, livsglæde og håb;

| 28. | mener, at solidariteten mellem generationerne bør fremmes gennem en lempelig skattepolitik (i form af overførsler, nedsættelser og fradrag), foranstaltninger til fremme af aktiv aldring, politik for kompetenceudvikling og integrerede servicenetværk vedrørende børn, ældre, handicappede og omsorgskrævende personer, samt en evaluering af virkningerne heraf - de være sig positive eller negative - på forskellige personlige valg og på balancen mellem arbejdsliv, familieliv og privatliv; |
| --- | --- |

28.

mener, at solidariteten mellem generationerne bør fremmes gennem en lempelig skattepolitik (i form af overførsler, nedsættelser og fradrag), foranstaltninger til fremme af aktiv aldring, politik for kompetenceudvikling og integrerede servicenetværk vedrørende børn, ældre, handicappede og omsorgskrævende personer, samt en evaluering af virkningerne heraf - de være sig positive eller negative - på forskellige personlige valg og på balancen mellem arbejdsliv, familieliv og privatliv;

| 29. | minder Kommissionen og medlemsstaterne om, at det er nødvendigt at træffe positive foranstaltninger til fordel for kvinder og mænd, særlig med henblik på at gøre det lettere at vende tilbage til arbejdet efter en periode, der har været afsat til familien (børnenes uddannelse og/eller ansvaret for en syg eller handicappet forælder), ved at prioritere (re)integrationspolitikker på arbejdsmarkedet for at gøre det muligt at genvinde en økonomisk uafhængighed; |
| --- | --- |

29.

minder Kommissionen og medlemsstaterne om, at det er nødvendigt at træffe positive foranstaltninger til fordel for kvinder og mænd, særlig med henblik på at gøre det lettere at vende tilbage til arbejdet efter en periode, der har været afsat til familien (børnenes uddannelse og/eller ansvaret for en syg eller handicappet forælder), ved at prioritere (re)integrationspolitikker på arbejdsmarkedet for at gøre det muligt at genvinde en økonomisk uafhængighed;

| 30. | opfordrer medlemsstaterne til at føre en skattepolitik, der via finanslovgivningen eller et lempeligt skattesystem tager hensyn til husholdningens finansielle byrder og især udgifterne til børnepasning og pleje af ældre og omsorgskrævende personer; |
| --- | --- |

30.

opfordrer medlemsstaterne til at føre en skattepolitik, der via finanslovgivningen eller et lempeligt skattesystem tager hensyn til husholdningens finansielle byrder og især udgifterne til børnepasning og pleje af ældre og omsorgskrævende personer;

| 31. | opfordrer medlemsstaterne til at ændre deres beskatningssystemer og fastsætte skattesatser, som er baseret på individuelle rettigheder, og kræver derfor individualisering af pensionsrettighederne samt af rettigheder med hensyn til social sikring; |
| --- | --- |

31.

opfordrer medlemsstaterne til at ændre deres beskatningssystemer og fastsætte skattesatser, som er baseret på individuelle rettigheder, og kræver derfor individualisering af pensionsrettighederne samt af rettigheder med hensyn til social sikring;

| 32. | anmoder EU-institutionerne og medlemsstaterne om med henblik på at virkeliggøre princippet om ligestilling mellem mænd og kvinder at træffe særlige foranstaltninger til fordel for kvinderne for at afhjælpe åbenlyse situationer med manglende ligestilling; mener, at sådanne foranstaltninger, der skal finde anvendelse, så længe disse forhold eksisterer, skal være rimelige og afpassede efter det mål, der tilstræbes i det enkelte tilfælde; |
| --- | --- |

32.

anmoder EU-institutionerne og medlemsstaterne om med henblik på at virkeliggøre princippet om ligestilling mellem mænd og kvinder at træffe særlige foranstaltninger til fordel for kvinderne for at afhjælpe åbenlyse situationer med manglende ligestilling; mener, at sådanne foranstaltninger, der skal finde anvendelse, så længe disse forhold eksisterer, skal være rimelige og afpassede efter det mål, der tilstræbes i det enkelte tilfælde;

| 33. | anmoder de nationale og lokale myndigheder om at udvikle programmer, der henvender sig til unge, og som omfatter generationsaspektet, således at den yngre generation forstår, at de nuværende velstands- og velfærdsniveauer er et resultat af foregående generationers bestræbelser og vanskeligheder; |
| --- | --- |

33.

anmoder de nationale og lokale myndigheder om at udvikle programmer, der henvender sig til unge, og som omfatter generationsaspektet, således at den yngre generation forstår, at de nuværende velstands- og velfærdsniveauer er et resultat af foregående generationers bestræbelser og vanskeligheder;

| 34. | anmoder EU-institutionerne og alle de offentlige administrationer om at tage behørigt hensyn til princippet om ligestilling mellem mænd og kvinder ved vedtagelsen og gennemførelsen af deres lovbestemmelser, ved definitionen af de offentlige politikker og ved udviklingen af deres aktiviteter som helhed; |
| --- | --- |

34.

anmoder EU-institutionerne og alle de offentlige administrationer om at tage behørigt hensyn til princippet om ligestilling mellem mænd og kvinder ved vedtagelsen og gennemførelsen af deres lovbestemmelser, ved definitionen af de offentlige politikker og ved udviklingen af deres aktiviteter som helhed;

| 35. | anmoder medierne om at anvende en positiv og konsekvent tilgang til forhold generationerne imellem gennem dækning af emner, der er relevante for flere generationer, gennem diskussioner mellem forskellige aldersgrupper og mere generelt gennem en positiv formidling af de ældre generationers bidrag til samfundet; |
| --- | --- |

35.

anmoder medierne om at anvende en positiv og konsekvent tilgang til forhold generationerne imellem gennem dækning af emner, der er relevante for flere generationer, gennem diskussioner mellem forskellige aldersgrupper og mere generelt gennem en positiv formidling af de ældre generationers bidrag til samfundet;

| 36. | fastholder, at princippet om ligebehandling og lige muligheder skal integreres i alle de økonomiske, arbejdsmæssige og sociale politikker med det formål at undgå udstødelse fra arbejdsmarkedet og eliminere lønforskelle samt øge antallet af kvindelige iværksættere; |
| --- | --- |

36.

fastholder, at princippet om ligebehandling og lige muligheder skal integreres i alle de økonomiske, arbejdsmæssige og sociale politikker med det formål at undgå udstødelse fra arbejdsmarkedet og eliminere lønforskelle samt øge antallet af kvindelige iværksættere;

| 37. | mener, at ændringen i familiemønstret og kvindernes gradvise indtræden på arbejdsmarkedet nødvendiggør en revision af det traditionelle system for pleje af omsorgskrævende personer; anbefaler medlemsstaterne at udvide og supplere deres beskyttelse i form af sociale serviceydelser med det formål at sikre, at retten til at virkeliggøre sig selv kan udøves uden forskel og på lige fod, og at der sørges for pleje af omsorgskrævende personer; |
| --- | --- |

37.

mener, at ændringen i familiemønstret og kvindernes gradvise indtræden på arbejdsmarkedet nødvendiggør en revision af det traditionelle system for pleje af omsorgskrævende personer; anbefaler medlemsstaterne at udvide og supplere deres beskyttelse i form af sociale serviceydelser med det formål at sikre, at retten til at virkeliggøre sig selv kan udøves uden forskel og på lige fod, og at der sørges for pleje af omsorgskrævende personer;

| 38. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, medlemsstaternes nationale parlamenter og statistiske institutioner, Den Internationale Arbejdsorganisation, OECD og UNDP. |
| --- | --- |

38.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, medlemsstaternes nationale parlamenter og statistiske institutioner, Den Internationale Arbejdsorganisation, OECD og UNDP.

---

(1)  EFT C 218 af 31.7.2000, s. 5.

(2)  EFT C 232 E af 17.8.2001, s. 381.

(3)  EUT C 102 E af 28.4.2004, s. 492.

(4)  EUT C 292 E af 1.12.2006, s. 131.

(5)  EUT C 146 E af 12.6.2008, s. 112.

(6)  EUT C 120 af 16.5.2008, s. 66.

(7)  EUT C 219 E af 28.8.2008, s. 324.

(8)  Vedtagne tekster, P6_TA(2008)0066.

(9)  Vedtagne tekster, P6_TA(2008)0399.

(10)  Se Kommissionens meddelelse af 11. december 2007 med titlen »Strategisk rapport om den fornyede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse: Igangsætning af den nye cyklus (2008-2010)« (KOM(2007)0803).

(11)  EUT C 297 E af 20.11.2008, s. 174.

(12)  Eurostat, The life of women and men in Europe (Mænds og kvinders tilværelse i Europa) 2008, s. 89.

(13)  EUT L 299 af 18.11.2003, s. 9.

---

| 18.3.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 67/38 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 67/38

---

Bekæmpelse af seksuel udnyttelse af børn og børnepornografi

P6_TA(2009)0040

Europa-Parlamentets henstilling af 3. februar 2009 til Rådet om bekæmpelse af seksuel udnyttelse af børn og børnepornografi (2008/2144(INI))

(2010/C 67 E/06)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forslag til henstilling til Rådet af Roberta Angelilli for UEN-Gruppen om bekæmpelse af seksuel udnyttelse af børn og børnepornografi (B6-0216/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til henstilling til Rådet af Roberta Angelilli for UEN-Gruppen om bekæmpelse af seksuel udnyttelse af børn og børnepornografi (B6-0216/2008),

| — | der henviser til artikel 24 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, der fastslår børns ret til beskyttelse og omsorg, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 24 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, der fastslår børns ret til beskyttelse og omsorg,

| — | der henviser til artikel 34 i FN's konvention af 20. november 1989 om barnets rettigheder og den valgfrie protokol af 25. maj 2000 om salg af børn, børneprostitution og børnepornografi (»den valgfrie protokol«), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 34 i FN's konvention af 20. november 1989 om barnets rettigheder og den valgfrie protokol af 25. maj 2000 om salg af børn, børneprostitution og børnepornografi (»den valgfrie protokol«),

| — | der henviser til Rådets rammeafgørelse 2004/68/RIA af 22. december 2003 om bekæmpelse af seksuel udnyttelse af børn og børnepornografi (1) (i det følgende benævnt »rammeafgørelsen«), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets rammeafgørelse 2004/68/RIA af 22. december 2003 om bekæmpelse af seksuel udnyttelse af børn og børnepornografi (1) (i det følgende benævnt »rammeafgørelsen«),

| — | der henviser til Kommissionens rapport af 16. november 2007 udarbejdet i medfør af artikel 12 i Rådets rammeafgørelse af 22. december 2003 om bekæmpelse af seksuel udnyttelse af børn og børnepornografi (KOM(2007)0716) (»Kommissionens rapport«), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport af 16. november 2007 udarbejdet i medfør af artikel 12 i Rådets rammeafgørelse af 22. december 2003 om bekæmpelse af seksuel udnyttelse af børn og børnepornografi (KOM(2007)0716) (»Kommissionens rapport«),

| — | der henviser til Europarådets konvention af 13. juli 2007 om beskyttelse af børn mod seksuel udnyttelse og seksuelt misbrug (»Europarådskonventionen«), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets konvention af 13. juli 2007 om beskyttelse af børn mod seksuel udnyttelse og seksuelt misbrug (»Europarådskonventionen«),

| — | der henviser til sin beslutning af 16. januar 2008: Mod en EU-strategi for børns rettigheder (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 16. januar 2008: Mod en EU-strategi for børns rettigheder (2),

| — | der henviser til konklusionerne i Rio de Janeiro-pagten om forebyggelse og bekæmpelse af seksuel udnyttelse af børn, der vedtoges under den tredje verdenskongres mod seksuel udnyttelse af børn og unge den 25.-28. november 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne i Rio de Janeiro-pagten om forebyggelse og bekæmpelse af seksuel udnyttelse af børn, der vedtoges under den tredje verdenskongres mod seksuel udnyttelse af børn og unge den 25.-28. november 2008,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 114, stk. 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 114, stk. 3,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelse fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A6-0012/2009), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelse fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A6-0012/2009),

| A. | der henviser til, at Europarådskonventionen, som er undertegnet af tyve EU-medlemsstater, er det første internationale retsinstrument, der kategoriserer de forskellige former for seksuelt misbrug af børn som strafbare handlinger, herunder når et sådant misbrug begås under anvendelse af bl.a. tvang, magt eller trusler, også inden for familien, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Europarådskonventionen, som er undertegnet af tyve EU-medlemsstater, er det første internationale retsinstrument, der kategoriserer de forskellige former for seksuelt misbrug af børn som strafbare handlinger, herunder når et sådant misbrug begås under anvendelse af bl.a. tvang, magt eller trusler, også inden for familien,

| B. | der henviser til, at syv medlemsstater endnu ikke har ikke ratificeret Europarådets konvention, og at otte medlemsstater endnu ikke har ratificeret den valgfrie protokol, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at syv medlemsstater endnu ikke har ikke ratificeret Europarådets konvention, og at otte medlemsstater endnu ikke har ratificeret den valgfrie protokol,

| C. | der henviser til, at børn gør stadig mere brug af nye teknologier, og at en stadig større del af børns og unges sociale liv foregår online under anvendelse af avancerede teknologier og kommunikationsværktøjer, der er under konstant udvikling; der påpeger, at potentielle og faktiske sædelighedskriminelle som følge heraf i stigende grad benytter internettet til at forberede seksuelt misbrug af børn, navnlig via »grooming« (manipulation og bearbejdning) og børnepornografi, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at børn gør stadig mere brug af nye teknologier, og at en stadig større del af børns og unges sociale liv foregår online under anvendelse af avancerede teknologier og kommunikationsværktøjer, der er under konstant udvikling; der påpeger, at potentielle og faktiske sædelighedskriminelle som følge heraf i stigende grad benytter internettet til at forberede seksuelt misbrug af børn, navnlig via »grooming« (manipulation og bearbejdning) og børnepornografi,

| 1. | henstiller til Rådet:






  a) | at det opfordrer de medlemsstater, som endnu ikke har gjort det, til at ratificere og gennemføre alle relevante internationale konventioner, herunder navnlig Europarådskonventionen, fordi denne sikrer børns rettigheder en ekstra beskyttelse ud over den, der ydes af rammeafgørelsen, men også den valgfrie protokol; |
| --- | --- | --- |

1.

henstiller til Rådet:

a)

at det opfordrer de medlemsstater, som endnu ikke har gjort det, til at ratificere og gennemføre alle relevante internationale konventioner, herunder navnlig Europarådskonventionen, fordi denne sikrer børns rettigheder en ekstra beskyttelse ud over den, der ydes af rammeafgørelsen, men også den valgfrie protokol;

| b) | at det bistår medlemsstaterne med at forbedre deres lovgivning samt det ekstraterritoriale samarbejde mellem medlemsstaterne på dette område; Europa-Parlamentet kræver, at seksualforbrydelser mod børn under 18 år inden for hele EU altid skal klassificeres som misbrug af mindreårige i overensstemmelse med Parlamentets ovennævnte beslutning af 16. januar 2008; |
| --- | --- |

b)

at det bistår medlemsstaterne med at forbedre deres lovgivning samt det ekstraterritoriale samarbejde mellem medlemsstaterne på dette område; Europa-Parlamentet kræver, at seksualforbrydelser mod børn under 18 år inden for hele EU altid skal klassificeres som misbrug af mindreårige i overensstemmelse med Parlamentets ovennævnte beslutning af 16. januar 2008;

| c) | at det giver medlemsstaterne mulighed for udtrykkeligt at fravige kravet om dobbelt strafbarhed i forbindelse med fastlæggelse af straffemyndighed for de lovovertrædelser, der er fastlagt i overensstemmelse med rammeafgørelsen; |
| --- | --- |

c)

at det giver medlemsstaterne mulighed for udtrykkeligt at fravige kravet om dobbelt strafbarhed i forbindelse med fastlæggelse af straffemyndighed for de lovovertrædelser, der er fastlagt i overensstemmelse med rammeafgørelsen;

| d) | at det indtrængende opfordrer medlemsstaterne til at kriminalisere alle former for seksuel udnyttelse af børn; |
| --- | --- |

d)

at det indtrængende opfordrer medlemsstaterne til at kriminalisere alle former for seksuel udnyttelse af børn;

Rammeafgørelsens gennemførelse

| e) | at det bistår de medlemsstater, der endnu ikke har gennemført rammeafgørelsen fuldt ud, med at gøre dette snarest muligt; der bør i denne forbindelse lægges særlig vægt på, at der vedtages lovgivning med en definition af børnepornografi i overensstemmelse med artikel 1, litra b), i rammeafgørelsen, at der tilvejebringes mekanismer for beskyttelse af ofre, og at rammeafgørelsens artikel 8, stk. 1, litra b), der vedrører ekstraterritorial straffemyndighed (sexturisme), gennemføres; |
| --- | --- |

e)

at det bistår de medlemsstater, der endnu ikke har gennemført rammeafgørelsen fuldt ud, med at gøre dette snarest muligt; der bør i denne forbindelse lægges særlig vægt på, at der vedtages lovgivning med en definition af børnepornografi i overensstemmelse med artikel 1, litra b), i rammeafgørelsen, at der tilvejebringes mekanismer for beskyttelse af ofre, og at rammeafgørelsens artikel 8, stk. 1, litra b), der vedrører ekstraterritorial straffemyndighed (sexturisme), gennemføres;

| f) | at det sikrer en effektiv beskyttelse mod seksuel udnyttelse af børn ved at gøre børnesexturisme strafbar i samtlige medlemsstater; kræver, at alle EU-borgere, der begår en seksualforbrydelse mod børn i et land inden for eller uden for EU, skal være omfattet af en ensartet eksterritorial straffelovgivning, der skal kunne gøres gældende i hele EU; |
| --- | --- |

f)

at det sikrer en effektiv beskyttelse mod seksuel udnyttelse af børn ved at gøre børnesexturisme strafbar i samtlige medlemsstater; kræver, at alle EU-borgere, der begår en seksualforbrydelse mod børn i et land inden for eller uden for EU, skal være omfattet af en ensartet eksterritorial straffelovgivning, der skal kunne gøres gældende i hele EU;

| g) | at det i samarbejde med Kommissionen og medlemsstaterne forbedrer overvågningen af rammeafgørelsens gennemførelse med henblik på at opnå rettidig og fuldstændig information gennem oprettelse af mekanismer, der kan sætte medlemsstaterne i stand til at indføje relevante oplysninger, herunder om definitioner af strafbare handlinger, i passende tematiske felter, og dermed gøre det lettere at sammenligne medlemsstaternes retssystemer; |
| --- | --- |

g)

at det i samarbejde med Kommissionen og medlemsstaterne forbedrer overvågningen af rammeafgørelsens gennemførelse med henblik på at opnå rettidig og fuldstændig information gennem oprettelse af mekanismer, der kan sætte medlemsstaterne i stand til at indføje relevante oplysninger, herunder om definitioner af strafbare handlinger, i passende tematiske felter, og dermed gøre det lettere at sammenligne medlemsstaternes retssystemer;

| h) | at det tilskynder medlemsstaterne til at aflægge detaljeret rapport om samarbejdet på tværs af grænserne, navnlig hvis samarbejde med ngo'er er lovbestemt eller finder sted i praksis; |
| --- | --- |

h)

at det tilskynder medlemsstaterne til at aflægge detaljeret rapport om samarbejdet på tværs af grænserne, navnlig hvis samarbejde med ngo'er er lovbestemt eller finder sted i praksis;

| i) | at det tilskynder medlemsstaterne til at aflægge rapport om anvendelsen af beslaglagte midler fra dokumenterede tilfælde af børneprostitution eller børnepornografi; |
| --- | --- |

i)

at det tilskynder medlemsstaterne til at aflægge rapport om anvendelsen af beslaglagte midler fra dokumenterede tilfælde af børneprostitution eller børnepornografi;

Revision af rammeafgørelsen

| j) | at det reviderer rammeafgørelsen på grundlag af et forslag udarbejdet af Rådets formandskab, en medlemsstat eller eventuelt Kommissionen med henblik på at højne beskyttelsesniveauet til mindst det niveau, der lægges af Europarådskonventionen, og med henblik på i højere grad at fokusere på misbrug, der er relateret til internettet og andre kommunikationsteknologier; henstiller i den forbindelse, at et sådant forslag kommer til at omfatte bestemmelser med henblik på at:






  — | oprette nationale forvaltningssystemer for sædelighedskriminelle omfattende bl.a. risikovurdering og indsatsprogrammer med henblik på at forebygge eller minimere risikoen for recidivkriminalitet samt behandling af sædelighedskriminelle; disse indsatsprogrammer og behandlingstilbud skal kunne finansieres over EU's almindelige budget for at garantere, at barnets tarv sættes i centrum i hele EU |
| --- | --- | --- |

j)

at det reviderer rammeafgørelsen på grundlag af et forslag udarbejdet af Rådets formandskab, en medlemsstat eller eventuelt Kommissionen med henblik på at højne beskyttelsesniveauet til mindst det niveau, der lægges af Europarådskonventionen, og med henblik på i højere grad at fokusere på misbrug, der er relateret til internettet og andre kommunikationsteknologier; henstiller i den forbindelse, at et sådant forslag kommer til at omfatte bestemmelser med henblik på at:

—

oprette nationale forvaltningssystemer for sædelighedskriminelle omfattende bl.a. risikovurdering og indsatsprogrammer med henblik på at forebygge eller minimere risikoen for recidivkriminalitet samt behandling af sædelighedskriminelle; disse indsatsprogrammer og behandlingstilbud skal kunne finansieres over EU's almindelige budget for at garantere, at barnets tarv sættes i centrum i hele EU

| — | styrke den menneskerettighedsbaserede og offerorienterede metode |
| --- | --- |

—

styrke den menneskerettighedsbaserede og offerorienterede metode

| — | gøre grooming (børnelokkeri i seksuelt øjemed) strafbar og indføre en definition af grooming baseret på Europarådskonventionens artikel 23 |
| --- | --- |

—

gøre grooming (børnelokkeri i seksuelt øjemed) strafbar og indføre en definition af grooming baseret på Europarådskonventionens artikel 23

| — | gøre det strafbart at tage del i seksuelle aktiviteter med en person under 18 år, selv hvor den pågældende er over den seksuelle lavalder, hvor der gøres brug af tvang, magt eller trusler, hvor der er tale om misbrug af en anerkendt position med hensyn til tillid, myndighed eller indflydelse i forhold til barnet, også inden for familien, hvor der er tale om udnyttelse af en særlig sårbarhed hos barnet, herunder navnlig et fysisk eller mental handicap eller et afhængighedsforhold, eller hvor der gives penge eller andre former for aflønning eller erkendtlighed som modydelse for barnets deltagelse i seksuelle aktiviteter |
| --- | --- |

—

gøre det strafbart at tage del i seksuelle aktiviteter med en person under 18 år, selv hvor den pågældende er over den seksuelle lavalder, hvor der gøres brug af tvang, magt eller trusler, hvor der er tale om misbrug af en anerkendt position med hensyn til tillid, myndighed eller indflydelse i forhold til barnet, også inden for familien, hvor der er tale om udnyttelse af en særlig sårbarhed hos barnet, herunder navnlig et fysisk eller mental handicap eller et afhængighedsforhold, eller hvor der gives penge eller andre former for aflønning eller erkendtlighed som modydelse for barnets deltagelse i seksuelle aktiviteter

| — | gøre det strafbart at tvinge børn til ægteskab |
| --- | --- |

—

gøre det strafbart at tvinge børn til ægteskab

| — | gøre det strafbart bevidst at overvære pornografiske optrin, der involverer børn, og forsætligt at få børn til at overvære seksuelle overgreb eller aktiviteter |
| --- | --- |

—

gøre det strafbart bevidst at overvære pornografiske optrin, der involverer børn, og forsætligt at få børn til at overvære seksuelle overgreb eller aktiviteter

| — | kriminalisere udbydere af pædofile chat rooms og andre fora for pædofile på internettet |
| --- | --- |

—

kriminalisere udbydere af pædofile chat rooms og andre fora for pædofile på internettet

| — | træffe foranstaltninger til at sikre, at medlemsstaterne som led i en omfattende strategi for internationalt diplomatisk, administrativt og retshåndhævelsesrelateret samarbejde tager passende skridt til at få ulovligt børnemisbrugsmateriale på internettet fjernet ved kilden og derved sikre ofrene maksimal beskyttelse, og samarbejde med internetudbydere om lukning af websteder, der anvendes til at begå eller reklamere for muligheden for at begå lovovertrædelser af den art, der er fastlagt i overensstemmelse med rammeafgørelsen |
| --- | --- |

—

træffe foranstaltninger til at sikre, at medlemsstaterne som led i en omfattende strategi for internationalt diplomatisk, administrativt og retshåndhævelsesrelateret samarbejde tager passende skridt til at få ulovligt børnemisbrugsmateriale på internettet fjernet ved kilden og derved sikre ofrene maksimal beskyttelse, og samarbejde med internetudbydere om lukning af websteder, der anvendes til at begå eller reklamere for muligheden for at begå lovovertrædelser af den art, der er fastlagt i overensstemmelse med rammeafgørelsen

| — | støtte Kommissionens bestræbelser på i samarbejde med de største kreditkortselskaber at undersøge, om det er teknisk gennemførligt at lukke ned for eller på anden måde hindre anvendelsen af det netbaserede betalingssystem for websteder, der er involveret i salg af børnepornografisk materiale på nettet, samt også tilskynde andre aktører inden for erhvervslivet, som f.eks. banker, vekselkontorer, internetudbydere og søgemaskinevirksomheder, til at deltage aktivt i indsatsen mod børnepornografi samt anden kommerciel seksuel udnyttelse af børn |
| --- | --- |

—

støtte Kommissionens bestræbelser på i samarbejde med de største kreditkortselskaber at undersøge, om det er teknisk gennemførligt at lukke ned for eller på anden måde hindre anvendelsen af det netbaserede betalingssystem for websteder, der er involveret i salg af børnepornografisk materiale på nettet, samt også tilskynde andre aktører inden for erhvervslivet, som f.eks. banker, vekselkontorer, internetudbydere og søgemaskinevirksomheder, til at deltage aktivt i indsatsen mod børnepornografi samt anden kommerciel seksuel udnyttelse af børn

| — | opfordre medlemsstaterne til at stille brugervenlige programmer til rådighed for forældrene, der kan sætte dem i stand til at blokere for børns adgang til pornografiske websteder |
| --- | --- |

—

opfordre medlemsstaterne til at stille brugervenlige programmer til rådighed for forældrene, der kan sætte dem i stand til at blokere for børns adgang til pornografiske websteder

| — | træffe foranstaltninger for at tilskynde ofrene for seksuel udnyttelse til at gå til de nationale domstole med henblik på indledning af såvel straffe- som civilretlige søgsmål mod sædelighedskriminelle |
| --- | --- |

—

træffe foranstaltninger for at tilskynde ofrene for seksuel udnyttelse til at gå til de nationale domstole med henblik på indledning af såvel straffe- som civilretlige søgsmål mod sædelighedskriminelle

| — | revidere rammeafgørelsens artikel 5, stk. 3, der kun giver et minimalt grundlag for at forhindre personer, der er dømt for sædelighedskriminalitet, i at få adgang til børn via et arbejde eller frivillige aktiviteter, der indebærer jævnlig kontakt med børn, bl.a. ved at overveje at pålægge medlemsstaterne en forpligtelse til kontrollere strafferegistre for så vidt angår ansøgere til visse stillinger, der indebærer arbejde med børn, samt til at opstille klare regler eller retningslinjer for arbejdsgivernes forpligtelser i denne henseende |
| --- | --- |

—

revidere rammeafgørelsens artikel 5, stk. 3, der kun giver et minimalt grundlag for at forhindre personer, der er dømt for sædelighedskriminalitet, i at få adgang til børn via et arbejde eller frivillige aktiviteter, der indebærer jævnlig kontakt med børn, bl.a. ved at overveje at pålægge medlemsstaterne en forpligtelse til kontrollere strafferegistre for så vidt angår ansøgere til visse stillinger, der indebærer arbejde med børn, samt til at opstille klare regler eller retningslinjer for arbejdsgivernes forpligtelser i denne henseende

| — | lette det internationale samarbejde via anvendelse af de instrumenter, der er omhandlet i Europarådskonventionens artikel 38 |
| --- | --- |

—

lette det internationale samarbejde via anvendelse af de instrumenter, der er omhandlet i Europarådskonventionens artikel 38

| — | pålægge personer, som i forbindelse med deres arbejde regelmæssigt er i kontakt med børn, en forpligtelse til at rapportere om tilfælde, hvor de har rimelig grund til at nære mistanke om misbrug |
| --- | --- |

—

pålægge personer, som i forbindelse med deres arbejde regelmæssigt er i kontakt med børn, en forpligtelse til at rapportere om tilfælde, hvor de har rimelig grund til at nære mistanke om misbrug

| — | forbedre identifikationen af misbrugte børn gennem uddannelse af de faggrupper, der har jævnlig kontakt med dem, samt af personale ved de retshåndhævende myndigheder, der kan komme i kontakt med misbrugte børn |
| --- | --- |

—

forbedre identifikationen af misbrugte børn gennem uddannelse af de faggrupper, der har jævnlig kontakt med dem, samt af personale ved de retshåndhævende myndigheder, der kan komme i kontakt med misbrugte børn

| — | sikre den stærkest mulige beskyttelse af børn under retssager og i forbindelse med efterforskning og dermed undgå traumer ved at indføre særlige ordninger for indsamling af bevismateriale fra børneofre gennem samtaler |
| --- | --- |

—

sikre den stærkest mulige beskyttelse af børn under retssager og i forbindelse med efterforskning og dermed undgå traumer ved at indføre særlige ordninger for indsamling af bevismateriale fra børneofre gennem samtaler

| — | forbyde annoncering, der gør det muligt at begå lovovertrædelser som dem, der er fastlagt i rammeafgørelsen |
| --- | --- |

—

forbyde annoncering, der gør det muligt at begå lovovertrædelser som dem, der er fastlagt i rammeafgørelsen

| — | gøre det strafbart at tilskynde til, medvirke til og forsøge nogen af de lovovertrædelser, der er fastlagt i rammeafgørelsen |
| --- | --- |

—

gøre det strafbart at tilskynde til, medvirke til og forsøge nogen af de lovovertrædelser, der er fastlagt i rammeafgørelsen

| — | tilskynde medlemsstaterne til at træffe de nødvendige foranstaltninger for at forebygge diskrimination og stigmatisering af børn, der har været ofre for misbrug |
| --- | --- |

—

tilskynde medlemsstaterne til at træffe de nødvendige foranstaltninger for at forebygge diskrimination og stigmatisering af børn, der har været ofre for misbrug

| — | udvide listen over skærpende omstændigheder i forbindelse med fastlæggelsen af straffe for de lovovertrædelser, der er fastlagt i rammeafgørelsen, med den liste over skærpende omstændigheder, der er fastlagt i Europarådskonventionens artikel 28 |
| --- | --- |

—

udvide listen over skærpende omstændigheder i forbindelse med fastlæggelsen af straffe for de lovovertrædelser, der er fastlagt i rammeafgørelsen, med den liste over skærpende omstændigheder, der er fastlagt i Europarådskonventionens artikel 28

| — | gøre det til en skærpende omstændighed, hvis lovovertræderen misbruger en overordnet position (i familien, i uddannelsessektoren, i et erhvervsmæssigt forhold m.m.); |
| --- | --- |

—

gøre det til en skærpende omstændighed, hvis lovovertræderen misbruger en overordnet position (i familien, i uddannelsessektoren, i et erhvervsmæssigt forhold m.m.);

| k) | at det tilskynder alle medlemsstaterne til at indføre varslingssystemet for forsvundne børn (Missing Child Alert System) for at forbedre samarbejdet på europæisk plan; |
| --- | --- |

k)

at det tilskynder alle medlemsstaterne til at indføre varslingssystemet for forsvundne børn (Missing Child Alert System) for at forbedre samarbejdet på europæisk plan;

| l) | at det sammen med medlemsstaterne og Kommissionen iværksætter et handlingsprogram, der tager sigte på at give de børn, der identificeres som ofre for seksuelt misbrug på pornografiske billeder, tilstrækkelig beskyttelse og støtte; |
| --- | --- |

l)

at det sammen med medlemsstaterne og Kommissionen iværksætter et handlingsprogram, der tager sigte på at give de børn, der identificeres som ofre for seksuelt misbrug på pornografiske billeder, tilstrækkelig beskyttelse og støtte;

*

- *

| 2. | pålægger sin formand at sende denne henstilling til Rådet og til orientering til Kommissionen og medlemsstaterne. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende denne henstilling til Rådet og til orientering til Kommissionen og medlemsstaterne.

---

(1)  EUT L 13 af 20.1.2004, s. 44.

(2)  Vedtagne tekster, P6_TA(2008)0012.

---

| 18.3.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 67/42 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 67/42

---

Transmission af NTDTV-udsendelser til Kina via Eutelsat

P6_TA(2009)0041

Europa-Parlamentets erklæring om genetablering af transmissionen af NTDTV-udsendelser til Kina via Eutelsat

(2010/C 67 E/07)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, der blev undertegnet og proklameret den 7. december 2000, vedrørende forsvaret for mediernes frihed og pluralisme, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, der blev undertegnet og proklameret den 7. december 2000, vedrørende forsvaret for mediernes frihed og pluralisme,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 116, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 116,

| A. | der henviser til, at Den Europæiske Union bygger på og defineres ved sin tilslutning til principperne om frihed, demokrati og respekt for menneskerettigheder, de grundlæggende frihedsrettigheder og retsstatsprincippet, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Den Europæiske Union bygger på og defineres ved sin tilslutning til principperne om frihed, demokrati og respekt for menneskerettigheder, de grundlæggende frihedsrettigheder og retsstatsprincippet,

| B. | der henviser til, at ytringsfriheden, navnlig mediernes, herunder internettet, er stærkt begrænset i Kina, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at ytringsfriheden, navnlig mediernes, herunder internettet, er stærkt begrænset i Kina,

| C. | der henviser til, at NTDTV er en almennyttig tv-station og den eneste uafhængige kinesisksprogede tv-station, der har transmitteret udsendelser til Kina siden 2004, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at NTDTV er en almennyttig tv-station og den eneste uafhængige kinesisksprogede tv-station, der har transmitteret udsendelser til Kina siden 2004,

| D. | der henviser til, at Eutelsat standsede NTDTV's transmissioner til Kina pr. 16. juni 2008, nogle uger inden de olympiske lege, angiveligt af tekniske årsager, og gav ikke anden forklaring, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Eutelsat standsede NTDTV's transmissioner til Kina pr. 16. juni 2008, nogle uger inden de olympiske lege, angiveligt af tekniske årsager, og gav ikke anden forklaring,

| 1. | tilskynder Eutelsat til straks at genoptage transmissionen af NTDTV-udsendelser til Kina og begrunde standsningen; |
| --- | --- |

1.

tilskynder Eutelsat til straks at genoptage transmissionen af NTDTV-udsendelser til Kina og begrunde standsningen;

| 2. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tage de fornødne skridt til at bidrage til genetableringen af transmissionen af NTDTV-udsendelser til Kina og støtte adgangen til ucensureret information for millioner af kinesiske borgere; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tage de fornødne skridt til at bidrage til genetableringen af transmissionen af NTDTV-udsendelser til Kina og støtte adgangen til ucensureret information for millioner af kinesiske borgere;

| 3. | pålægger sin formand at sende denne erklæring sammen med underskrivernes navne til Rådet, Kommissionen og medlemsstaterne:
  Underskrivere af erklæringen
  Vittorio Agnoletto, Vincenzo Aita, Gabriele Albertini, Jim Allister, Alexander Alvaro, Jan Andersson, Georgs Andrejevs, Laima Liucija Andrikienė, Emmanouil Angelakas, Roberta Angelilli, Rapisardo Antinucci, Elspeth Attwooll, Marie-Hélène Aubert, Jean-Pierre Audy, Margrete Auken, Liam Aylward, Pilar Ayuso, Maria Badia i Cutchet, Mariela Velichkova Baeva, Paolo Bartolozzi, Domenico Antonio Basile, Alessandro Battilocchio, Katerina Batzeli, Edit Bauer, Jean Marie Beaupuy, Christopher Beazley, Zsolt László Becsey, Glenn Bedingfield, Angelika Beer, Bastiaan Belder, Ivo Belet, Irena Belohorská, Jean-Luc Bennahmias, Giovanni Berlinguer, Thijs Berman, Johannes Blokland, Godfrey Bloom, Sebastian Valentin Bodu, Herbert Bösch, Guy Bono, Mario Borghezio, Erminio Enzo Boso, Costas Botopoulos, Catherine Boursier, John Bowis, Sharon Bowles, Iles Braghetto, Mihael Brejc, Frieda Brepoels, Hiltrud Breyer, Kathalijne Maria Buitenweg, Nicodim Bulzesc, Colm Burke, Philip Bushill-Matthews, Simon Busuttil, Jerzy Buzek, Maddalena Calia, Martin Callanan, Mogens Camre, Luis Manuel Capoulas Santos, Marco Cappato, Marie-Arlette Carlotti, Giorgio Carollo, David Casa, Paulo Casaca, Pilar del Castillo Vera, Jean-Marie Cavada, Călin Cătălin Chiriță, Zdzisław Kazimierz Chmielewski, Ole Christensen, Philip Claeys, Luigi Cocilovo, Carlos Coelho, Richard Corbett, Dorette Corbey, Thierry Cornillet, Michael Cramer, Jan Cremers, Gabriela Crețu, Brian Crowley, Magor Imre Csibi, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Dragoș Florin David, Chris Davies, Antonio De Blasio, Arūnas Degutis, Jean-Luc Dehaene, Panayiotis Demetriou, Jean-Paul Denanot, Gérard Deprez, Marielle De Sarnez, Marie-Hélène Descamps, Albert Deß, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Jolanta Dičkutė, Gintaras Didžiokas, Koenraad Dillen, Giorgos Dimitrakopoulos, Beniamino Donnici, Bert Doorn, Den Dover, Mojca Drčar Murko, Petr Duchoň, Bárbara Dührkop Dührkop, Andrew Duff, Árpád Duka-Zólyomi, Christian Ehler, Lena Ek, Saïd El Khadraoui, James Elles, Maria da Assunção Esteves, Harald Ettl, Jill Evans, Robert Evans, Göran Färm, Hynek Fajmon, Richard Falbr, Carlo Fatuzzo, Markus Ferber, Emanuel Jardim Fernandes, Francesco Ferrari, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Petru Filip, Roberto Fiore, Hélène Flautre, Karl-Heinz Florenz, Alessandro Foglietta, Hanna Foltyn-Kubicka, Brigitte Fouré, Carmen Fraga Estévez, Juan Fraile Cantón, Monica Frassoni, Duarte Freitas, Ingo Friedrich, Daniel Petru Funeriu, Urszula Gacek, Milan Gaľa, Gerardo Galeote, José Manuel García-Margallo y Marfil, Iratxe García Pérez, Elisabetta Gardini, Giuseppe Gargani, Salvador Garriga Polledo, Jas Gawronski, Eugenijus Gentvilas, Georgios Georgiou, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Claire Gibault, Lutz Goepel, Bruno Gollnisch, Ana Maria Gomes, Donata Gottardi, Genowefa Grabowska, Vasco Graça Moura, Luis de Grandes Pascual, Nathalie Griesbeck, Lissy Gröner, Elly de Groen-Kouwenhoven, Mathieu Grosch, Françoise Grossetête, Ignasi Guardans Cambó, Umberto Guidoni, Cristina Gutiérrez-Cortines, Fiona Hall, David Hammerstein, Małgorzata Handzlik, Malcolm Harbour, Satu Hassi, Christopher Heaton-Harris, Anna Hedh, Roger Helmer, Erna Hennicot-Schoepges, Jeanine Hennis-Plasschaert, Esther Herranz García, Luis Herrero-Tejedor, Jim Higgins, Jens Holm, Mary Honeyball, Milan Horáček, Ján Hudacký, Ian Hudghton, Stephen Hughes, Alain Hutchinson, Jana Hybášková, Sophia in 't Veld, Mikel Irujo Amezaga, Marie Anne Isler Béguin, Ville Itälä, Carlos José Iturgaiz Angulo, Caroline Jackson, Lily Jacobs, Anneli Jäätteenmäki, Stanisław Jałowiecki, Mieczysław Edmund Janowski, Lívia Járóka, Georg Jarzembowski, Elisabeth Jeggle, Rumiana Jeleva, Anne E. Jensen, Pierre Jonckheer, Romana Jordan Cizelj, Madeleine Jouye de Grandmaison, Aurelio Juri, Jelko Kacin, Filip Kaczmarek, Gisela Kallenbach, Syed Kamall, Othmar Karas, Piia-Noora Kauppi, Metin Kazak, Tunne Kelam, Glenys Kinnock, Wolf Klinz, Dieter-Lebrecht Koch, Silvana Koch-Mehrin, Eija-Riitta Korhola, Miloš Koterec, Sergej Kozlík, Guntars Krasts, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Ģirts Valdis Kristovskis, Urszula Krupa, Wiesław Stefan Kuc, Helmut Kuhne, Sepp Kusstatscher, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Joost Lagendijk, André Laignel, Jean Lambert, Alexander Graf Lambsdorff, Vytautas Landsbergis, Carl Lang, Esther De Lange, Raymond Langendries, Anne Laperrouze, Kurt Joachim Lauk, Vincenzo Lavarra, Henrik Lax, Johannes Lebech, Bernard Lehideux, Klaus-Heiner Lehne, Lasse Lehtinen, Jörg Leichtfried, Jo Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Fernand Le Rachinel, Katalin Lévai, Janusz Lewandowski, Marcin Libicki, Marie-Noëlle Lienemann, Peter Liese, Kartika Tamara Liotard, Alain Lipietz, Pia Elda Locatelli, Eleonora Lo Curto, Antonio López-Istúriz White, Andrea Losco, Patrick Louis, Caroline Lucas, Astrid Lulling, Florencio Luque Aguilar, Elizabeth Lynne, Marusya Ivanova Lyubcheva, Jules Maaten, Linda McAvan, Arlene McCarthy, Mary Lou McDonald, Mairead McGuinness, Edward McMillan-Scott, Eugenijus Maldeikis, Ramona Nicole Mănescu, Vladimír Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Marian-Jean Marinescu, Catiuscia Marini, Sérgio Marques, David Martin, Hans-Peter Martin, Jan Tadeusz Masiel, Véronique Mathieu, Marios Matsakis, Maria Matsouka, Jaime Mayor Oreja, Erik Meijer, Íñigo Méndez de Vigo, Rosa Miguélez Ramos, Marianne Mikko, Francisco José Millán Mon, Gay Mitchell, Claude Moraes, Eluned Morgan, Luisa Morgantini, Philippe Morillon, Roberto Musacchio, Cristiana Muscardini, Sebastiano (Nello) Musumeci, Riitta Myller, Pasqualina Napoletano, Juan Andrés Naranjo Escobar, Michael Henry Nattrass, Catherine Neris, Bill Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, James Nicholson, null Nicholson of Winterbourne, Rareș-Lucian Niculescu, Angelika Niebler, Lambert van Nistelrooij, Ljudmila Novak, Cem Özdemir, Péter Olajos, Jan Olbrycht, Seán Ó Neachtain, Gérard Onesta, Janusz Onyszkiewicz, Dumitru Oprea, Josu Ortuondo Larrea, Miroslav Ouzký, Siiri Oviir, Reino Paasilinna, Justas Vincas Paleckis, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Marco Pannella, Pier Antonio Panzeri, Georgios Papastamkos, Neil Parish, Alojz Peterle, Maria Petre, Markus Pieper, Sirpa Pietikäinen, Józef Pinior, Mirosław Mariusz Piotrowski, Umberto Pirilli, Paweł Bartłomiej Piskorski, Gianni Pittella, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Zita Pleštinská, Anni Podimata, Zdzisław Zbigniew Podkański, Bernard Poignant, José Javier Pomés Ruiz, Nicolae Vlad Popa, Miguel Portas, Horst Posdorf, Bernd Posselt, Christa Prets, Pierre Pribetich, Jacek Protasiewicz, John Purvis, Luís Queiró, Karin Resetarits, Herbert Reul, José Ribeiro e Castro, Frédérique Ries, Karin Riis-Jørgensen, Giovanni Rivera, Maria Robsahm, Ulrike Rodust, Bogusław Rogalski, Zuzana Roithová, Luca Romagnoli, Raül Romeva i Rueda, Dariusz Rosati, Wojciech Roszkowski, Dagmar Roth-Behrendt, Paul Rübig, Leopold Józef Rutowicz, Eoin Ryan, Guido Sacconi, Aloyzas Sakalas, Katrin Saks, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Antolín Sánchez Presedo, Manuel António dos Santos, Salvador Domingo Sanz Palacio, Jacek Saryusz-Wolski, Toomas Savi, Lydia Schenardi, Agnes Schierhuber, Carl Schlyter, Frithjof Schmidt, Olle Schmidt, Pál Schmitt, György Schöpflin, Inger Segelström, Czesław Adam Siekierski, Eva-Riitta Siitonen, José Albino Silva Peneda, Kathy Sinnott, Marek Siwiec, Peter Skinner, Alyn Smith, Csaba Sógor, Renate Sommer, Søren Bo Søndergaard, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Jean Spautz, Francesco Enrico Speroni, Bart Staes, Grażyna Staniszewska, Peter Šťastný, Gabriele Stauner, Petya Stavreva, Dirk Sterckx, Catherine Stihler, Margie Sudre, David Sumberg, Gianluca Susta, Eva-Britt Svensson, Hannes Swoboda, István Szent-Iványi, Konrad Szymański, Hannu Takkula, Charles Tannock, Andres Tarand, Salvatore Tatarella, Britta Thomsen, Marianne Thyssen, Gary Titley, Patrizia Toia, László Tőkés, Ewa Tomaszewska, Witold Tomczak, Antonios Trakatellis, Helga Trüpel, Claude Turmes, Evangelia Tzampazi, Thomas Ulmer, Vladimir Urutchev, Inese Vaidere, Nikolaos Vakalis, Adina-Ioana Vălean, Frank Vanhecke, Johan Van Hecke, Anne Van Lancker, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Ioannis Varvitsiotis, Ari Vatanen, Yannick Vaugrenard, Armando Veneto, Riccardo Ventre, Donato Tommaso Veraldi, Marcello Vernola, Alejo Vidal-Quadras, Cornelis Visser, Oldřich Vlasák, Dominique Vlasto, Graham Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Renate Weber, Anja Weisgerber, Åsa Westlund, John Whittaker, Andrzej Wielowieyski, Jan Marinus Wiersma, Anders Wijkman, Glenis Willmott, Iuliu Winkler, Lars Wohlin, Janusz Wojciechowski, Corien Wortmann-Kool, Jan Zahradil, Zbigniew Zaleski, Andrzej Tomasz Zapałowski, Stefano Zappalà, Tatjana Ždanoka, Dushana Zdravkova, Vladimír Železný, Roberts Zīle, Jaroslav Zvěřina, Tadeusz Zwiefka |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende denne erklæring sammen med underskrivernes navne til Rådet, Kommissionen og medlemsstaterne:

Underskrivere af erklæringen

Vittorio Agnoletto, Vincenzo Aita, Gabriele Albertini, Jim Allister, Alexander Alvaro, Jan Andersson, Georgs Andrejevs, Laima Liucija Andrikienė, Emmanouil Angelakas, Roberta Angelilli, Rapisardo Antinucci, Elspeth Attwooll, Marie-Hélène Aubert, Jean-Pierre Audy, Margrete Auken, Liam Aylward, Pilar Ayuso, Maria Badia i Cutchet, Mariela Velichkova Baeva, Paolo Bartolozzi, Domenico Antonio Basile, Alessandro Battilocchio, Katerina Batzeli, Edit Bauer, Jean Marie Beaupuy, Christopher Beazley, Zsolt László Becsey, Glenn Bedingfield, Angelika Beer, Bastiaan Belder, Ivo Belet, Irena Belohorská, Jean-Luc Bennahmias, Giovanni Berlinguer, Thijs Berman, Johannes Blokland, Godfrey Bloom, Sebastian Valentin Bodu, Herbert Bösch, Guy Bono, Mario Borghezio, Erminio Enzo Boso, Costas Botopoulos, Catherine Boursier, John Bowis, Sharon Bowles, Iles Braghetto, Mihael Brejc, Frieda Brepoels, Hiltrud Breyer, Kathalijne Maria Buitenweg, Nicodim Bulzesc, Colm Burke, Philip Bushill-Matthews, Simon Busuttil, Jerzy Buzek, Maddalena Calia, Martin Callanan, Mogens Camre, Luis Manuel Capoulas Santos, Marco Cappato, Marie-Arlette Carlotti, Giorgio Carollo, David Casa, Paulo Casaca, Pilar del Castillo Vera, Jean-Marie Cavada, Călin Cătălin Chiriță, Zdzisław Kazimierz Chmielewski, Ole Christensen, Philip Claeys, Luigi Cocilovo, Carlos Coelho, Richard Corbett, Dorette Corbey, Thierry Cornillet, Michael Cramer, Jan Cremers, Gabriela Crețu, Brian Crowley, Magor Imre Csibi, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Dragoș Florin David, Chris Davies, Antonio De Blasio, Arūnas Degutis, Jean-Luc Dehaene, Panayiotis Demetriou, Jean-Paul Denanot, Gérard Deprez, Marielle De Sarnez, Marie-Hélène Descamps, Albert Deß, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Jolanta Dičkutė, Gintaras Didžiokas, Koenraad Dillen, Giorgos Dimitrakopoulos, Beniamino Donnici, Bert Doorn, Den Dover, Mojca Drčar Murko, Petr Duchoň, Bárbara Dührkop Dührkop, Andrew Duff, Árpád Duka-Zólyomi, Christian Ehler, Lena Ek, Saïd El Khadraoui, James Elles, Maria da Assunção Esteves, Harald Ettl, Jill Evans, Robert Evans, Göran Färm, Hynek Fajmon, Richard Falbr, Carlo Fatuzzo, Markus Ferber, Emanuel Jardim Fernandes, Francesco Ferrari, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Petru Filip, Roberto Fiore, Hélène Flautre, Karl-Heinz Florenz, Alessandro Foglietta, Hanna Foltyn-Kubicka, Brigitte Fouré, Carmen Fraga Estévez, Juan Fraile Cantón, Monica Frassoni, Duarte Freitas, Ingo Friedrich, Daniel Petru Funeriu, Urszula Gacek, Milan Gaľa, Gerardo Galeote, José Manuel García-Margallo y Marfil, Iratxe García Pérez, Elisabetta Gardini, Giuseppe Gargani, Salvador Garriga Polledo, Jas Gawronski, Eugenijus Gentvilas, Georgios Georgiou, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Claire Gibault, Lutz Goepel, Bruno Gollnisch, Ana Maria Gomes, Donata Gottardi, Genowefa Grabowska, Vasco Graça Moura, Luis de Grandes Pascual, Nathalie Griesbeck, Lissy Gröner, Elly de Groen-Kouwenhoven, Mathieu Grosch, Françoise Grossetête, Ignasi Guardans Cambó, Umberto Guidoni, Cristina Gutiérrez-Cortines, Fiona Hall, David Hammerstein, Małgorzata Handzlik, Malcolm Harbour, Satu Hassi, Christopher Heaton-Harris, Anna Hedh, Roger Helmer, Erna Hennicot-Schoepges, Jeanine Hennis-Plasschaert, Esther Herranz García, Luis Herrero-Tejedor, Jim Higgins, Jens Holm, Mary Honeyball, Milan Horáček, Ján Hudacký, Ian Hudghton, Stephen Hughes, Alain Hutchinson, Jana Hybášková, Sophia in 't Veld, Mikel Irujo Amezaga, Marie Anne Isler Béguin, Ville Itälä, Carlos José Iturgaiz Angulo, Caroline Jackson, Lily Jacobs, Anneli Jäätteenmäki, Stanisław Jałowiecki, Mieczysław Edmund Janowski, Lívia Járóka, Georg Jarzembowski, Elisabeth Jeggle, Rumiana Jeleva, Anne E. Jensen, Pierre Jonckheer, Romana Jordan Cizelj, Madeleine Jouye de Grandmaison, Aurelio Juri, Jelko Kacin, Filip Kaczmarek, Gisela Kallenbach, Syed Kamall, Othmar Karas, Piia-Noora Kauppi, Metin Kazak, Tunne Kelam, Glenys Kinnock, Wolf Klinz, Dieter-Lebrecht Koch, Silvana Koch-Mehrin, Eija-Riitta Korhola, Miloš Koterec, Sergej Kozlík, Guntars Krasts, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Ģirts Valdis Kristovskis, Urszula Krupa, Wiesław Stefan Kuc, Helmut Kuhne, Sepp Kusstatscher, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Joost Lagendijk, André Laignel, Jean Lambert, Alexander Graf Lambsdorff, Vytautas Landsbergis, Carl Lang, Esther De Lange, Raymond Langendries, Anne Laperrouze, Kurt Joachim Lauk, Vincenzo Lavarra, Henrik Lax, Johannes Lebech, Bernard Lehideux, Klaus-Heiner Lehne, Lasse Lehtinen, Jörg Leichtfried, Jo Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Fernand Le Rachinel, Katalin Lévai, Janusz Lewandowski, Marcin Libicki, Marie-Noëlle Lienemann, Peter Liese, Kartika Tamara Liotard, Alain Lipietz, Pia Elda Locatelli, Eleonora Lo Curto, Antonio López-Istúriz White, Andrea Losco, Patrick Louis, Caroline Lucas, Astrid Lulling, Florencio Luque Aguilar, Elizabeth Lynne, Marusya Ivanova Lyubcheva, Jules Maaten, Linda McAvan, Arlene McCarthy, Mary Lou McDonald, Mairead McGuinness, Edward McMillan-Scott, Eugenijus Maldeikis, Ramona Nicole Mănescu, Vladimír Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Marian-Jean Marinescu, Catiuscia Marini, Sérgio Marques, David Martin, Hans-Peter Martin, Jan Tadeusz Masiel, Véronique Mathieu, Marios Matsakis, Maria Matsouka, Jaime Mayor Oreja, Erik Meijer, Íñigo Méndez de Vigo, Rosa Miguélez Ramos, Marianne Mikko, Francisco José Millán Mon, Gay Mitchell, Claude Moraes, Eluned Morgan, Luisa Morgantini, Philippe Morillon, Roberto Musacchio, Cristiana Muscardini, Sebastiano (Nello) Musumeci, Riitta Myller, Pasqualina Napoletano, Juan Andrés Naranjo Escobar, Michael Henry Nattrass, Catherine Neris, Bill Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, James Nicholson, null Nicholson of Winterbourne, Rareș-Lucian Niculescu, Angelika Niebler, Lambert van Nistelrooij, Ljudmila Novak, Cem Özdemir, Péter Olajos, Jan Olbrycht, Seán Ó Neachtain, Gérard Onesta, Janusz Onyszkiewicz, Dumitru Oprea, Josu Ortuondo Larrea, Miroslav Ouzký, Siiri Oviir, Reino Paasilinna, Justas Vincas Paleckis, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Marco Pannella, Pier Antonio Panzeri, Georgios Papastamkos, Neil Parish, Alojz Peterle, Maria Petre, Markus Pieper, Sirpa Pietikäinen, Józef Pinior, Mirosław Mariusz Piotrowski, Umberto Pirilli, Paweł Bartłomiej Piskorski, Gianni Pittella, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Zita Pleštinská, Anni Podimata, Zdzisław Zbigniew Podkański, Bernard Poignant, José Javier Pomés Ruiz, Nicolae Vlad Popa, Miguel Portas, Horst Posdorf, Bernd Posselt, Christa Prets, Pierre Pribetich, Jacek Protasiewicz, John Purvis, Luís Queiró, Karin Resetarits, Herbert Reul, José Ribeiro e Castro, Frédérique Ries, Karin Riis-Jørgensen, Giovanni Rivera, Maria Robsahm, Ulrike Rodust, Bogusław Rogalski, Zuzana Roithová, Luca Romagnoli, Raül Romeva i Rueda, Dariusz Rosati, Wojciech Roszkowski, Dagmar Roth-Behrendt, Paul Rübig, Leopold Józef Rutowicz, Eoin Ryan, Guido Sacconi, Aloyzas Sakalas, Katrin Saks, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Antolín Sánchez Presedo, Manuel António dos Santos, Salvador Domingo Sanz Palacio, Jacek Saryusz-Wolski, Toomas Savi, Lydia Schenardi, Agnes Schierhuber, Carl Schlyter, Frithjof Schmidt, Olle Schmidt, Pál Schmitt, György Schöpflin, Inger Segelström, Czesław Adam Siekierski, Eva-Riitta Siitonen, José Albino Silva Peneda, Kathy Sinnott, Marek Siwiec, Peter Skinner, Alyn Smith, Csaba Sógor, Renate Sommer, Søren Bo Søndergaard, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Jean Spautz, Francesco Enrico Speroni, Bart Staes, Grażyna Staniszewska, Peter Šťastný, Gabriele Stauner, Petya Stavreva, Dirk Sterckx, Catherine Stihler, Margie Sudre, David Sumberg, Gianluca Susta, Eva-Britt Svensson, Hannes Swoboda, István Szent-Iványi, Konrad Szymański, Hannu Takkula, Charles Tannock, Andres Tarand, Salvatore Tatarella, Britta Thomsen, Marianne Thyssen, Gary Titley, Patrizia Toia, László Tőkés, Ewa Tomaszewska, Witold Tomczak, Antonios Trakatellis, Helga Trüpel, Claude Turmes, Evangelia Tzampazi, Thomas Ulmer, Vladimir Urutchev, Inese Vaidere, Nikolaos Vakalis, Adina-Ioana Vălean, Frank Vanhecke, Johan Van Hecke, Anne Van Lancker, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Ioannis Varvitsiotis, Ari Vatanen, Yannick Vaugrenard, Armando Veneto, Riccardo Ventre, Donato Tommaso Veraldi, Marcello Vernola, Alejo Vidal-Quadras, Cornelis Visser, Oldřich Vlasák, Dominique Vlasto, Graham Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Renate Weber, Anja Weisgerber, Åsa Westlund, John Whittaker, Andrzej Wielowieyski, Jan Marinus Wiersma, Anders Wijkman, Glenis Willmott, Iuliu Winkler, Lars Wohlin, Janusz Wojciechowski, Corien Wortmann-Kool, Jan Zahradil, Zbigniew Zaleski, Andrzej Tomasz Zapałowski, Stefano Zappalà, Tatjana Ždanoka, Dushana Zdravkova, Vladimír Železný, Roberts Zīle, Jaroslav Zvěřina, Tadeusz Zwiefka

---

Onsdag, den 4. februar 2009

| 18.3.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 67/44 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 67/44

---

EU's fremtidige integrerede politik om klimaændringer

P6_TA(2009)0042

Europa-Parlamentets beslutning af 4. februar 2009 om »2050: Fremtiden begynder i dag - henstillinger til EU's fremtidige integrerede politik om klimaændringer« (2008/2105(INI))

(2010/C 67 E/08)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sin beslutning af 25. april 2007 om nedsættelse af et midlertidigt udvalg om klimaændringer og fastsættelse af dets sagsområde, sammensætning og funktionsperiode (1) vedtaget i henhold til forretningsordenens artikel 175, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. april 2007 om nedsættelse af et midlertidigt udvalg om klimaændringer og fastsættelse af dets sagsområde, sammensætning og funktionsperiode (1) vedtaget i henhold til forretningsordenens artikel 175,

| — | der henviser til den eksisterende EU-miljølovgivning, der positivt bidrager til at bekæmpe klimaændringer på forskellige politikområder (bilag A) samt til sine beslutninger om klimaændringer, især de beslutninger, der er vedtaget i indeværende sjette valgperiode (bilag B), |
| --- | --- |

—

der henviser til den eksisterende EU-miljølovgivning, der positivt bidrager til at bekæmpe klimaændringer på forskellige politikområder (bilag A) samt til sine beslutninger om klimaændringer, især de beslutninger, der er vedtaget i indeværende sjette valgperiode (bilag B),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. november 2007 om begrænsning af den globale opvarmning til 2° C - Bali-konferencen om klimaændringer og fremtidsudsigterne (COP 13 og COP/MOP 3) (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. november 2007 om begrænsning af den globale opvarmning til 2° C - Bali-konferencen om klimaændringer og fremtidsudsigterne (COP 13 og COP/MOP 3) (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 31. januar 2008 om resultatet af Bali-konferencen om klimaændringer (COP 13 og COP/MOP 3) (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 31. januar 2008 om resultatet af Bali-konferencen om klimaændringer (COP 13 og COP/MOP 3) (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 10. april 2008 om Kommissionens grønbog »Tilpasning til klimaændringerne - hvad kan der gøres på EU-plan« (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 10. april 2008 om Kommissionens grønbog »Tilpasning til klimaændringerne - hvad kan der gøres på EU-plan« (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 21. maj 2008 om de videnskabelige fakta bag klimaændringerne: resultater og anbefalinger i forbindelse med beslutningstagningen (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 21. maj 2008 om de videnskabelige fakta bag klimaændringerne: resultater og anbefalinger i forbindelse med beslutningstagningen (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 21. oktober 2008 om en global klimaalliance mellem EU og de fattige udviklingslande, der er mest udsatte som følge af klimaændringen (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 21. oktober 2008 om en global klimaalliance mellem EU og de fattige udviklingslande, der er mest udsatte som følge af klimaændringen (6),

| — | der henviser til den 14. konference mellem parterne i FN's rammeaftale om klimaændringer (UNFCCC) (COP 14) og den fjerde partskonference som et møde mellem parterne i Kyoto-protokollen (COP/MOP 4), den 1.-12. december 2008 i Posen (Polen), |
| --- | --- |

—

der henviser til den 14. konference mellem parterne i FN's rammeaftale om klimaændringer (UNFCCC) (COP 14) og den fjerde partskonference som et møde mellem parterne i Kyoto-protokollen (COP/MOP 4), den 1.-12. december 2008 i Posen (Polen),

| — | der henviser til borgerforummet Agora om klimaændringer, der blev afholdt den 12.-13. juni 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til borgerforummet Agora om klimaændringer, der blev afholdt den 12.-13. juni 2008,

| — | der henviser til det fælles parlamentariske møde mellem Europa-Parlamentet og de nationale parlamenter, der blev afholdt den 20.-21. november 2008 med henblik på at drøfte energi og bæredygtig udvikling, |
| --- | --- |

—

der henviser til det fælles parlamentariske møde mellem Europa-Parlamentet og de nationale parlamenter, der blev afholdt den 20.-21. november 2008 med henblik på at drøfte energi og bæredygtig udvikling,

| — | der henviser til resultaterne af den særlige eurobarometerundersøgelse (EB 300) om europæernes holdninger til klimaforandringer, |
| --- | --- |

—

der henviser til resultaterne af den særlige eurobarometerundersøgelse (EB 300) om europæernes holdninger til klimaforandringer,

| — | der henviser til de offentlige høringer og drøftelser i Det Midlertidige Udvalg om Klimaændringer med fremtrædende personligheder og resultaterne af delegationsrejserne, |
| --- | --- |

—

der henviser til de offentlige høringer og drøftelser i Det Midlertidige Udvalg om Klimaændringer med fremtrædende personligheder og resultaterne af delegationsrejserne,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 45, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

| — | der henviser til betænkning fra Det Midlertidige Udvalg om Klimaændringer (A6-0495/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Det Midlertidige Udvalg om Klimaændringer (A6-0495/2008),

Politiske hovedprincipper

| A. | der henviser til, at bevarelsen af naturen og menneskeheden er en opgave, der går i arv fra generation til generation, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at bevarelsen af naturen og menneskeheden er en opgave, der går i arv fra generation til generation,

| B. | der henviser til, at global opvarmning og klimaændringer anerkendes som en meget alvorlig, presserende og menneskeskabt trussel, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at global opvarmning og klimaændringer anerkendes som en meget alvorlig, presserende og menneskeskabt trussel,

| C. | der henviser til, at det arbejde, som Europa-Parlamentet især i indeværende sjettevalgperiode har ydet i forbindelse med klimaændringer udgør en kilde til inspiration og et handlingsmandat til at udforme en integreret europæisk klimabeskyttelsespolitik og til at bringe klimaændringer i overensstemmelse med bæredygtig økonomisk vækst, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at det arbejde, som Europa-Parlamentet især i indeværende sjettevalgperiode har ydet i forbindelse med klimaændringer udgør en kilde til inspiration og et handlingsmandat til at udforme en integreret europæisk klimabeskyttelsespolitik og til at bringe klimaændringer i overensstemmelse med bæredygtig økonomisk vækst,

| D. | der henviser til, at Lissabontraktaten udtrykkeligt fastsætter Unionens mål og beføjelser med hensyn til klimaændringer, og at traktaten, hvis den bliver ratificeret, vil styrke EU's rolle, hvad angår fremme af bæredygtig udvikling og bekæmpelse af klimaændringer, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Lissabontraktaten udtrykkeligt fastsætter Unionens mål og beføjelser med hensyn til klimaændringer, og at traktaten, hvis den bliver ratificeret, vil styrke EU's rolle, hvad angår fremme af bæredygtig udvikling og bekæmpelse af klimaændringer,

| E. | der henviser til, at Den Europæiske Unions førende rolle i den internationale bekæmpelse af den globale opvarmning og dens særlige ansvar som en union af udviklede lande bidrager til dens identitet og indebærer en moralsk forpligtelse over for Europas borgere til ikke alene at formulere mellem- og langsigtede klimabeskyttelsesmål, men også at nå disse mål ved hjælp af fremsynede politiske foranstaltninger samt gennem politisk dialog med udviklingslande, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Den Europæiske Unions førende rolle i den internationale bekæmpelse af den globale opvarmning og dens særlige ansvar som en union af udviklede lande bidrager til dens identitet og indebærer en moralsk forpligtelse over for Europas borgere til ikke alene at formulere mellem- og langsigtede klimabeskyttelsesmål, men også at nå disse mål ved hjælp af fremsynede politiske foranstaltninger samt gennem politisk dialog med udviklingslande,

| F. | der henviser til, at et af EU's primære mål, hvad angår både dens interne politik og dens forbindelser med tredjelande, er at fremme overholdelse af menneskerettigheder; der henviser til, at særlig EU anerkender den grundlæggende ret til liv, sikkerhed, sundhed, uddannelse og miljøbeskyttelse samt beskyttelsen af personer, som er særligt sårbare over for virkningerne af klimaændringer, bl.a. kvinder, børn, ældre og handicappede, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at et af EU's primære mål, hvad angår både dens interne politik og dens forbindelser med tredjelande, er at fremme overholdelse af menneskerettigheder; der henviser til, at særlig EU anerkender den grundlæggende ret til liv, sikkerhed, sundhed, uddannelse og miljøbeskyttelse samt beskyttelsen af personer, som er særligt sårbare over for virkningerne af klimaændringer, bl.a. kvinder, børn, ældre og handicappede,

| G. | der henviser til, at nuværende og kommende parlamentariske repræsentanter for Europas borgere bør lade sig lede af disse klimapolitiske principper samt principperne om bæredygtighed, samfundsmæssig forenelighed og retfærdighed mellem generationerne og ikke lade stå til, når det gælder virkeliggørelsen af de nødvendige klimabeskyttelsesmål, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at nuværende og kommende parlamentariske repræsentanter for Europas borgere bør lade sig lede af disse klimapolitiske principper samt principperne om bæredygtighed, samfundsmæssig forenelighed og retfærdighed mellem generationerne og ikke lade stå til, når det gælder virkeliggørelsen af de nødvendige klimabeskyttelsesmål,

| H. | der henviser til, at det menneskelige samfund står over for to udfordringer, hvad angår trusler mod jordens livsbevarende system, nemlig klimaændringer samt rovdrift på og ødelæggelse af mange af de vigtigste økosystemer; der henviser til, at der er mange indbyrdes sammenhænge mellem klimasystemet og økosystemer, navnlig hav- og landøkosystemers evne til at binde kulstof, og at klimaændringer kun kan håndteres effektivt på grundlag af sunde økosystemer, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at det menneskelige samfund står over for to udfordringer, hvad angår trusler mod jordens livsbevarende system, nemlig klimaændringer samt rovdrift på og ødelæggelse af mange af de vigtigste økosystemer; der henviser til, at der er mange indbyrdes sammenhænge mellem klimasystemet og økosystemer, navnlig hav- og landøkosystemers evne til at binde kulstof, og at klimaændringer kun kan håndteres effektivt på grundlag af sunde økosystemer,

| I. | der henviser til, at klimaændringer har en særlig skadelig og bekostelig virkning på visse områder, som f.eks. højlands- og kystområder, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at klimaændringer har en særlig skadelig og bekostelig virkning på visse områder, som f.eks. højlands- og kystområder,

| J. | der henviser til, at virkningen af klimaændringer på de menneskelige samfund allerede mærkes mange steder, f.eks. i Sahel, hvor ørkendannelse har stor indvirkning, i Bangladesh, som er udsat for gentagne oversvømmelser, i visse dele af Europa og på flere Stillehavsøer, som vil blive opslugt af havet, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at virkningen af klimaændringer på de menneskelige samfund allerede mærkes mange steder, f.eks. i Sahel, hvor ørkendannelse har stor indvirkning, i Bangladesh, som er udsat for gentagne oversvømmelser, i visse dele af Europa og på flere Stillehavsøer, som vil blive opslugt af havet,

| K. | der henviser til, at klimaændringer er en udfordring, som der ikke findes nogen samlet politisk løsning på, men at en samlet udnyttelse af de eksisterende muligheder og en drastisk forøgelse af effektiviteten på alle områder inden for økonomi og samfund kan levere et bidrag til løsning af ressource- og fordelingsproblemet og vil kunne bane vej for en tredje industriel revolution, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at klimaændringer er en udfordring, som der ikke findes nogen samlet politisk løsning på, men at en samlet udnyttelse af de eksisterende muligheder og en drastisk forøgelse af effektiviteten på alle områder inden for økonomi og samfund kan levere et bidrag til løsning af ressource- og fordelingsproblemet og vil kunne bane vej for en tredje industriel revolution,

| L. | der henviser til, at der er behov for hasteforanstaltninger med henblik på håndtering af energi- og brændstoffattigdom, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at der er behov for hasteforanstaltninger med henblik på håndtering af energi- og brændstoffattigdom,

| M. | der henviser til, at ifølge oplysninger fra Det Europæiske Miljøagentur (»Miljøagenturet«) fra 2006 tegner energiproduktionen i EU sig for en andel på 30,9 % af de samlede drivhusgasemissioner inden for EU, transportsektoren bidrager med 19,4 %, private husholdninger og tjenesteydelser med 14,6 %, bygge- og anlægssektoren og industriproduktionen med 12,9 %, landbruget med 9,2 %, industrielle processer med 8,1 % og affaldssektoren med 2,9 %, samt at de øvrige emissioner skyldes kemiske opløsningsmidler og forskellige ikke nærmere definerede forbrændingsprocesser, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at ifølge oplysninger fra Det Europæiske Miljøagentur (»Miljøagenturet«) fra 2006 tegner energiproduktionen i EU sig for en andel på 30,9 % af de samlede drivhusgasemissioner inden for EU, transportsektoren bidrager med 19,4 %, private husholdninger og tjenesteydelser med 14,6 %, bygge- og anlægssektoren og industriproduktionen med 12,9 %, landbruget med 9,2 %, industrielle processer med 8,1 % og affaldssektoren med 2,9 %, samt at de øvrige emissioner skyldes kemiske opløsningsmidler og forskellige ikke nærmere definerede forbrændingsprocesser,

| N. | der henviser til, at mange sektorer allerede yder et bidrag til nedbringelsen af drivhusgasemissionerne, og at der allerede er adskillige billige muligheder for at dæmme op for klimaændringer samt teknologier til effektivitetsforbedring til rådighed, men at en omfattende anvendelse heraf imidlertid forhindres på grund af begrænset markedsadgang, bureaukratiske hindringer og høje finansieringsomkostninger, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at mange sektorer allerede yder et bidrag til nedbringelsen af drivhusgasemissionerne, og at der allerede er adskillige billige muligheder for at dæmme op for klimaændringer samt teknologier til effektivitetsforbedring til rådighed, men at en omfattende anvendelse heraf imidlertid forhindres på grund af begrænset markedsadgang, bureaukratiske hindringer og høje finansieringsomkostninger,

| O. | der henviser til, at foranstaltninger, der sigter på at nedbringe drivhusgasemissioner inden for produktion, arealanvendelse og affaldshåndtering, har højeste prioritet; der imidlertid henviser til, at klimaændringer ikke alene vil kunne bekæmpes gennem nedbringelse af emissionerne i hver enkelt sektor; der i stedet henviser til, at det er nødvendigt med en systematisk tilgang for at finde løsningsmetoder inden for politik, der spænder over flere sektorer, og for at opnå ændringer overalt i samfundet i produktion, forbrug, livsstil og handelsmønstre gennem en sammenhængende lovgivning og en tilpasning til uundgåelige forandringer, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at foranstaltninger, der sigter på at nedbringe drivhusgasemissioner inden for produktion, arealanvendelse og affaldshåndtering, har højeste prioritet; der imidlertid henviser til, at klimaændringer ikke alene vil kunne bekæmpes gennem nedbringelse af emissionerne i hver enkelt sektor; der i stedet henviser til, at det er nødvendigt med en systematisk tilgang for at finde løsningsmetoder inden for politik, der spænder over flere sektorer, og for at opnå ændringer overalt i samfundet i produktion, forbrug, livsstil og handelsmønstre gennem en sammenhængende lovgivning og en tilpasning til uundgåelige forandringer,

Den internationale dimension: tiden efter 2012, ekstern klimapolitik og international handel

| P. | der henviser til, at der føres forhandlinger om en aftale for tiden efter 2012 under ledelse af FN i henhold til Bali-køreplanen på følgende centrale områder: emissionsreduktioner og nye bindende reduktionsmål, tilpasningsforanstaltninger, rydning, ødelæggelse og nedbrydning af skovarealer, udvikling af teknologi til afbødnings- og tilpasningsforanstaltninger, de nødvendige finansielle ressourcer og endelig revision af de fleksible mekanismer i henhold til Marrakech-aftalerne til Kyoto-protokollen, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at der føres forhandlinger om en aftale for tiden efter 2012 under ledelse af FN i henhold til Bali-køreplanen på følgende centrale områder: emissionsreduktioner og nye bindende reduktionsmål, tilpasningsforanstaltninger, rydning, ødelæggelse og nedbrydning af skovarealer, udvikling af teknologi til afbødnings- og tilpasningsforanstaltninger, de nødvendige finansielle ressourcer og endelig revision af de fleksible mekanismer i henhold til Marrakech-aftalerne til Kyoto-protokollen,

| Q. | der henviser til, at Verdenshandelsorganisationen (WTO), Verdensbanken og Den Internationale Valutafond (IMF) også i vid udstrækning bør inddrages i afbødningsindsatsen, |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at Verdenshandelsorganisationen (WTO), Verdensbanken og Den Internationale Valutafond (IMF) også i vid udstrækning bør inddrages i afbødningsindsatsen,

| R. | der henviser til, at forhandlingerne om en aftale for tiden efter 2012 skal afsluttes på klimakonferencen i København (COP 15) ved udgangen af 2009, så et tomrum mellem den første og den anden forpligtelsesperiode kan undgås, |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at forhandlingerne om en aftale for tiden efter 2012 skal afsluttes på klimakonferencen i København (COP 15) ved udgangen af 2009, så et tomrum mellem den første og den anden forpligtelsesperiode kan undgås,

| S. | der henviser til, at Det Europæiske Råd i marts 2008 understregede nødvendigheden af at fremskynde Bali-køreplanen for at nå til enighed om en ny klimaaftale i slutningen af 2009 i overensstemmelse med EU-målet på 2° C, |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at Det Europæiske Råd i marts 2008 understregede nødvendigheden af at fremskynde Bali-køreplanen for at nå til enighed om en ny klimaaftale i slutningen af 2009 i overensstemmelse med EU-målet på 2° C,

| T. | der henviser til, at klimaændringerne kan skærpe konfliktpotentialet i de internationale relationer, for eksempel gennem klimabetinget migration, tab af landområder og grænsestridigheder på grund af oversvømmelser, tilbagetrækning af kystlinjerne samt gennem ressourcekonflikter på grund af tilbagegangen i landbrugsarealer, stigende vandmangel eller afskovning, |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at klimaændringerne kan skærpe konfliktpotentialet i de internationale relationer, for eksempel gennem klimabetinget migration, tab af landområder og grænsestridigheder på grund af oversvømmelser, tilbagetrækning af kystlinjerne samt gennem ressourcekonflikter på grund af tilbagegangen i landbrugsarealer, stigende vandmangel eller afskovning,

| U. | der henviser til, at Det Europæiske Råd i marts 2008 anmodede Kommissionen om at forelægge en europæisk strategi til finansiering af klimaforanstaltninger, hvis formål er at nedbringe emissionerne og tilpasning i forbindelse med forskning og udvikling af teknologier med lav CO2-emission; der henviser til, at overførsel af disse teknologier er en afgørende forudsætning for, at der kan ske en vellykket gennemførelse af foranstaltninger til nedbringelse af emissioner og tilpasningsforanstaltninger som led i bekæmpelsen af klimaændringer, |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at Det Europæiske Råd i marts 2008 anmodede Kommissionen om at forelægge en europæisk strategi til finansiering af klimaforanstaltninger, hvis formål er at nedbringe emissionerne og tilpasning i forbindelse med forskning og udvikling af teknologier med lav CO2-emission; der henviser til, at overførsel af disse teknologier er en afgørende forudsætning for, at der kan ske en vellykket gennemførelse af foranstaltninger til nedbringelse af emissioner og tilpasningsforanstaltninger som led i bekæmpelsen af klimaændringer,

| V. | der henviser til, at både afbødnings- og tilpasningsindsatsen er af afgørende betydning; der henviser til, at industrilandene har et historisk ansvar for klimaændringerne; der henviser til, at udviklingslandene kun har bidraget lidt til klimaændringerne, men alligevel er mest berørt af dem; der henviser til, at de disponible finansielle midler til bekæmpelse af klimaændringer i udviklingslandene er utilstrækkelige og bør forhøjes betragteligt, |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at både afbødnings- og tilpasningsindsatsen er af afgørende betydning; der henviser til, at industrilandene har et historisk ansvar for klimaændringerne; der henviser til, at udviklingslandene kun har bidraget lidt til klimaændringerne, men alligevel er mest berørt af dem; der henviser til, at de disponible finansielle midler til bekæmpelse af klimaændringer i udviklingslandene er utilstrækkelige og bør forhøjes betragteligt,

| W. | der henviser til, at teknologioverførsel hindres af hensynet til beskyttelsen af den intellektuelle ejendomsret, svage politiske institutioner og mangel på retsstatsforhold samt af generel mangel på økonomiske ressourcer, |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at teknologioverførsel hindres af hensynet til beskyttelsen af den intellektuelle ejendomsret, svage politiske institutioner og mangel på retsstatsforhold samt af generel mangel på økonomiske ressourcer,

| X. | der henviser til, at WTO ikke udgør noget alternativt forhandlingsforum for den internationale klimabeskyttelse, og henviser til, at der ikke kan forventes noget bidrag fra verdenshandelen til klimabeskyttelse uden en vellykket afslutning på forhandlingerne om en aftale for tiden efter 2012, |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at WTO ikke udgør noget alternativt forhandlingsforum for den internationale klimabeskyttelse, og henviser til, at der ikke kan forventes noget bidrag fra verdenshandelen til klimabeskyttelse uden en vellykket afslutning på forhandlingerne om en aftale for tiden efter 2012,

| Y. | AC.der henviser til, at EU's CO2-fodaftryk omfatter de drivhusgasser, der er udledt i forbindelse med produktion af varer, som forbruges i Europa, men produceres i andre dele af verden, |
| --- | --- |

Y.

AC.der henviser til, at EU's CO2-fodaftryk omfatter de drivhusgasser, der er udledt i forbindelse med produktion af varer, som forbruges i Europa, men produceres i andre dele af verden,

Energi

| Z. | der henviser til, at olien med ca. 35 % udgør den vigtigste energikilde på verdensplan for det primære energiforbrug, efterfulgt af kul med 25 % og naturgas med 21 %; henviser til, at tidsalderen med billig og rigelig fossil energi imidlertid nærmer sig sin afslutning, |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at olien med ca. 35 % udgør den vigtigste energikilde på verdensplan for det primære energiforbrug, efterfulgt af kul med 25 % og naturgas med 21 %; henviser til, at tidsalderen med billig og rigelig fossil energi imidlertid nærmer sig sin afslutning,

| AA. | der henviser til oplysninger fra Eurostat, hvorefter 33,5 % af EU's importerede råolie i 2006 kom fra Rusland, 15,8 % fra Norge og 27 % fra de arabiske lande, og til at 42 % af EU's importerede gas kom fra Rusland, 24,2 % fra Norge og 25,9 % fra de arabiske lande, |
| --- | --- |

AA.

der henviser til oplysninger fra Eurostat, hvorefter 33,5 % af EU's importerede råolie i 2006 kom fra Rusland, 15,8 % fra Norge og 27 % fra de arabiske lande, og til at 42 % af EU's importerede gas kom fra Rusland, 24,2 % fra Norge og 25,9 % fra de arabiske lande,

| AB. | der henviser til, at Det Internationale Energiagentur forventer en vækst på mindst 60 % i verdens energibehov frem til 2030, og at dette voksende energibehov også skyldes de nye industrilande, |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at Det Internationale Energiagentur forventer en vækst på mindst 60 % i verdens energibehov frem til 2030, og at dette voksende energibehov også skyldes de nye industrilande,

| AC. | der henviser til, at udviklingen på energimarkederne bidrager til at forfølge klimamål, da markedsstyrede energiprisstigninger er et stærkt incitament til bæredygtig anvendelse af ressourcer og dermed til forbrug med et lille CO2-fodaftryk, |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at udviklingen på energimarkederne bidrager til at forfølge klimamål, da markedsstyrede energiprisstigninger er et stærkt incitament til bæredygtig anvendelse af ressourcer og dermed til forbrug med et lille CO2-fodaftryk,

| AD. | der henviser til, at dækningen af det voksende energibehov alene gennem fossile brændstoffer er udelukket på mellem og lang sigt, og at de kommende års investeringsdispositioner vil bestemme strukturen af energisystemet og energimixen for de kommende årtier, |
| --- | --- |

AD.

der henviser til, at dækningen af det voksende energibehov alene gennem fossile brændstoffer er udelukket på mellem og lang sigt, og at de kommende års investeringsdispositioner vil bestemme strukturen af energisystemet og energimixen for de kommende årtier,

| AE. | der henviser til, at det voksende energibehov kræver supplerende foranstaltninger som f.eks. den yderst påkrævede modernisering af den voksende kraftværkspark baseret på fossile brændstoffer og transmissionsnet med henblik på en kraftig forbedring af den samlede energieffektivitet, bygning af nye kraftværker og stadig udbygning af vedvarende energikilder, |
| --- | --- |

AE.

der henviser til, at det voksende energibehov kræver supplerende foranstaltninger som f.eks. den yderst påkrævede modernisering af den voksende kraftværkspark baseret på fossile brændstoffer og transmissionsnet med henblik på en kraftig forbedring af den samlede energieffektivitet, bygning af nye kraftværker og stadig udbygning af vedvarende energikilder,

| AF. | der henviser til, at energibesparelser på lang sigt er den mest omkostningseffektive og reneste form for beskyttelse af ressourcerne og dermed klimaet; der henviser til, at en engageret og bæredygtig indsats for at styrke EU's energieffektivitet vil føre til omfattende strukturløsninger i hele økonomien og dermed bane vej for en grøn økonomi med lave CO2-emissioner, |
| --- | --- |

AF.

der henviser til, at energibesparelser på lang sigt er den mest omkostningseffektive og reneste form for beskyttelse af ressourcerne og dermed klimaet; der henviser til, at en engageret og bæredygtig indsats for at styrke EU's energieffektivitet vil føre til omfattende strukturløsninger i hele økonomien og dermed bane vej for en grøn økonomi med lave CO2-emissioner,

| AG. | der henviser til, at udnyttelsen af atomenergi - uanset at der er uran til rådighed - fortsat rejser spørgsmålet omkring sikker slutdeponering af atomaffald samt udbredelse af denne teknologi til udemokratiske stater, |
| --- | --- |

AG.

der henviser til, at udnyttelsen af atomenergi - uanset at der er uran til rådighed - fortsat rejser spørgsmålet omkring sikker slutdeponering af atomaffald samt udbredelse af denne teknologi til udemokratiske stater,

| AH. | der henviser til, at ITER-projektet (international termonuklear forsøgsreaktor) er blevet et vigtigt kapitalintensivt center for udvikling af nuklear fusion som en mulig ny energikilde i fremtiden, og at ethvert bidrag til energimarkedet kun kan forventes på meget lang sigt, |
| --- | --- |

AH.

der henviser til, at ITER-projektet (international termonuklear forsøgsreaktor) er blevet et vigtigt kapitalintensivt center for udvikling af nuklear fusion som en mulig ny energikilde i fremtiden, og at ethvert bidrag til energimarkedet kun kan forventes på meget lang sigt,

Biobrændstoffer

| AI. | der henviser til, at den nuværende biobrændstofpolitik skal ses i et globalt perspektiv, hvor der på den ene side er stigende konkurrence om produktiv jord og på den anden side et voksende behov for vedvarende energi, særlig i transportsektoren, |
| --- | --- |

AI.

der henviser til, at den nuværende biobrændstofpolitik skal ses i et globalt perspektiv, hvor der på den ene side er stigende konkurrence om produktiv jord og på den anden side et voksende behov for vedvarende energi, særlig i transportsektoren,

| AJ. | der henviser til, at produktion af biomasse til energiproduktion og som brændstof giver mange udviklingslande nye økonomiske muligheder og gør dem mere uafhængige af energiimport, forudsat at en sådan produktion er bæredygtig og f.eks. ikke fører til monokultur eller til konkurrence med fødevareproduktion, |
| --- | --- |

AJ.

der henviser til, at produktion af biomasse til energiproduktion og som brændstof giver mange udviklingslande nye økonomiske muligheder og gør dem mere uafhængige af energiimport, forudsat at en sådan produktion er bæredygtig og f.eks. ikke fører til monokultur eller til konkurrence med fødevareproduktion,

| AK. | der henviser til, at emissionsreduktionspotentialet for mange biobrændstoffer af første generation sammenlignet med konventionelle brændstoffer efter en omfattende livscyklusanalyse delvis er tydeligt forringet, og at der endnu ikke er fundet nogen tilfredsstillende løsning på spørgsmålene vedrørende bæredygtighed og miljøvenlighed, samt hvorvidt der er dyrkningsarealer til rådighed på baggrund af konkurrencen med fødevareproduktion, |
| --- | --- |

AK.

der henviser til, at emissionsreduktionspotentialet for mange biobrændstoffer af første generation sammenlignet med konventionelle brændstoffer efter en omfattende livscyklusanalyse delvis er tydeligt forringet, og at der endnu ikke er fundet nogen tilfredsstillende løsning på spørgsmålene vedrørende bæredygtighed og miljøvenlighed, samt hvorvidt der er dyrkningsarealer til rådighed på baggrund af konkurrencen med fødevareproduktion,

| AL. | der henviser til, at en bæredygtig biobrændstofpolitik skal tage sigte på såvel at fastlægge bæredygtighedskriterier for fremstilling af biobrændstoffer som at fremme den hurtigst mulige udvikling af biobrændstoffer af anden generation, |
| --- | --- |

AL.

der henviser til, at en bæredygtig biobrændstofpolitik skal tage sigte på såvel at fastlægge bæredygtighedskriterier for fremstilling af biobrændstoffer som at fremme den hurtigst mulige udvikling af biobrændstoffer af anden generation,

| AM. | der henviser til, at mineralolieindustrien først vil opbygge den nødvendige og geografisk ligeligt fordelte infrastruktur for nye brændstoffer, når der er tilstrækkelig efterspørgsel efter biobrændstoffer, men henviser til, at der dog er gjort teknologiske fremskridt inden for automobilindustrien med hensyn til at måle ethvert blandingsforhold mellem benzin og biobrændstof ved hjælp af en sensor i køretøjet, og at dette supplerende tekniske udstyr gør det muligt også at tanke ældre køretøjer op med biobrændstof for således at opnå en nedbringelse af CO2-emissionerne for hele den samlede bestand af køretøjer, |
| --- | --- |

AM.

der henviser til, at mineralolieindustrien først vil opbygge den nødvendige og geografisk ligeligt fordelte infrastruktur for nye brændstoffer, når der er tilstrækkelig efterspørgsel efter biobrændstoffer, men henviser til, at der dog er gjort teknologiske fremskridt inden for automobilindustrien med hensyn til at måle ethvert blandingsforhold mellem benzin og biobrændstof ved hjælp af en sensor i køretøjet, og at dette supplerende tekniske udstyr gør det muligt også at tanke ældre køretøjer op med biobrændstof for således at opnå en nedbringelse af CO2-emissionerne for hele den samlede bestand af køretøjer,

| AN. | der henviser til, at biobrændstoffers potentiale kun kan udnyttes, hvis de opfattes som et led i udviklingen af bæredygtige transportsystemer, herunder udviklingen og anvendelsen af meget brændstofeffektive køretøjer, |
| --- | --- |

AN.

der henviser til, at biobrændstoffers potentiale kun kan udnyttes, hvis de opfattes som et led i udviklingen af bæredygtige transportsystemer, herunder udviklingen og anvendelsen af meget brændstofeffektive køretøjer,

Energieffektivitet

| AO. | der henviser til, at en række medlemsstater ikke har en klar strategi for energieffektivitet, |
| --- | --- |

AO.

der henviser til, at en række medlemsstater ikke har en klar strategi for energieffektivitet,

| AP. | der henviser til, at medlemsstaterne bør forbedre og udvide brugen af energieffektivitetsattester og knytte anbefalingerne sammen med økonomiske incitamenter, |
| --- | --- |

AP.

der henviser til, at medlemsstaterne bør forbedre og udvide brugen af energieffektivitetsattester og knytte anbefalingerne sammen med økonomiske incitamenter,

| AQ. | der henviser til, at et faldende energiforbrug med samme energieffektivitet på individuelt niveau og samfundsniveau medvirker til at skabe ny handel og beskæftigelse og bekæmpe energifattigdom, |
| --- | --- |

AQ.

der henviser til, at et faldende energiforbrug med samme energieffektivitet på individuelt niveau og samfundsniveau medvirker til at skabe ny handel og beskæftigelse og bekæmpe energifattigdom,

| AR. | der henviser til, at 40 % af energiforbruget hidrører fra byggesektoren, og at 33 % af alle drivhusgasemissioner dermed kan føres tilbage til det bebyggede miljø, |
| --- | --- |

AR.

der henviser til, at 40 % af energiforbruget hidrører fra byggesektoren, og at 33 % af alle drivhusgasemissioner dermed kan føres tilbage til det bebyggede miljø,

| AS. | der henviser til, at byggesektoren (boligbyggeri samt erhvervsmæssigt og offentligt byggeri) gennem moderniseringen af varmeisolering, varme- og kølingssystemer, elektriske apparater og udluftningsanlæg og ved at installere solbeskyttelse råder over et enormt og omkostningseffektivt CO2-reduktionspotentiale, |
| --- | --- |

AS.

der henviser til, at byggesektoren (boligbyggeri samt erhvervsmæssigt og offentligt byggeri) gennem moderniseringen af varmeisolering, varme- og kølingssystemer, elektriske apparater og udluftningsanlæg og ved at installere solbeskyttelse råder over et enormt og omkostningseffektivt CO2-reduktionspotentiale,

| AT. | der henviser til, at lavenergihuse er attraktive, moderne og omkostningseffektive, |
| --- | --- |

AT.

der henviser til, at lavenergihuse er attraktive, moderne og omkostningseffektive,

| AU. | der henviser til, at frakobling af væksten inden for energiforbruget fra den almindelige økonomiske vækst ved at investere i energieffektivitet på alle samfundsområder er et centralt mål for EU, |
| --- | --- |

AU.

der henviser til, at frakobling af væksten inden for energiforbruget fra den almindelige økonomiske vækst ved at investere i energieffektivitet på alle samfundsområder er et centralt mål for EU,

| AV. | der henviser til, at det er ligeså nødvendigt at udvikle finansielle instrumenter og afsætte de nødvendige budgetmidler til forbedring af energieffektiviteten samt løbende at kontrollere og tilpasse effektivitetsstandarderne for elektriske og elektroniske apparater til markedsudviklingen som at udvide disse standarder til stort industrielt maskineri samt overveje at gøre det obligatorisk for apparater at have en slukningsfunktion, |
| --- | --- |

AV.

der henviser til, at det er ligeså nødvendigt at udvikle finansielle instrumenter og afsætte de nødvendige budgetmidler til forbedring af energieffektiviteten samt løbende at kontrollere og tilpasse effektivitetsstandarderne for elektriske og elektroniske apparater til markedsudviklingen som at udvide disse standarder til stort industrielt maskineri samt overveje at gøre det obligatorisk for apparater at have en slukningsfunktion,

Mobilitet og logistik

| AW. | der henviser til, at frakoblingen af væksten inden for transport fra den almindelige økonomiske vækst er et af de centrale mål med EU's transportpolitik, men at efterspørgslen efter transporttjenesteydelser til trods for dette alligevel er vokset kraftigere end bruttonationalproduktet, og at den allerede høje andel af transportemissioner i EU derfor fortsat vokser, |
| --- | --- |

AW.

der henviser til, at frakoblingen af væksten inden for transport fra den almindelige økonomiske vækst er et af de centrale mål med EU's transportpolitik, men at efterspørgslen efter transporttjenesteydelser til trods for dette alligevel er vokset kraftigere end bruttonationalproduktet, og at den allerede høje andel af transportemissioner i EU derfor fortsat vokser,

| AX. | der henviser til, at ca. en tredjedel af EU's energiforbrug på nuværende tidspunkt går til transport, og at transportsektoren næsten fuldstændigt (97 %) er afhængig af oliebaserede brændstoffer, |
| --- | --- |

AX.

der henviser til, at ca. en tredjedel af EU's energiforbrug på nuværende tidspunkt går til transport, og at transportsektoren næsten fuldstændigt (97 %) er afhængig af oliebaserede brændstoffer,

| AY. | der henviser til, at EU's drivhusgasemissioner i tidsrummet fra 1990 til 2005 ville være faldet med 14 % i stedet for 7,9 %, hvis transportsektoren havde opnået de samme emissionsreduktioner som andre sektorer, |
| --- | --- |

AY.

der henviser til, at EU's drivhusgasemissioner i tidsrummet fra 1990 til 2005 ville være faldet med 14 % i stedet for 7,9 %, hvis transportsektoren havde opnået de samme emissionsreduktioner som andre sektorer,

| AZ. | der henviser til, at 80 % af den europæiske befolkning lever i byområder, hvor 40 % af alle emissioner fra transport produceres, og hvor trafikpropper, der ligeledes hovedsagelig er koncentreret i byområder, koster EU ca. 1 % af BNP, |
| --- | --- |

AZ.

der henviser til, at 80 % af den europæiske befolkning lever i byområder, hvor 40 % af alle emissioner fra transport produceres, og hvor trafikpropper, der ligeledes hovedsagelig er koncentreret i byområder, koster EU ca. 1 % af BNP,

| BA. | der henviser til, at mobiliteten i byområder på den ene side er direkte forbundet med den individuelle livskvalitet, men at netop den individuelle transport i byerne bidrager betragteligt til drivhusgasemissioner og andre miljøproblemer såsom luftforurening og støj og derfor i stedet for at fremme mange borgeres livskvalitet i vidt omfang nedsætter den ved at udsætte dem for sundhedsskadelige virkninger, |
| --- | --- |

BA.

der henviser til, at mobiliteten i byområder på den ene side er direkte forbundet med den individuelle livskvalitet, men at netop den individuelle transport i byerne bidrager betragteligt til drivhusgasemissioner og andre miljøproblemer såsom luftforurening og støj og derfor i stedet for at fremme mange borgeres livskvalitet i vidt omfang nedsætter den ved at udsætte dem for sundhedsskadelige virkninger,

| BB. | der henviser til, at halvdelen af alle køreture tilbagelagt af EU-borgerne er kortere end 5 km, |
| --- | --- |

BB.

der henviser til, at halvdelen af alle køreture tilbagelagt af EU-borgerne er kortere end 5 km,

| BC. | der henviser til, at 60 % af al bilkørsel og 90 % af al togkørsel som led i den daglige regional- og pendlertrafik strækker sig over en afstand på højst 30 km, |
| --- | --- |

BC.

der henviser til, at 60 % af al bilkørsel og 90 % af al togkørsel som led i den daglige regional- og pendlertrafik strækker sig over en afstand på højst 30 km,

| BD. | der henviser til, at godstransport ad jernbane og ad vandvejen er faldet mellem 2001 og 2006 (fra 18,6 % til 17,7 %, hhv. fra 6,5 % til 5,6 %), mens vejtransporten er steget (fra 74,9 % til 76,7 %), |
| --- | --- |

BD.

der henviser til, at godstransport ad jernbane og ad vandvejen er faldet mellem 2001 og 2006 (fra 18,6 % til 17,7 %, hhv. fra 6,5 % til 5,6 %), mens vejtransporten er steget (fra 74,9 % til 76,7 %),

| BE. | der henviser til, at passagerbefordring og godstransport ad vandvejen er en af de mest energieffektive transportformer, og at den andel af godstransporten, der i EU foregår ad vandvejen, ligger på ca. 40 %, |
| --- | --- |

BE.

der henviser til, at passagerbefordring og godstransport ad vandvejen er en af de mest energieffektive transportformer, og at den andel af godstransporten, der i EU foregår ad vandvejen, ligger på ca. 40 %,

| BF. | der henviser til, at energiforbruget i forbindelse med skibstransporten ad indre vandveje pr. ton gods og kilometer udgør en sjettedel af energiforbruget ved vejtransport og halvdelen af energiforbruget ved jernbanetransport, |
| --- | --- |

BF.

der henviser til, at energiforbruget i forbindelse med skibstransporten ad indre vandveje pr. ton gods og kilometer udgør en sjettedel af energiforbruget ved vejtransport og halvdelen af energiforbruget ved jernbanetransport,

| BG. | der henviser til, at medlemsstaterne ikke har anvendt programmer såsom Marco Polo og NAIADES tilstrækkeligt til at omlægge transporten af varer til indre vandveje og til søvejen, |
| --- | --- |

BG.

der henviser til, at medlemsstaterne ikke har anvendt programmer såsom Marco Polo og NAIADES tilstrækkeligt til at omlægge transporten af varer til indre vandveje og til søvejen,

| BH. | der henviser til, at handelen på oversøiske ruter er voksende, og tendensen inden for skibsbygning går i retning af større container- og passagerskibe, der forbruger mere råolie og dermed belaster miljøet endnu mere end tidligere, uden at den internationale skibsfart er del af de internationale klimabestræbelser, |
| --- | --- |

BH.

der henviser til, at handelen på oversøiske ruter er voksende, og tendensen inden for skibsbygning går i retning af større container- og passagerskibe, der forbruger mere råolie og dermed belaster miljøet endnu mere end tidligere, uden at den internationale skibsfart er del af de internationale klimabestræbelser,

| BI. | der henviser til, at den gradvise liberalisering og deregulering af luftfartssektoren, der er foregået i det sidste årti, på den ene side har været en væsentlig forudsætning for en dynamisk udvikling af den europæiske flytransport, og at passagerflyvninger inden for EU mellem 1995 og 2004 er vokset med 49 %, men at kuldioxidemissionerne fra hele denne sektor på den anden side er steget med 79 % mellem 1990 og 2005, |
| --- | --- |

BI.

der henviser til, at den gradvise liberalisering og deregulering af luftfartssektoren, der er foregået i det sidste årti, på den ene side har været en væsentlig forudsætning for en dynamisk udvikling af den europæiske flytransport, og at passagerflyvninger inden for EU mellem 1995 og 2004 er vokset med 49 %, men at kuldioxidemissionerne fra hele denne sektor på den anden side er steget med 79 % mellem 1990 og 2005,

| BJ. | der henviser til, at væksten inden for lufttransportsektoren til trods for tekniske og driftsmæssige forbedringer fortsat forøger sin indvirkning på miljøet, at der hidtil kun har været begrænset debat om bindende emissionsnormer for flymotorer med henblik på at fremme teknologiske forbedringer, og at der endnu ikke foreligger nogen undersøgelser af gennemførelsesmuligheder, |
| --- | --- |

BJ.

der henviser til, at væksten inden for lufttransportsektoren til trods for tekniske og driftsmæssige forbedringer fortsat forøger sin indvirkning på miljøet, at der hidtil kun har været begrænset debat om bindende emissionsnormer for flymotorer med henblik på at fremme teknologiske forbedringer, og at der endnu ikke foreligger nogen undersøgelser af gennemførelsesmuligheder,

| BK. | der henviser til, at Kommissionen og medlemsstaterne har lanceret det fælles teknologiinitiativ Clean Sky samt Single European Sky Management Research (SESAR), det europæiske satellitnavigationssystem (Galileo) og globale miljø- og sikkerhedsovervågningsprogrammer (GMES) samt forskningsprojekter vedrørende intelligente transportsystemer med henblik på at øge energieffektiviteten på transportområdet, |
| --- | --- |

BK.

der henviser til, at Kommissionen og medlemsstaterne har lanceret det fælles teknologiinitiativ Clean Sky samt Single European Sky Management Research (SESAR), det europæiske satellitnavigationssystem (Galileo) og globale miljø- og sikkerhedsovervågningsprogrammer (GMES) samt forskningsprojekter vedrørende intelligente transportsystemer med henblik på at øge energieffektiviteten på transportområdet,

| BL. | der henviser til, at lufttraffiken foruden kuldioxid også udleder kvælstofoxid, vanddamp, sulfat- og sodpartikler i atmosfæren, hvilket ifølge vurderinger fra det mellemstatslige panel for klimaændringer (IPCC) forstærker virkningerne af lufttransportsektorens emissioner med en faktor to til fire, uden at der i denne vurdering tages hensyn til den indvirkning, som dette desuden har på cirrusskydannelsen, |
| --- | --- |

BL.

der henviser til, at lufttraffiken foruden kuldioxid også udleder kvælstofoxid, vanddamp, sulfat- og sodpartikler i atmosfæren, hvilket ifølge vurderinger fra det mellemstatslige panel for klimaændringer (IPCC) forstærker virkningerne af lufttransportsektorens emissioner med en faktor to til fire, uden at der i denne vurdering tages hensyn til den indvirkning, som dette desuden har på cirrusskydannelsen,

| BM. | der henviser til, at indbyggerne og økonomierne i regionerne i den yderste periferi er yderst afhængige af lufttransport med hensyn til deres mobilitet og udvikling, |
| --- | --- |

BM.

der henviser til, at indbyggerne og økonomierne i regionerne i den yderste periferi er yderst afhængige af lufttransport med hensyn til deres mobilitet og udvikling,

| BN. | der henviser til, at det bør understreges, at transportrelaterede emissioner på lang sigt reduceres mest effektivt ved at mindske væksten inden for transport som helhed ved at gøre offentlig transport til et mere tiltrækkende alternativ til personbiler, øge jernbanetransport samt sikre, at der i forbindelse med by- og infrastrukturplanlægning tages højde for det nødvendige behov for at reducere anvendelsen af personbiler, |
| --- | --- |

BN.

der henviser til, at det bør understreges, at transportrelaterede emissioner på lang sigt reduceres mest effektivt ved at mindske væksten inden for transport som helhed ved at gøre offentlig transport til et mere tiltrækkende alternativ til personbiler, øge jernbanetransport samt sikre, at der i forbindelse med by- og infrastrukturplanlægning tages højde for det nødvendige behov for at reducere anvendelsen af personbiler,

Turisme og kulturarv

| BO. | der henviser til, at en tiendedel af alle verdenskulturmindesmærker eller verdenskulturlandskaber ifølge en undersøgelse foretaget af UNESCO's centrum for verdenskulturarv er i fare på grund af følger af klimaændringer, |
| --- | --- |

BO.

der henviser til, at en tiendedel af alle verdenskulturmindesmærker eller verdenskulturlandskaber ifølge en undersøgelse foretaget af UNESCO's centrum for verdenskulturarv er i fare på grund af følger af klimaændringer,

| BP. | der henviser til, at Europa ifølge FN's Verdensturismeorganisation er den vigtigste turismeregion i verden, og at 55 % af alle turistrejser i 2006 gik til Europa, |
| --- | --- |

BP.

der henviser til, at Europa ifølge FN's Verdensturismeorganisation er den vigtigste turismeregion i verden, og at 55 % af alle turistrejser i 2006 gik til Europa,

| BQ. | der henviser til, at klimaændringer kan bevirke ændringer i turiststrømmene, og at disse ændringer vil kunne betyde væsentlige økonomiske tab for de berørte ferieregioner, |
| --- | --- |

BQ.

der henviser til, at klimaændringer kan bevirke ændringer i turiststrømmene, og at disse ændringer vil kunne betyde væsentlige økonomiske tab for de berørte ferieregioner,

Emissioner fra industrien

| BR. | der henviser til, at Den Europæiske Unions emissionshandelssystem er et enestående instrument med henblik på at opnå emissionsreduktioner med størst mulig effektivitet, og at det fungerer som et eksempel for tilsvarende systemer, hvis kompatibilitet dog bør sikres, |
| --- | --- |

BR.

der henviser til, at Den Europæiske Unions emissionshandelssystem er et enestående instrument med henblik på at opnå emissionsreduktioner med størst mulig effektivitet, og at det fungerer som et eksempel for tilsvarende systemer, hvis kompatibilitet dog bør sikres,

| BS. | der henviser til, at industrisektorerne spiller en central rolle med henblik på at nå de reduktionsmål for drivhusgasemissioner, der er fastsat af Det Europæiske Råd; der henviser til, at industrisektorerne bør opfordres til at reducere deres industrielle drivhusgasemissioner yderligere, men samtidig bevare konkurrenceevnen, |
| --- | --- |

BS.

der henviser til, at industrisektorerne spiller en central rolle med henblik på at nå de reduktionsmål for drivhusgasemissioner, der er fastsat af Det Europæiske Råd; der henviser til, at industrisektorerne bør opfordres til at reducere deres industrielle drivhusgasemissioner yderligere, men samtidig bevare konkurrenceevnen,

| BT. | der henviser til, at ideen med Clean Development Mechanism (CDM) og Joint Implementation (JI), dvs. udbredelse af moderne og effektive teknologier, bør fungere i virkeligheden; der henviser til, at CDM/JI bør begrænses til projekter af høj kvalitet, som tilvejebringer dokumenterede yderligere reduktioner af drivhusgasemissioner, |
| --- | --- |

BT.

der henviser til, at ideen med Clean Development Mechanism (CDM) og Joint Implementation (JI), dvs. udbredelse af moderne og effektive teknologier, bør fungere i virkeligheden; der henviser til, at CDM/JI bør begrænses til projekter af høj kvalitet, som tilvejebringer dokumenterede yderligere reduktioner af drivhusgasemissioner,

Landbrug og husdyravl

| BU. | der henviser til, at ændringer i landbrugspraksis, EU's miljølovgivning samt de nyeste strukturreformer af den fælles landbrugspolitik tager sigte på bæredygtighed og fører følgelig indirekte gennem en bedre udnyttelse af de disponible ressourcer til nedbringelse af emissionerne, |
| --- | --- |

BU.

der henviser til, at ændringer i landbrugspraksis, EU's miljølovgivning samt de nyeste strukturreformer af den fælles landbrugspolitik tager sigte på bæredygtighed og fører følgelig indirekte gennem en bedre udnyttelse af de disponible ressourcer til nedbringelse af emissionerne,

| BV. | der henviser til, at landbruget udleder drivhusgasser, men også bidrager positivt til nedbringelsen af drivhusgasemissioner og også lider direkte under de negative virkninger af klimaændringer, hvilket har forskellige økonomiske og sociale konsekvenser på tværs af alle regioner i Europa, |
| --- | --- |

BV.

der henviser til, at landbruget udleder drivhusgasser, men også bidrager positivt til nedbringelsen af drivhusgasemissioner og også lider direkte under de negative virkninger af klimaændringer, hvilket har forskellige økonomiske og sociale konsekvenser på tværs af alle regioner i Europa,

| BW. | der henviser til, at dyrkningen af foderstoffer til husdyravl bidrager betragteligt til de samlede drivhusgasemissioner fra landbruget, |
| --- | --- |

BW.

der henviser til, at dyrkningen af foderstoffer til husdyravl bidrager betragteligt til de samlede drivhusgasemissioner fra landbruget,

| BX. | der henviser til, at der inden for landbruget hverken foreligger specifikke klimabeskyttelsesmålsætninger - såsom bindende forskrifter om reduktion af emissioner af methan- og nitrogenoxider - eller ordninger med incitamenter med henblik på at udnytte de allerede eksisterende muligheder for at nedbringe emissionerne, |
| --- | --- |

BX.

der henviser til, at der inden for landbruget hverken foreligger specifikke klimabeskyttelsesmålsætninger - såsom bindende forskrifter om reduktion af emissioner af methan- og nitrogenoxider - eller ordninger med incitamenter med henblik på at udnytte de allerede eksisterende muligheder for at nedbringe emissionerne,

| BY. | der henviser til, at opdræt af husdyr på en måde, der er skånsom over for naturen, yder et væsentligt bidrag til miljøet gennem landskabspleje og bevarelse af græsningsarealer og reducerer samtidig energiforbruget og emissioner, |
| --- | --- |

BY.

der henviser til, at opdræt af husdyr på en måde, der er skånsom over for naturen, yder et væsentligt bidrag til miljøet gennem landskabspleje og bevarelse af græsningsarealer og reducerer samtidig energiforbruget og emissioner,

| BZ. | der henviser til, at antallet af husdyr skal tilpasses de disponible arealer, og at bæredygtig græsningspraksis kan bidrage til at forhindre jorderosion på græsningsarealerne, |
| --- | --- |

BZ.

der henviser til, at antallet af husdyr skal tilpasses de disponible arealer, og at bæredygtig græsningspraksis kan bidrage til at forhindre jorderosion på græsningsarealerne,

Skove

| CA. | der henviser til, at skovene har stor værdi for biosfæren, og at de har talrige funktioner i det globale økosystem; der endvidere henviser til at den nuværende økonomiske værdifastsættelse af skovene hverken gør det muligt at tage hensyn til deres økosystem eller deres sociale og samfundsmæssige værdi, |
| --- | --- |

CA.

der henviser til, at skovene har stor værdi for biosfæren, og at de har talrige funktioner i det globale økosystem; der endvidere henviser til at den nuværende økonomiske værdifastsættelse af skovene hverken gør det muligt at tage hensyn til deres økosystem eller deres sociale og samfundsmæssige værdi,

| CB. | der henviser til, at skove har tredimensionelle roller i begrænsningen af klimaændringer: som kulstoflagre gennem bæredygtig anvendelse og beskyttelse af skove, som kulstofdræn gennem plantning af skov og som erstatning for fossile brændstoffer og fossile produkter som en vedvarende råvare, |
| --- | --- |

CB.

der henviser til, at skove har tredimensionelle roller i begrænsningen af klimaændringer: som kulstoflagre gennem bæredygtig anvendelse og beskyttelse af skove, som kulstofdræn gennem plantning af skov og som erstatning for fossile brændstoffer og fossile produkter som en vedvarende råvare,

| CC. | der henviser til, at over 30 % af hele verdens landareal er dækket af skov, og at over to tredjedele af alle arter, der lever på Jorden, findes her, og at ca. 30 % af de årlige drivhusgasemissioner optages af skovene, |
| --- | --- |

CC.

der henviser til, at over 30 % af hele verdens landareal er dækket af skov, og at over to tredjedele af alle arter, der lever på Jorden, findes her, og at ca. 30 % af de årlige drivhusgasemissioner optages af skovene,

| CD. | der henviser til, at skovene på den ene side spiller en væsentlig rolle i forbindelse med begrænsningen af klimaændringer, men at mindst en tredjedel af verdens skove på den anden side er berørt af følgerne af klimaændringer, |
| --- | --- |

CD.

der henviser til, at skovene på den ene side spiller en væsentlig rolle i forbindelse med begrænsningen af klimaændringer, men at mindst en tredjedel af verdens skove på den anden side er berørt af følgerne af klimaændringer,

| CE. | der henviser til, at den store problematik vedrørende udslettelsen af skovene ligger i de dermed forbundne socioøkonomiske faktorer såsom fattigdom og underudvikling, svage politiske institutioner og manglende overholdelse af retsstatsprincipperne samt uretfærdige ejendomsforhold og korruption, som blandt andre konsekvenser kan føre til ulovlig træfældning og rydning af skove, |
| --- | --- |

CE.

der henviser til, at den store problematik vedrørende udslettelsen af skovene ligger i de dermed forbundne socioøkonomiske faktorer såsom fattigdom og underudvikling, svage politiske institutioner og manglende overholdelse af retsstatsprincipperne samt uretfærdige ejendomsforhold og korruption, som blandt andre konsekvenser kan føre til ulovlig træfældning og rydning af skove,

| CF. | der henviser til, at ødelæggelse af skovområder på grund af afskovning, ikke-bæredygtig fældning eller brande, der bl.a. skyldes hedebølger, bidrager væsentligt til CO2-emissioner, |
| --- | --- |

CF.

der henviser til, at ødelæggelse af skovområder på grund af afskovning, ikke-bæredygtig fældning eller brande, der bl.a. skyldes hedebølger, bidrager væsentligt til CO2-emissioner,

| CG. | der henviser til, at der ikke findes strategier og programmer nok til genplantning af skove, som er blevet ryddet, |
| --- | --- |

CG.

der henviser til, at der ikke findes strategier og programmer nok til genplantning af skove, som er blevet ryddet,

| CH. | der henviser til, at sammensætningen af skovplantager i EU ikke afspejler de europæiske naturlige blandede skovområder, der er karakteristiske for Europa, |
| --- | --- |

CH.

der henviser til, at sammensætningen af skovplantager i EU ikke afspejler de europæiske naturlige blandede skovområder, der er karakteristiske for Europa,

Jordbundsbeskyttelse

| CI. | der henviser til, at Europas jordbund hurtigere end nogensinde tidligere udsættes for ubodelige skader, hvis omfang forstærkes gennem klimaændringer, |
| --- | --- |

CI.

der henviser til, at Europas jordbund hurtigere end nogensinde tidligere udsættes for ubodelige skader, hvis omfang forstærkes gennem klimaændringer,

| CJ. | der henviser til, at optøning af permafrostjordbund ændrer jordbundens tilstand på den nordlige halvkugle og desuden slipper betydelige mængder methan ud i atmosfæren, |
| --- | --- |

CJ.

der henviser til, at optøning af permafrostjordbund ændrer jordbundens tilstand på den nordlige halvkugle og desuden slipper betydelige mængder methan ud i atmosfæren,

Vandforvaltning

| CK. | der henviser til, at rådigheden over vandressourcer, forsyning med drikkevand og anden vandforsyning, vandforbrug og spildevandsbehandling hænger nøje sammen med økonomiske og sociale rammebetingelser, |
| --- | --- |

CK.

der henviser til, at rådigheden over vandressourcer, forsyning med drikkevand og anden vandforsyning, vandforbrug og spildevandsbehandling hænger nøje sammen med økonomiske og sociale rammebetingelser,

| CL. | der henviser til, at de regionale forskelle i Europa med hensyn til vandressourcer og forekomsten af oversvømmelser og tørke forstærkes yderligere gennem klimaændringer, |
| --- | --- |

CL.

der henviser til, at de regionale forskelle i Europa med hensyn til vandressourcer og forekomsten af oversvømmelser og tørke forstærkes yderligere gennem klimaændringer,

Fiskeri

| CM. | der henviser til, at fisk og skaldyr er en væsentlig næringskilde, at havet er verdens største kulstoflager og tjener som kilde til biomasse og råstoffer, |
| --- | --- |

CM.

der henviser til, at fisk og skaldyr er en væsentlig næringskilde, at havet er verdens største kulstoflager og tjener som kilde til biomasse og råstoffer,

| CN. | der henviser til, at havenes næringsressourcer allerede udnyttes fuldt ud, |
| --- | --- |

CN.

der henviser til, at havenes næringsressourcer allerede udnyttes fuldt ud,

Affaldshåndtering og ressourceforvaltning

| CO. | der henviser til, at affaldshierarki er et centralt princip i affaldssektoren i begrænsningen af klimaændringer, |
| --- | --- |

CO.

der henviser til, at affaldshierarki er et centralt princip i affaldssektoren i begrænsningen af klimaændringer,

| CP. | der henviser til, at det må anerkendes, at EU's affaldslovgivning sammen med innovationer inden for affaldsbortskaffelse og øget anvendelse af genbrugte produkter har en positiv virkning på miljøet og bidrager til at nedbringe drivhusgasemissionerne fra affaldssektoren, selvom alle muligheder dog endnu ikke udnyttes fuldt ud, |
| --- | --- |

CP.

der henviser til, at det må anerkendes, at EU's affaldslovgivning sammen med innovationer inden for affaldsbortskaffelse og øget anvendelse af genbrugte produkter har en positiv virkning på miljøet og bidrager til at nedbringe drivhusgasemissionerne fra affaldssektoren, selvom alle muligheder dog endnu ikke udnyttes fuldt ud,

| CQ. | der henviser til, at affaldsmængden beklageligvis fortsat vokser til trods for alle bestræbelserne på at nedbringe mængden, |
| --- | --- |

CQ.

der henviser til, at affaldsmængden beklageligvis fortsat vokser til trods for alle bestræbelserne på at nedbringe mængden,

Tilpasningsforanstaltninger

| CR. | der henviser til, at tilpasningsforanstaltninger af enhver art udgør en forsikring med henblik på fremtiden for at mildne skader på grund af tidligere tiders drivhusgasemissioner og den dermed forbundne temperaturstigning, |
| --- | --- |

CR.

der henviser til, at tilpasningsforanstaltninger af enhver art udgør en forsikring med henblik på fremtiden for at mildne skader på grund af tidligere tiders drivhusgasemissioner og den dermed forbundne temperaturstigning,

| CS. | der henviser til, at en ren cost/benefit-analyse i forbindelse med udviklingen af tilpasningsforanstaltningerne ikke er tilstrækkelig til at garantere alle befolkningsgrupper det nødvendige mindstemål af beskyttelse; der henviser til, at de lokale virkninger af klimaændringer med henblik på sådanne foranstaltninger bør undersøges hurtigst muligt, |
| --- | --- |

CS.

der henviser til, at en ren cost/benefit-analyse i forbindelse med udviklingen af tilpasningsforanstaltningerne ikke er tilstrækkelig til at garantere alle befolkningsgrupper det nødvendige mindstemål af beskyttelse; der henviser til, at de lokale virkninger af klimaændringer med henblik på sådanne foranstaltninger bør undersøges hurtigst muligt,

| CT. | der henviser til, at forbruget af naturressourcer ifølge millenniumvurderingen af økosystemerne nu truer to tredjedele af alle økosystemer, skærper sårbarheden over for klimaændringer og øger dermed presset for at udvikle tilpasningsforanstaltninger så hurtigt som muligt, |
| --- | --- |

CT.

der henviser til, at forbruget af naturressourcer ifølge millenniumvurderingen af økosystemerne nu truer to tredjedele af alle økosystemer, skærper sårbarheden over for klimaændringer og øger dermed presset for at udvikle tilpasningsforanstaltninger så hurtigt som muligt,

| CU. | der henviser til, at den fælles rapport fra Miljøagenturet, Det Fælles Forskningscenter og WHO (Verdenssundhedsorganisationen) med titlen »Impacts of Europe's changing climate« gør opmærksom på, at sårbarheden over for klimaændringer varierer meget inden for regioner og sektorer i Europa og rammer bjergområder, kystområder, Middelhavet og Arktis hårdere; der henviser til, at rapporten understreger, at der ud over øgede globale reduktioner af drivhusgasemissioner er behov for proaktive europæiske og nationale tilpasningsforanstaltninger for at begrænse virkningerne, |
| --- | --- |

CU.

der henviser til, at den fælles rapport fra Miljøagenturet, Det Fælles Forskningscenter og WHO (Verdenssundhedsorganisationen) med titlen »Impacts of Europe's changing climate« gør opmærksom på, at sårbarheden over for klimaændringer varierer meget inden for regioner og sektorer i Europa og rammer bjergområder, kystområder, Middelhavet og Arktis hårdere; der henviser til, at rapporten understreger, at der ud over øgede globale reduktioner af drivhusgasemissioner er behov for proaktive europæiske og nationale tilpasningsforanstaltninger for at begrænse virkningerne,

Sundhed

| CV. | der henviser til, at mange sundhedsskadelige følger af klimaændringer ifølge bl.a. WHO kan holdes i skak, hvis man forbereder og styrker sundhedssystemerne, træffer hensigtsmæssige præventive foranstaltninger, navnlig med hensyn til spredningen af tropesygdomme, og fører offentlige informationskampagner, der navnlig henvender sig til sårbare persongrupper som f.eks. gravide, nyfødte, børn og ældre, |
| --- | --- |

CV.

der henviser til, at mange sundhedsskadelige følger af klimaændringer ifølge bl.a. WHO kan holdes i skak, hvis man forbereder og styrker sundhedssystemerne, træffer hensigtsmæssige præventive foranstaltninger, navnlig med hensyn til spredningen af tropesygdomme, og fører offentlige informationskampagner, der navnlig henvender sig til sårbare persongrupper som f.eks. gravide, nyfødte, børn og ældre,

| CW. | der henviser til, at den europæiske handlingsplan for miljø og sundhed for 2004-2010 afgjort er utilstrækkelig til at behandle de miljøårsager, der påvirker sundheden, og særlig de årsager, der skyldes klimaændringer, |
| --- | --- |

CW.

der henviser til, at den europæiske handlingsplan for miljø og sundhed for 2004-2010 afgjort er utilstrækkelig til at behandle de miljøårsager, der påvirker sundheden, og særlig de årsager, der skyldes klimaændringer,

Vækst og beskæftigelse

| CX. | der henviser til, at de klimapolitiske mål, der blev vedtaget på Det Europæiske Råd i marts 2007, teknologisk og økonomisk set er opnåelige og rummer enestående forretningsmuligheder for tusindvis af EU-virksomheder, |
| --- | --- |

CX.

der henviser til, at de klimapolitiske mål, der blev vedtaget på Det Europæiske Råd i marts 2007, teknologisk og økonomisk set er opnåelige og rummer enestående forretningsmuligheder for tusindvis af EU-virksomheder,

| CY. | der henviser til, at mange virksomheder endnu ikke i tilstrækkelig grad har erkendt rækkevidden af de muligheder og risici, der er forbundet med klimaændringer, |
| --- | --- |

CY.

der henviser til, at mange virksomheder endnu ikke i tilstrækkelig grad har erkendt rækkevidden af de muligheder og risici, der er forbundet med klimaændringer,

| CZ. | der henviser til, at en engageret indsats for bekæmpelse af klimaændringer er forenelig med holdbar økonomisk vækst og velstand; der henviser til, at det kan være en effektiv investering med en væsentlig funktion, der modvirker konjunkturnedgang, og indsatsen skal ses som en udfordring, da det ultimative mål med vidtrækkende strukturændringer er udviklingen af en ægte grøn økonomi, |
| --- | --- |

CZ.

der henviser til, at en engageret indsats for bekæmpelse af klimaændringer er forenelig med holdbar økonomisk vækst og velstand; der henviser til, at det kan være en effektiv investering med en væsentlig funktion, der modvirker konjunkturnedgang, og indsatsen skal ses som en udfordring, da det ultimative mål med vidtrækkende strukturændringer er udviklingen af en ægte grøn økonomi,

| DA. | der henviser til, at der snarere inden for visse sektorer end mellem forskellige sektorer vil ske en omfordeling af arbejdspladser, |
| --- | --- |

DA.

der henviser til, at der snarere inden for visse sektorer end mellem forskellige sektorer vil ske en omfordeling af arbejdspladser,

Fremme af teknologisk innovation

| DB. | der henviser til, at emissionshandelen er hjørnestenen i det europæiske klimaændringsprogram med henblik på at opnå mindre drivhusgasemissioner gennem forøgelse af effektiviteten; der henviser til, at emissionshandelen alene imidlertid ikke er tilstrækkelig til at finde vej ud af kulstofblindgyden og revolutionere området for teknologier med nedsat CO2-emission, |
| --- | --- |

DB.

der henviser til, at emissionshandelen er hjørnestenen i det europæiske klimaændringsprogram med henblik på at opnå mindre drivhusgasemissioner gennem forøgelse af effektiviteten; der henviser til, at emissionshandelen alene imidlertid ikke er tilstrækkelig til at finde vej ud af kulstofblindgyden og revolutionere området for teknologier med nedsat CO2-emission,

| DC. | der henviser til, at hvis målene for en begrænsning af klimaændringer skal nås, er der behov for passende finansielle styringsmekanismer, der kan støtte udviklingen og anvendelsen af energieffektive og rene teknologier, |
| --- | --- |

DC.

der henviser til, at hvis målene for en begrænsning af klimaændringer skal nås, er der behov for passende finansielle styringsmekanismer, der kan støtte udviklingen og anvendelsen af energieffektive og rene teknologier,

| DD. | der henviser til, at bæredygtige boliger åbner mulighed for et enormt potentiale for jobskabelse, |
| --- | --- |

DD.

der henviser til, at bæredygtige boliger åbner mulighed for et enormt potentiale for jobskabelse,

| DE. | der henviser til, at en forbedring af effektiviteten alene ikke vil udløse nogen teknologisk revolution men vil nødvendiggøre en integreret strategi på EU-, nationalt og lokalt plan for at fremme forskning og udvikling (F&U) i nye og avancerede teknologier og processer og styrke udnyttelsen af dem, |
| --- | --- |

DE.

der henviser til, at en forbedring af effektiviteten alene ikke vil udløse nogen teknologisk revolution men vil nødvendiggøre en integreret strategi på EU-, nationalt og lokalt plan for at fremme forskning og udvikling (F&U) i nye og avancerede teknologier og processer og styrke udnyttelsen af dem,

| DF. | der henviser til, at CO2-opsamling og -lagring (CCS) i lille målestok allerede finder anvendelse inden for forskellige områder - bl.a. olie- og gasudvinding - men stadig befinder sig i en tidlig fase set som omfattende teknologi, der kan tages i anvendelse til bekæmpelse af klimaændringer, |
| --- | --- |

DF.

der henviser til, at CO2-opsamling og -lagring (CCS) i lille målestok allerede finder anvendelse inden for forskellige områder - bl.a. olie- og gasudvinding - men stadig befinder sig i en tidlig fase set som omfattende teknologi, der kan tages i anvendelse til bekæmpelse af klimaændringer,

| DG. | der henviser til, at omkostningerne og risiciene endnu vejer tungest i forhold til de økonomiske fordele, og at effektiviteten af kraftværker med CCS daler til trods for anvendelse af den nyeste teknologi, |
| --- | --- |

DG.

der henviser til, at omkostningerne og risiciene endnu vejer tungest i forhold til de økonomiske fordele, og at effektiviteten af kraftværker med CCS daler til trods for anvendelse af den nyeste teknologi,

| DH. | der henviser til, at teknologien med CCS som overgangsteknologi på vejen til fjernelse af kulstof fra energisystemet kan bidrage, hvad angår nedbringelsen af CO2-emissionerne fra kraftværker, og vil kunne udgøre et supplement til udvikling af de vedvarende energikilder, men at CCS er en »end of pipe«-teknologi, |
| --- | --- |

DH.

der henviser til, at teknologien med CCS som overgangsteknologi på vejen til fjernelse af kulstof fra energisystemet kan bidrage, hvad angår nedbringelsen af CO2-emissionerne fra kraftværker, og vil kunne udgøre et supplement til udvikling af de vedvarende energikilder, men at CCS er en »end of pipe«-teknologi,

Intelligente computersystemer og informations- og kommunikationsteknologier (ikt)

| DI. | der henviser til, at ikt-sektoren på nuværende tidspunkt tegner sig for 2 % af verdens CO2-emissioner, men at denne sektor ikke kun vil kunne nedbringe sine egne CO2-Emissioner men vil frem for alt også kunne udvikle innovative og mere energieffektive anvendelser på alle økonomiske områder som helhed, |
| --- | --- |

DI.

der henviser til, at ikt-sektoren på nuværende tidspunkt tegner sig for 2 % af verdens CO2-emissioner, men at denne sektor ikke kun vil kunne nedbringe sine egne CO2-Emissioner men vil frem for alt også kunne udvikle innovative og mere energieffektive anvendelser på alle økonomiske områder som helhed,

Finansierings- og budgetspørgsmål

| DJ. | der henviser til, at det nuværende EU-budget ikke er tilstrækkeligt med henblik på at nå klimamålene, eftersom den politiske prioritet vedrørende bekæmpelsen af klimaændringerne endnu ikke er udrustet med de tilsvarende budgetmidler, |
| --- | --- |

DJ.

der henviser til, at det nuværende EU-budget ikke er tilstrækkeligt med henblik på at nå klimamålene, eftersom den politiske prioritet vedrørende bekæmpelsen af klimaændringerne endnu ikke er udrustet med de tilsvarende budgetmidler,

| DK. | der henviser til, at der i den kommende finansieringsramme skal afsættes budgetmidler til bekæmpelse af klimaændringer og udvikling af en europæisk tilpasningspolitik for at have rådighed over et tilstrækkeligt EU-»klimaændringsbudget« til den næste budgetperiode efter 2013, |
| --- | --- |

DK.

der henviser til, at der i den kommende finansieringsramme skal afsættes budgetmidler til bekæmpelse af klimaændringer og udvikling af en europæisk tilpasningspolitik for at have rådighed over et tilstrækkeligt EU-»klimaændringsbudget« til den næste budgetperiode efter 2013,

| DL. | der henviser til, at der skal tages hensyn til bekæmpelse af klimaændringer i alle EU-politikker; der henviser til, at EU følgelig ikke længere blot kan omfordele eksisterende ressourcer, men bør fremme skabelsen af nye ressourcer til finansiering af de tværsektorielle aspekter af bekæmpelsen af klimaændringer, |
| --- | --- |

DL.

der henviser til, at der skal tages hensyn til bekæmpelse af klimaændringer i alle EU-politikker; der henviser til, at EU følgelig ikke længere blot kan omfordele eksisterende ressourcer, men bør fremme skabelsen af nye ressourcer til finansiering af de tværsektorielle aspekter af bekæmpelsen af klimaændringer,

Uddannelse, erhvervsuddannelse, rapportering, mærkning og bevidstgørelse

| DM. | der henviser til, at de økonomiske og samfundspolitiske foranstaltninger til bekæmpelse af klimaændringer indleder en kulturel omdannelse, som vil ændre på indgroede vaner og levevis, men at det dog ikke er muligt på alle områder i samfundet at gennemføre et virkelig bæredygtigt forbrug og anvendelse af råstoffer uden nytænkning og ændringer i adfærd, og at der i dette øjemed skal skabes nye forbrugsmønstre og livsstil, |
| --- | --- |

DM.

der henviser til, at de økonomiske og samfundspolitiske foranstaltninger til bekæmpelse af klimaændringer indleder en kulturel omdannelse, som vil ændre på indgroede vaner og levevis, men at det dog ikke er muligt på alle områder i samfundet at gennemføre et virkelig bæredygtigt forbrug og anvendelse af råstoffer uden nytænkning og ændringer i adfærd, og at der i dette øjemed skal skabes nye forbrugsmønstre og livsstil,

| DN. | der henviser til, at klimaændring vil udløse et nyt teknologisk moderniseringsfremstød, hvis økonomiske muligheder kun kan udnyttes, hvis der er tilstrækkelig mange kvalificerede fagkyndige til rådighed på arbejdsmarkedet, |
| --- | --- |

DN.

der henviser til, at klimaændring vil udløse et nyt teknologisk moderniseringsfremstød, hvis økonomiske muligheder kun kan udnyttes, hvis der er tilstrækkelig mange kvalificerede fagkyndige til rådighed på arbejdsmarkedet,

| DO. | der henviser til, at den særlige eurobarometerundersøgelse (nr. 300) entydigt viser, at et stort flertal af de adspurgte betragter klimaændringerne som et meget alvorligt problem, men at mange adspurgte dog klager over mangel på information, og at personlige initiativer til at imødegå klimaændringer begrænser sig til enkle foranstaltninger som affaldsseparation eller mindre forbrug af vand og energi, som ikke kræver nogen væsentlig omlægning af dagliglivet, |
| --- | --- |

DO.

der henviser til, at den særlige eurobarometerundersøgelse (nr. 300) entydigt viser, at et stort flertal af de adspurgte betragter klimaændringerne som et meget alvorligt problem, men at mange adspurgte dog klager over mangel på information, og at personlige initiativer til at imødegå klimaændringer begrænser sig til enkle foranstaltninger som affaldsseparation eller mindre forbrug af vand og energi, som ikke kræver nogen væsentlig omlægning af dagliglivet,

| DP. | der henviser til, at de oplysninger, der skal til for at analysere egne mobilitetsvaner, f.eks. hvad angår benyttelse af privat bil og alternative transportformer (gang, cykel eller offentlig transport), er til rådighed, |
| --- | --- |

DP.

der henviser til, at de oplysninger, der skal til for at analysere egne mobilitetsvaner, f.eks. hvad angår benyttelse af privat bil og alternative transportformer (gang, cykel eller offentlig transport), er til rådighed,

| DQ. | der henviser til, at EU's klimabeskyttelseskrav og -bestemmelser hjælper de lokale og kommunale beslutningstagere med at forbedre livskvaliteten i mange byer i Den Europæiske Union, og at lokale initiativer i bymæssige regioner bidrager afgørende til at nedbringe kuldioxidemissionerne i Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

DQ.

der henviser til, at EU's klimabeskyttelseskrav og -bestemmelser hjælper de lokale og kommunale beslutningstagere med at forbedre livskvaliteten i mange byer i Den Europæiske Union, og at lokale initiativer i bymæssige regioner bidrager afgørende til at nedbringe kuldioxidemissionerne i Den Europæiske Union,

| DR. | der henviser til, at det ikke alene er detailhandelens opgave at bidrage til en alternativ købeadfærd hos kunderne, men at denne del af erhvervslivet som helhed kan foregå med eksempler på bæredygtighed og ressourceeffektivitet gennem virksomhedsmodeller og produktionsprocesser ved at lade de ansatte være en del af indsatsen til fremme af klimabevidsthed, |
| --- | --- |

DR.

der henviser til, at det ikke alene er detailhandelens opgave at bidrage til en alternativ købeadfærd hos kunderne, men at denne del af erhvervslivet som helhed kan foregå med eksempler på bæredygtighed og ressourceeffektivitet gennem virksomhedsmodeller og produktionsprocesser ved at lade de ansatte være en del af indsatsen til fremme af klimabevidsthed,

| DS. | der henviser til, at der i vidt omfang mangler forbrugeroplysning om klimavirkningerne af landbrugsprodukter, men at målrettede informationskampagner kan påvirke forbrugernes købeadfærd, og at dette også kan bidrage til at nå sundhedspolitiske mål, |
| --- | --- |

DS.

der henviser til, at der i vidt omfang mangler forbrugeroplysning om klimavirkningerne af landbrugsprodukter, men at målrettede informationskampagner kan påvirke forbrugernes købeadfærd, og at dette også kan bidrage til at nå sundhedspolitiske mål,

| DT. | der henviser til, at problemet med klimaændringer ikke kan løses uden i vidt omfang at inddrage den lokale befolkning i alle dele af verden; der henviser til, at en af de væsentlige opgaver derfor bliver på enhver mulig måde at give dem de oplysninger, de har brug for, hvis de skal hjælpe med at løse problemerne, og også til at beskytte sig selv, når der opstår tilpasningsproblemer, hvilket der uundgåeligt vil gøre, |
| --- | --- |

DT.

der henviser til, at problemet med klimaændringer ikke kan løses uden i vidt omfang at inddrage den lokale befolkning i alle dele af verden; der henviser til, at en af de væsentlige opgaver derfor bliver på enhver mulig måde at give dem de oplysninger, de har brug for, hvis de skal hjælpe med at løse problemerne, og også til at beskytte sig selv, når der opstår tilpasningsproblemer, hvilket der uundgåeligt vil gøre,

2050 - Fremtiden begynder i dag

| DU. | der henviser til, at verdensbefolkningens ressourcebehov allerede i dag overstiger jordens naturlige regenerationsevne med en fjerdedel, hvilket således fratager de kommende generationer deres livsgrundlag, |
| --- | --- |

DU.

der henviser til, at verdensbefolkningens ressourcebehov allerede i dag overstiger jordens naturlige regenerationsevne med en fjerdedel, hvilket således fratager de kommende generationer deres livsgrundlag,

| DV. | der henviser til, at grundlaget for fremtidige produktionsmåder og forbrugsvaner bliver skabt gennem aktuelle politiske afgørelser som kræver fjernsynethed og politisk lederskab, men at en mere bæredygtig levevis ikke vil være mulig uden bidrag fra økonomi, videnskab, medier, et organiseret civilsamfund og borgerne, |
| --- | --- |

DV.

der henviser til, at grundlaget for fremtidige produktionsmåder og forbrugsvaner bliver skabt gennem aktuelle politiske afgørelser som kræver fjernsynethed og politisk lederskab, men at en mere bæredygtig levevis ikke vil være mulig uden bidrag fra økonomi, videnskab, medier, et organiseret civilsamfund og borgerne,

| DW. | der henviser til, at klimaændringer er et globalt miljøproblem, hvis årsager er af strukturel art, |
| --- | --- |

DW.

der henviser til, at klimaændringer er et globalt miljøproblem, hvis årsager er af strukturel art,

Politiske hovedprincipper

| 1. | minder om sin ovennævnte beslutning af 21. maj 2008 og navnlig om, at alle bestræbelser på at begrænse emissionerne bør sigte mod at begrænse den globale temperaturstigning til et godt stykke under målet på 2° C, eftersom en opvarmning i denne størrelsesorden allerede ville få omfattende følger for vort samfund og den enkeltes levevis og ligeledes medføre betydelige ændringer i økosystemer og vandressourcer; er dybt bekymret over, at de negative virkninger af klimaændringerne er både hurtigere og alvorligere end hidtil antaget, således som det fremgår af mange nye videnskabelige rapporter; opfordrer derfor Kommissionen til nøje at overvåge og analysere de seneste videnskabelige resultater, navnlig med henblik på at vurdere, om EU's mål på 2° C stadig er nok til at opfylde målsætningen om at undgå farlige klimaændringer; |
| --- | --- |

1.

minder om sin ovennævnte beslutning af 21. maj 2008 og navnlig om, at alle bestræbelser på at begrænse emissionerne bør sigte mod at begrænse den globale temperaturstigning til et godt stykke under målet på 2° C, eftersom en opvarmning i denne størrelsesorden allerede ville få omfattende følger for vort samfund og den enkeltes levevis og ligeledes medføre betydelige ændringer i økosystemer og vandressourcer; er dybt bekymret over, at de negative virkninger af klimaændringerne er både hurtigere og alvorligere end hidtil antaget, således som det fremgår af mange nye videnskabelige rapporter; opfordrer derfor Kommissionen til nøje at overvåge og analysere de seneste videnskabelige resultater, navnlig med henblik på at vurdere, om EU's mål på 2° C stadig er nok til at opfylde målsætningen om at undgå farlige klimaændringer;

| 2. | understreger, at det er på høje tid, at man - ved at følge en horisontal fremgangsmåde - integrerer global opvarmning klimaændringer som nye rammebetingelser på alle områder og politiske sammenhænge og i forbindelse med EU-lovgivningen tager hensyn til årsagerne og følgerne af den globale opvarmning og klimaændringerne; |
| --- | --- |

2.

understreger, at det er på høje tid, at man - ved at følge en horisontal fremgangsmåde - integrerer global opvarmning klimaændringer som nye rammebetingelser på alle områder og politiske sammenhænge og i forbindelse med EU-lovgivningen tager hensyn til årsagerne og følgerne af den globale opvarmning og klimaændringerne;

| 3. | erindrer især om de nødvendige målsætninger i bekæmpelsen af klimaændringer og understreger i overensstemmelse med henstillingerne fra IPCC's fjerde vurderingsrapport (AR4) og som anført i Bali-køreplanen betydningen af at fastsætte et mål på mellemlang sigt for EU og de øvrige industrilande som gruppe betragtet på en reduktion af drivhusgasemissionerne på 25 %-40 % senest i 2020 samt et langsigtet mål på en reduktion på mindst 80 % inden 2050 sammenlignet med 1990, idet fokus fastholdes på at begrænse stigningen i den globale gennemsnitstemperatur på 2° C i forhold til det førindustrielle niveau og dermed opnå en sandsynlighed på 50 % for at nå dette mål; |
| --- | --- |

3.

erindrer især om de nødvendige målsætninger i bekæmpelsen af klimaændringer og understreger i overensstemmelse med henstillingerne fra IPCC's fjerde vurderingsrapport (AR4) og som anført i Bali-køreplanen betydningen af at fastsætte et mål på mellemlang sigt for EU og de øvrige industrilande som gruppe betragtet på en reduktion af drivhusgasemissionerne på 25 %-40 % senest i 2020 samt et langsigtet mål på en reduktion på mindst 80 % inden 2050 sammenlignet med 1990, idet fokus fastholdes på at begrænse stigningen i den globale gennemsnitstemperatur på 2° C i forhold til det førindustrielle niveau og dermed opnå en sandsynlighed på 50 % for at nå dette mål;

| 4. | understreger, at et lands indvirkning på klimaet ikke er begrænset til dets fysiske emissioner; opfordrer indtrængende EU til inden for EU og i forbindelse med internationale forhandlinger snarest muligt at tage skridt til at udarbejde regnskabsprincipper, som også omfatter de fulde virkninger af forbrug, herunder virkningerne af international luftfart; |
| --- | --- |

4.

understreger, at et lands indvirkning på klimaet ikke er begrænset til dets fysiske emissioner; opfordrer indtrængende EU til inden for EU og i forbindelse med internationale forhandlinger snarest muligt at tage skridt til at udarbejde regnskabsprincipper, som også omfatter de fulde virkninger af forbrug, herunder virkningerne af international luftfart;

| 5. | opfordrer Kommissionen til at overveje CO2-fodaftrykkene fra fremtidige europæiske politikinitiativer med henblik på at sikre, at de mål for klimaændringer, der fastsættes i EU, bliver opfyldt, samtidig med at man sikrer et højt beskyttelsesniveau for miljøet og folkesundheden; |
| --- | --- |

5.

opfordrer Kommissionen til at overveje CO2-fodaftrykkene fra fremtidige europæiske politikinitiativer med henblik på at sikre, at de mål for klimaændringer, der fastsættes i EU, bliver opfyldt, samtidig med at man sikrer et højt beskyttelsesniveau for miljøet og folkesundheden;

| 6. | understreger de politiske foranstaltninger med henblik på bekæmpelse af klimaændringer, der gentagne gange er blevet foreslået af Europa-Parlamentet, og samarbejdet på internationalt plan, herunder de multilaterale regionale aftaler, samt på EU- og medlemsstatsplan; |
| --- | --- |

6.

understreger de politiske foranstaltninger med henblik på bekæmpelse af klimaændringer, der gentagne gange er blevet foreslået af Europa-Parlamentet, og samarbejdet på internationalt plan, herunder de multilaterale regionale aftaler, samt på EU- og medlemsstatsplan;

| 7. | glæder sig over, at EU har vedtaget en lovgivningspakke (»klima- og energipakken«), der kræver en ensidig reduktion på 20 % af EU's drivhusgasemissioner, indfører en procedure til intensivering af bestræbelserne på at opnå en reduktion på 30 % i overensstemmelse med forpligtelser i henhold til den kommende internationale aftale og øger vedvarende energiformers andel af EU's energiforsyning til 20 % senest i 2020, og opfordrer EU-medlemsstaterne til at gennemføre disse lovgivningsmæssige foranstaltninger gnidningsløst og hurtigt; opfordrer Kommissionen til nøje at overvåge gennemførelsen af klima- og energipakken; |
| --- | --- |

7.

glæder sig over, at EU har vedtaget en lovgivningspakke (»klima- og energipakken«), der kræver en ensidig reduktion på 20 % af EU's drivhusgasemissioner, indfører en procedure til intensivering af bestræbelserne på at opnå en reduktion på 30 % i overensstemmelse med forpligtelser i henhold til den kommende internationale aftale og øger vedvarende energiformers andel af EU's energiforsyning til 20 % senest i 2020, og opfordrer EU-medlemsstaterne til at gennemføre disse lovgivningsmæssige foranstaltninger gnidningsløst og hurtigt; opfordrer Kommissionen til nøje at overvåge gennemførelsen af klima- og energipakken;

| 8. | finder, at visse af de principper, der blev vedtaget i klima- og energipakken, også er nyttige ved indgåelse af internationale aftaler, navnlig de bindende lineære stier for industrilandenes forpligtelser, differentiering på grundlag af de i 2005 fastslåede emissioner og en årlig faktor for nedbringelse; |
| --- | --- |

8.

finder, at visse af de principper, der blev vedtaget i klima- og energipakken, også er nyttige ved indgåelse af internationale aftaler, navnlig de bindende lineære stier for industrilandenes forpligtelser, differentiering på grundlag af de i 2005 fastslåede emissioner og en årlig faktor for nedbringelse;

| 9. | føler sig forpligtet af Den Europæiske Unions førende rolle i de internationale forhandlinger inden for rammerne af UNFCCC på COP- og MOP-plan samt i andre internationale fora, f.eks. WTO, Verdensbanken og IMF; understreger endvidere til det tvingende behov for at opfylde Kyoto-protokollens mål for EU og dets medlemsstater med henblik på at udøve denne førende rolle på troværdig vis; |
| --- | --- |

9.

føler sig forpligtet af Den Europæiske Unions førende rolle i de internationale forhandlinger inden for rammerne af UNFCCC på COP- og MOP-plan samt i andre internationale fora, f.eks. WTO, Verdensbanken og IMF; understreger endvidere til det tvingende behov for at opfylde Kyoto-protokollens mål for EU og dets medlemsstater med henblik på at udøve denne førende rolle på troværdig vis;

| 10. | deler den opfattelse, at udvikling, anvendelse og eksport af moderne miljøteknologier samtidig yder et bidrag til opfyldelse af Lissabonstrategien og EUs Kyotomål samt yderligere klimabeskyttelsesmål, og understreger, at Lissabonstrategien og klima- og energipakken integreres fuldt ud med henblik på at nå de ambitiøse miljøbeskyttelsesmål og økonomisk vækst; |
| --- | --- |

10.

deler den opfattelse, at udvikling, anvendelse og eksport af moderne miljøteknologier samtidig yder et bidrag til opfyldelse af Lissabonstrategien og EUs Kyotomål samt yderligere klimabeskyttelsesmål, og understreger, at Lissabonstrategien og klima- og energipakken integreres fuldt ud med henblik på at nå de ambitiøse miljøbeskyttelsesmål og økonomisk vækst;

| 11. | opfordrer indtrængende Kommissionen og EU-medlemsstaterne til at støtte FN's krav om en grøn »New Deal«; slår til lyd for, at det på baggrund af finanskrisen sikres, at de investeringer, der har til formål at øge den økonomiske vækst, gør dette på en bæredygtig måde, særlig ved at fremme grønne teknologier, som på én gang vil forbedre Europas konkurrenceevne fremover og sikre arbejdspladser; |
| --- | --- |

11.

opfordrer indtrængende Kommissionen og EU-medlemsstaterne til at støtte FN's krav om en grøn »New Deal«; slår til lyd for, at det på baggrund af finanskrisen sikres, at de investeringer, der har til formål at øge den økonomiske vækst, gør dette på en bæredygtig måde, særlig ved at fremme grønne teknologier, som på én gang vil forbedre Europas konkurrenceevne fremover og sikre arbejdspladser;

| 12. | understreger i denne forbindelse, at bekæmpelse af klimaændringer vil føre til samfundsmæssige forandringer, som vil bidrage til at skabe nye arbejdspladser og industrier, bekæmpe energifattigdom, begrænse afhængigheden af importerede fossile brændstoffer og skabe sociale fordele for borgerne; understreger, at internationalt, regionalt og lokalt samarbejde vil være af afgørende betydning, hvis det skal lykkes at nå dette mål; |
| --- | --- |

12.

understreger i denne forbindelse, at bekæmpelse af klimaændringer vil føre til samfundsmæssige forandringer, som vil bidrage til at skabe nye arbejdspladser og industrier, bekæmpe energifattigdom, begrænse afhængigheden af importerede fossile brændstoffer og skabe sociale fordele for borgerne; understreger, at internationalt, regionalt og lokalt samarbejde vil være af afgørende betydning, hvis det skal lykkes at nå dette mål;

| 13. | er endvidere overbevist om, at det kun vil lykkes at bekæmpe klimaændringer, hvis borgerne fuldt ud inddrages i processen og beskyttes i perioden med overgang til en kulstofneutral økonomi; understreger derfor, at afbødnings- og tilpasningspolitikker vil give EU et skub i retning af en ny model for bæredygtig udvikling, som bør fremme dets sociale særpræg med henblik på at sikre den sociale konsensus; |
| --- | --- |

13.

er endvidere overbevist om, at det kun vil lykkes at bekæmpe klimaændringer, hvis borgerne fuldt ud inddrages i processen og beskyttes i perioden med overgang til en kulstofneutral økonomi; understreger derfor, at afbødnings- og tilpasningspolitikker vil give EU et skub i retning af en ny model for bæredygtig udvikling, som bør fremme dets sociale særpræg med henblik på at sikre den sociale konsensus;

| 14. | understreger nødvendigheden af i første omgang at nå frem til markante effektivitetsforbedringer på alle områder i dagligdagen og i en parallelt løbende proces påbegynde en bæredygtig produktions- og forbrugeradfærd på grundlag af vedvarende energikilder, idet man bevidst skåner ressourcerne; |
| --- | --- |

14.

understreger nødvendigheden af i første omgang at nå frem til markante effektivitetsforbedringer på alle områder i dagligdagen og i en parallelt løbende proces påbegynde en bæredygtig produktions- og forbrugeradfærd på grundlag af vedvarende energikilder, idet man bevidst skåner ressourcerne;

| 15. | understreger i denne forbindelse nødvendigheden af at undersøge og i givet fald tilpasse EU's budget samt nuværende og fremtidige finansieringsinstrumenter med henblik på deres forenelighed med målene for den europæiske klimapolitik; |
| --- | --- |

15.

understreger i denne forbindelse nødvendigheden af at undersøge og i givet fald tilpasse EU's budget samt nuværende og fremtidige finansieringsinstrumenter med henblik på deres forenelighed med målene for den europæiske klimapolitik;

| 16. | påpeger, at en vellykket forsknings- og udviklingspolitik først er mulig, når nye teknologiformer anvendes i praksis i forbindelse med sikret markedsadgang; |
| --- | --- |

16.

påpeger, at en vellykket forsknings- og udviklingspolitik først er mulig, når nye teknologiformer anvendes i praksis i forbindelse med sikret markedsadgang;

| 17. | opfordrer til, at der forskes i de potentielle tendenser til migration forårsaget af klimaet og det deraf følgende pres på lokale tjenester for at opnå et grundlag for langsigtede planlægnings- og risikoforvaltningsprocesser; |
| --- | --- |

17.

opfordrer til, at der forskes i de potentielle tendenser til migration forårsaget af klimaet og det deraf følgende pres på lokale tjenester for at opnå et grundlag for langsigtede planlægnings- og risikoforvaltningsprocesser;

| 18. | understreger, at næsten halvdelen af verdens befolkning er under 25 år, og at de beslutninger om klimapolitik, der træffes i dag, vil få vidtrækkende konsekvenser for den største generation af unge i menneskets historie; |
| --- | --- |

18.

understreger, at næsten halvdelen af verdens befolkning er under 25 år, og at de beslutninger om klimapolitik, der træffes i dag, vil få vidtrækkende konsekvenser for den største generation af unge i menneskets historie;

Den internationale dimension: tiden efter 2012, ekstern klimapolitik og international handel

| 19. | glæder sig over, at COP 14 og COP/MOP 4 i Poznań har vedtaget at gå fra drøftelser over til egentlige forhandlinger med henblik på at indgå en aftale om tiden efter 2012, og at der i denne forbindelse er vedtaget et arbejdsprogram for 2009; glæder sig ligeledes over, at formændene har fået mandat til at foreslå et forhandlingsoplæg, der skal behandles på samlingen i juni 2009; |
| --- | --- |

19.

glæder sig over, at COP 14 og COP/MOP 4 i Poznań har vedtaget at gå fra drøftelser over til egentlige forhandlinger med henblik på at indgå en aftale om tiden efter 2012, og at der i denne forbindelse er vedtaget et arbejdsprogram for 2009; glæder sig ligeledes over, at formændene har fået mandat til at foreslå et forhandlingsoplæg, der skal behandles på samlingen i juni 2009;

| 20. | anmoder indtrængende Kommissionen og de kommende rådsformandskaber om at påtage sig den førende rolle under de internationale forhandlinger om en aftale for tiden efter 2012 og at nå frem til en konklusion inden 2009, således at der er tilstrækkelig tid til at få ratificeret den kommende klimaændringssaftale og undgå »et tomrum« mellem forpligtelsesperioderne; |
| --- | --- |

20.

anmoder indtrængende Kommissionen og de kommende rådsformandskaber om at påtage sig den førende rolle under de internationale forhandlinger om en aftale for tiden efter 2012 og at nå frem til en konklusion inden 2009, således at der er tilstrækkelig tid til at få ratificeret den kommende klimaændringssaftale og undgå »et tomrum« mellem forpligtelsesperioderne;

| 21. | understreger, at den nye klimaaftale i FN-regi bør bygge på princippet om »fælles men differentieret ansvar« idet de industrialiserede lande må gå i spidsen og reducere deres nationale emissioner, mens udviklingslandene i overensstemmelse med Balihandlingsplanen ligeledes må forpligte sig til at træffe afbødningsforanstaltninger med henblik på bæredygtig udvikling, som er tilpasset de enkelte lande, og som på målbar, rapporterbar og verificerbar vis støttes og muliggøres af teknologi, finansiering og kapacitetsopbygning fra industrilandene; |
| --- | --- |

21.

understreger, at den nye klimaaftale i FN-regi bør bygge på princippet om »fælles men differentieret ansvar« idet de industrialiserede lande må gå i spidsen og reducere deres nationale emissioner, mens udviklingslandene i overensstemmelse med Balihandlingsplanen ligeledes må forpligte sig til at træffe afbødningsforanstaltninger med henblik på bæredygtig udvikling, som er tilpasset de enkelte lande, og som på målbar, rapporterbar og verificerbar vis støttes og muliggøres af teknologi, finansiering og kapacitetsopbygning fra industrilandene;

| 22. | opfordrer de industrialiserede parter i UNFCCC, der ikke allerede har foreslået individuelle forpligtelser til at nedbringe drivhusgasemissionerne, til at gøre dette og således bidrage til de samlede bestræbelser for at nå konventionens målsætning; glæder sig over, at udviklingslandene har engageret sig i UNFCCC-processen, og at flere af disse lande har vedtaget uafhængige forpligtelser og politikker; |
| --- | --- |

22.

opfordrer de industrialiserede parter i UNFCCC, der ikke allerede har foreslået individuelle forpligtelser til at nedbringe drivhusgasemissionerne, til at gøre dette og således bidrage til de samlede bestræbelser for at nå konventionens målsætning; glæder sig over, at udviklingslandene har engageret sig i UNFCCC-processen, og at flere af disse lande har vedtaget uafhængige forpligtelser og politikker;

| 23. | opfordrer indtrængende den nye amerikanske regering til at leve op til forventningerne og vedtage national lovgivning for at bidrage til at nedbringe drivhusgasemissionerne, fremme rene teknologier og via et aktivt engagement i internationale forhandlinger udforme en ambitiøs klimapolitik for tiden efter 2012; |
| --- | --- |

23.

opfordrer indtrængende den nye amerikanske regering til at leve op til forventningerne og vedtage national lovgivning for at bidrage til at nedbringe drivhusgasemissionerne, fremme rene teknologier og via et aktivt engagement i internationale forhandlinger udforme en ambitiøs klimapolitik for tiden efter 2012;

| 24. | understreger, at aftalen for tiden efter 2012 skal bringes i overensstemmelse med andre mål på FN's eller EU's politiske dagsorden, såsom bevarelsen af den biologiske mangfoldighed, millenniumudviklingsmålene eller sikkerhedsspørgsmål, så de politiske synergier kan udnyttes; |
| --- | --- |

24.

understreger, at aftalen for tiden efter 2012 skal bringes i overensstemmelse med andre mål på FN's eller EU's politiske dagsorden, såsom bevarelsen af den biologiske mangfoldighed, millenniumudviklingsmålene eller sikkerhedsspørgsmål, så de politiske synergier kan udnyttes;

| 25. | tager til efterretning, at Kommissionen har vedtaget en meddelelse med titlen »Mod en global klimaændringsaftale i København« (KOM(2009)0039) om EU's holdning som optakt til FN's klimakonference i København (COP 15); |
| --- | --- |

25.

tager til efterretning, at Kommissionen har vedtaget en meddelelse med titlen »Mod en global klimaændringsaftale i København« (KOM(2009)0039) om EU's holdning som optakt til FN's klimakonference i København (COP 15);

| 26. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udvikle en udenrigspolitik på klimaområdet og til at blive ved med at sætte EU's klimamål på dagsordenen i EU's og medlemsstaternes diplomatiske repræsentationer; forpligter sig selv, i sin kontakt til parlamentarikere i andre lande, til at blive ved med at sætte fokus på emnet og forsvare EU's klimamål; |
| --- | --- |

26.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udvikle en udenrigspolitik på klimaområdet og til at blive ved med at sætte EU's klimamål på dagsordenen i EU's og medlemsstaternes diplomatiske repræsentationer; forpligter sig selv, i sin kontakt til parlamentarikere i andre lande, til at blive ved med at sætte fokus på emnet og forsvare EU's klimamål;

| 27. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at integrere kravene om emissionsreduktioner og tilpasningsforanstaltninger til følgerne af klimaændringerne i udviklingshjælpeprogrammer og/eller henvise til disse krav i de beslutningsprocesser, der foregår i internationale agenturer for udviklingshjælp, og således inddrage den private sektor, de offentlige institutioner og ikke-statslige organisationer i de berørte lande eller regioner gennem partnerskaber; understreger, at der skal mobiliseres yderligere ressourcer med henblik på at hjælpe udviklingslandene med at tackle udfordringen i forbindelse med klimaændringer, og at nye initiativer i denne forbindelse skal knyttes sammen med UNFCCC-processen og med gennemførelsen af millenniumudviklingsmålene; glæder sig over EU's lancering af en global klimaalliance, der skal støtte tilpasningen til klimaændringer i de fattige udviklingslande, der er mest sårbare over for klimaændringer, og minder i denne forbindelse om sin beslutning af 21. oktober 2008; |
| --- | --- |

27.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at integrere kravene om emissionsreduktioner og tilpasningsforanstaltninger til følgerne af klimaændringerne i udviklingshjælpeprogrammer og/eller henvise til disse krav i de beslutningsprocesser, der foregår i internationale agenturer for udviklingshjælp, og således inddrage den private sektor, de offentlige institutioner og ikke-statslige organisationer i de berørte lande eller regioner gennem partnerskaber; understreger, at der skal mobiliseres yderligere ressourcer med henblik på at hjælpe udviklingslandene med at tackle udfordringen i forbindelse med klimaændringer, og at nye initiativer i denne forbindelse skal knyttes sammen med UNFCCC-processen og med gennemførelsen af millenniumudviklingsmålene; glæder sig over EU's lancering af en global klimaalliance, der skal støtte tilpasningen til klimaændringer i de fattige udviklingslande, der er mest sårbare over for klimaændringer, og minder i denne forbindelse om sin beslutning af 21. oktober 2008;

| 28. | glæder sig over, at COP 14 og COP/MOP 4 har vedtaget at gøre Tilpasningsfonden fuldt funktionsdygtig og således sætte fonden i stand til at finansiere projekter fra 2009, og mener, at dette er et meget vigtigt indledende skridt i retning af at imødekomme udviklingslandenes betænkeligheder hvad angår finansieringen af klimapolitiske foranstaltninger i disse lande; støtter desuden afgørelsen om at opjustere niveauet for investeringer i teknologioverførsel via det strategiske program for teknologioverførsel, der blev vedtaget i Poznań; |
| --- | --- |

28.

glæder sig over, at COP 14 og COP/MOP 4 har vedtaget at gøre Tilpasningsfonden fuldt funktionsdygtig og således sætte fonden i stand til at finansiere projekter fra 2009, og mener, at dette er et meget vigtigt indledende skridt i retning af at imødekomme udviklingslandenes betænkeligheder hvad angår finansieringen af klimapolitiske foranstaltninger i disse lande; støtter desuden afgørelsen om at opjustere niveauet for investeringer i teknologioverførsel via det strategiske program for teknologioverførsel, der blev vedtaget i Poznań;

| 29. | glæder sig over, at der - omend i begrænset omfang - er gjort fremskridt med at løse problemerne vedrørende additionalitet og den geografiske fordeling af CDM, og anmoder EU-medlemsstaterne om i overensstemmelse med, hvad der blev vedtaget i Poznań, fortrinsvis at indkøbe kreditter fra projekter i lande, der huser mindre end ti registrerede CDM-projekter, særlig i de mindst udviklede lande, de små udviklingsøstater og Afrika, og at dække de omkostninger, der er forbundet med at validere disse projekter; |
| --- | --- |

29.

glæder sig over, at der - omend i begrænset omfang - er gjort fremskridt med at løse problemerne vedrørende additionalitet og den geografiske fordeling af CDM, og anmoder EU-medlemsstaterne om i overensstemmelse med, hvad der blev vedtaget i Poznań, fortrinsvis at indkøbe kreditter fra projekter i lande, der huser mindre end ti registrerede CDM-projekter, særlig i de mindst udviklede lande, de små udviklingsøstater og Afrika, og at dække de omkostninger, der er forbundet med at validere disse projekter;

| 30. | henviser i denne forbindelse til supplementaritetsprincippet, der er omhandlet i Kyoto-protokollens artikel 6, 12 og 17 og i Marrakech-aftalerne, og som går ud på, at parterne i videst muligt omfang skal opfylde deres forpligtelse til at nedbringe drivhusgasemissionerne i nationalt regi, inden de drager fordel af eksterne fleksible mekanismer som f.eks. CDM og JI; |
| --- | --- |

30.

henviser i denne forbindelse til supplementaritetsprincippet, der er omhandlet i Kyoto-protokollens artikel 6, 12 og 17 og i Marrakech-aftalerne, og som går ud på, at parterne i videst muligt omfang skal opfylde deres forpligtelse til at nedbringe drivhusgasemissionerne i nationalt regi, inden de drager fordel af eksterne fleksible mekanismer som f.eks. CDM og JI;

| 31. | understreger, at en for udstrakt brug af CDM/JI underminerer Den Europæiske Unions troværdighed i de internationale FN-forhandlinger og dermed dens lederrolle i bekæmpelsen af klimaændringerne; tilskynder medlemsstaterne til at være ansvarlige og til at minimere brugen af CDM/JI og foretage de fleste emissionsreduktioner inden for deres egne lande; |
| --- | --- |

31.

understreger, at en for udstrakt brug af CDM/JI underminerer Den Europæiske Unions troværdighed i de internationale FN-forhandlinger og dermed dens lederrolle i bekæmpelsen af klimaændringerne; tilskynder medlemsstaterne til at være ansvarlige og til at minimere brugen af CDM/JI og foretage de fleste emissionsreduktioner inden for deres egne lande;

| 32. | tilslutter sig henstillingerne fra Den Høje Repræsentant for Den Fælles Udenrigs- og Sikkerhedspolitik og Kommissionen om klimaændringer og international sikkerhed og understreger nødvendigheden af at opbygge et passende multilateralt præventivt EU-klimadiplomati, så klimapolitiske spørgsmål i højere grad integreres i udformningen af de internationale forbindelser i forbindelse med andre faktorer, der vedrører de internationale forbindelser, såsom befolkningstilvækst og klimabetinget migration, bydannelser, energibehov, stigende energipriser samt vand- og fødevareknaphed; |
| --- | --- |

32.

tilslutter sig henstillingerne fra Den Høje Repræsentant for Den Fælles Udenrigs- og Sikkerhedspolitik og Kommissionen om klimaændringer og international sikkerhed og understreger nødvendigheden af at opbygge et passende multilateralt præventivt EU-klimadiplomati, så klimapolitiske spørgsmål i højere grad integreres i udformningen af de internationale forbindelser i forbindelse med andre faktorer, der vedrører de internationale forbindelser, såsom befolkningstilvækst og klimabetinget migration, bydannelser, energibehov, stigende energipriser samt vand- og fødevareknaphed;

| 33. | opfordrer EU og deres medlemsstater til som led i den europæiske sikkerhedsstrategi og den europæiske sikkerheds- og forsvarspolitik, at forebygge, overvåge og træffe foranstaltninger til at tackle virkningerne af klimaændringer og de deraf følgende naturkatastrofer for civilbeskyttelsen og den menneskelige sikkerhed samt eventuelle konflikter som følge af ændringer i vand- og jordforsyning forårsaget af klimaændringer; |
| --- | --- |

33.

opfordrer EU og deres medlemsstater til som led i den europæiske sikkerhedsstrategi og den europæiske sikkerheds- og forsvarspolitik, at forebygge, overvåge og træffe foranstaltninger til at tackle virkningerne af klimaændringer og de deraf følgende naturkatastrofer for civilbeskyttelsen og den menneskelige sikkerhed samt eventuelle konflikter som følge af ændringer i vand- og jordforsyning forårsaget af klimaændringer;

| 34. | opfordrer EU og dets medlemsstater til at styrke deres eksisterende klimapartnerskaber med mållandene blandt udviklingslandene og til at indgå nye partnerskaber, hvis de ikke allerede findes, og yde væsentlig øget finansiel støtte til udvikling og overførsel af teknologi, beskyttelse af immaterielle rettigheder samt institutionel kapacitetsopbygning; |
| --- | --- |

34.

opfordrer EU og dets medlemsstater til at styrke deres eksisterende klimapartnerskaber med mållandene blandt udviklingslandene og til at indgå nye partnerskaber, hvis de ikke allerede findes, og yde væsentlig øget finansiel støtte til udvikling og overførsel af teknologi, beskyttelse af immaterielle rettigheder samt institutionel kapacitetsopbygning;

| 35. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at give energieffektivitet og vedvarende energikilder den højeste prioritet i forbindelse med udviklingssamarbejde; |
| --- | --- |

35.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at give energieffektivitet og vedvarende energikilder den højeste prioritet i forbindelse med udviklingssamarbejde;

| 36. | opfordrer Kommissionen til inden for WTO-forhandlingsrunderne og processen med henblik på tiden efter 2012 at følge handelspolitiske og miljøpolitiske forhandlingsstrategier afstemt efter hinanden for på troværdig vis at formidle de europæiske klimabeskyttelsesmål og de med henblik herpå udviklede instrumenter over for forhandlingspartnerne samt afhjælpe bekymringerne over handelshindringer eller andre ulemper forbundet med handelsforbindelser med tredjelande uden bindende klimabeskyttelsesmål og virkeliggøre princippet om gensidighed af hensyn til den globale bekæmpelse af klimaændringer; |
| --- | --- |

36.

opfordrer Kommissionen til inden for WTO-forhandlingsrunderne og processen med henblik på tiden efter 2012 at følge handelspolitiske og miljøpolitiske forhandlingsstrategier afstemt efter hinanden for på troværdig vis at formidle de europæiske klimabeskyttelsesmål og de med henblik herpå udviklede instrumenter over for forhandlingspartnerne samt afhjælpe bekymringerne over handelshindringer eller andre ulemper forbundet med handelsforbindelser med tredjelande uden bindende klimabeskyttelsesmål og virkeliggøre princippet om gensidighed af hensyn til den globale bekæmpelse af klimaændringer;

| 37. | opfordrer Kommissionen, de fungerende rådsformandskaber samt medlemsstaterne til at indtage en førende rolle i forhandlingsprocessen med henblik på at nå til en aftale for tiden efter 2012 for at sikre, at klimaforhandlingerne lykkes med henblik på at nå målet på 2° C; |
| --- | --- |

37.

opfordrer Kommissionen, de fungerende rådsformandskaber samt medlemsstaterne til at indtage en førende rolle i forhandlingsprocessen med henblik på at nå til en aftale for tiden efter 2012 for at sikre, at klimaforhandlingerne lykkes med henblik på at nå målet på 2° C;

Energi

| 38. | understreger, at Europa har brug for en fremtidsorienteret fælles energipolitik, der er baseret på solidaritet mellem medlemsstaterne med henblik på håndtering af spørgsmål i forbindelse med klimaændringer og konkurenceevnen, både inden for EU og i forbindelserne udadtil, således at der kan garanteres en høj grad af energiforsyningssikkerhed i overensstemmelse med principperne om bæredygtighed, ressourceeffektivitet og klimaneutralitet med det formål at forhindre potentielle afbrydelser i energiforsyningen; |
| --- | --- |

38.

understreger, at Europa har brug for en fremtidsorienteret fælles energipolitik, der er baseret på solidaritet mellem medlemsstaterne med henblik på håndtering af spørgsmål i forbindelse med klimaændringer og konkurenceevnen, både inden for EU og i forbindelserne udadtil, således at der kan garanteres en høj grad af energiforsyningssikkerhed i overensstemmelse med principperne om bæredygtighed, ressourceeffektivitet og klimaneutralitet med det formål at forhindre potentielle afbrydelser i energiforsyningen;

| 39. | opfordrer EU til at oprette et europæisk fællesskab for vedvarende energi for at fremme yderligere forskning og pilotprojekter på dette område samt udviklingen af nettet med henblik på at muliggøre optimal integration af vedvarende energikilder; |
| --- | --- |

39.

opfordrer EU til at oprette et europæisk fællesskab for vedvarende energi for at fremme yderligere forskning og pilotprojekter på dette område samt udviklingen af nettet med henblik på at muliggøre optimal integration af vedvarende energikilder;

| 40. | opfordrer EU og medlemsstaterne til at sikre:






  — | udviklingen af og investeringer i en europæisk energitransmissionsinfrastruktur (herunder det såkaldte superelnet), der er nødvendig for at sikre EU's adgang til flere forskellige energikilder |
| --- | --- | --- |

40.

opfordrer EU og medlemsstaterne til at sikre:

—

udviklingen af og investeringer i en europæisk energitransmissionsinfrastruktur (herunder det såkaldte superelnet), der er nødvendig for at sikre EU's adgang til flere forskellige energikilder

| — | vedvarende forskning og udvikling af pilotprojekter knyttet til ikt-baseret teknologi, decentraliseret produktion og andre nye teknologiske udviklinger; |
| --- | --- |

—

vedvarende forskning og udvikling af pilotprojekter knyttet til ikt-baseret teknologi, decentraliseret produktion og andre nye teknologiske udviklinger;

| 41. | opfordrer EU og dets medlemsstater til at sikre en overgangsfase i energimixen, der påvirkes af politikere og ledes af iværksættere, og hvor brugen af fossile brændstoffer gennem aktiv støtte fra det offentlige i medlemsstaterne og på europæisk plan gradvist suppleres og senere reduceres og erstattes gennem brugen af vedvarende energikilder sammen med det størst mulige samarbejde med andre lande og internationale organisationer; |
| --- | --- |

41.

opfordrer EU og dets medlemsstater til at sikre en overgangsfase i energimixen, der påvirkes af politikere og ledes af iværksættere, og hvor brugen af fossile brændstoffer gennem aktiv støtte fra det offentlige i medlemsstaterne og på europæisk plan gradvist suppleres og senere reduceres og erstattes gennem brugen af vedvarende energikilder sammen med det størst mulige samarbejde med andre lande og internationale organisationer;

| 42. | opfordrer medlemsstaterne til at øge ansvarsfølelsen af ejerskab i regionerne og blandt borgerne, og til at fremme den øgede udnyttelse af lokalt tilgængelige vedvarende energikilder gennem lovgivningsmæssige og skattemæssige tiltag; |
| --- | --- |

42.

opfordrer medlemsstaterne til at øge ansvarsfølelsen af ejerskab i regionerne og blandt borgerne, og til at fremme den øgede udnyttelse af lokalt tilgængelige vedvarende energikilder gennem lovgivningsmæssige og skattemæssige tiltag;

| 43. | opfordrer medlemsstaterne til at motivere elektricitetsudbyderne til de nødvendige moderniseringer af de kraftværker, der drives på fossile brændstoffer, gennem afskrivnings- og skattebegunstigelsesordninger, for på denne måde at opnå betragtelige effektivitetsforbedringer i den konventionelle elproduktion; |
| --- | --- |

43.

opfordrer medlemsstaterne til at motivere elektricitetsudbyderne til de nødvendige moderniseringer af de kraftværker, der drives på fossile brændstoffer, gennem afskrivnings- og skattebegunstigelsesordninger, for på denne måde at opnå betragtelige effektivitetsforbedringer i den konventionelle elproduktion;

| 44. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre netadgangen for decentralt produceret energi, gas og elektricitet, fjerne hindringer for markedsadgang for innovative elektricitetsleverandører på området for vedvarende energikilder samt fremskynde udviklingen af lokal kraftvarmeproduktion og produktion af el, varme og køling og rette sig ind efter målsætninger på mellemlang sigt; |
| --- | --- |

44.

opfordrer medlemsstaterne til at sikre netadgangen for decentralt produceret energi, gas og elektricitet, fjerne hindringer for markedsadgang for innovative elektricitetsleverandører på området for vedvarende energikilder samt fremskynde udviklingen af lokal kraftvarmeproduktion og produktion af el, varme og køling og rette sig ind efter målsætninger på mellemlang sigt;

| 45. | foreslår, at der som et vigtigt led i en europæisk ekstern politik på energiområdet, indgås solenergipartnerskaber med tredjelande i Middelhavsområdet, som i første omgang har til formål at udvinde solenergi og via højspændingskabler at lede den til EU og derefter kan udgøre fundamentet til produktion af elektricitet og brint og dermed omlægning til en økonomi baseret på vedvarende energi; |
| --- | --- |

45.

foreslår, at der som et vigtigt led i en europæisk ekstern politik på energiområdet, indgås solenergipartnerskaber med tredjelande i Middelhavsområdet, som i første omgang har til formål at udvinde solenergi og via højspændingskabler at lede den til EU og derefter kan udgøre fundamentet til produktion af elektricitet og brint og dermed omlægning til en økonomi baseret på vedvarende energi;

| 46. | opfordrer EU, medlemsstaterne og erhvervslivet:






  — | til at investere i infrastruktur, netværker og ledninger til produktion, transport og lagring af elektricitet fra vedvarende energikilder og hydrogen |
| --- | --- | --- |

46.

opfordrer EU, medlemsstaterne og erhvervslivet:

—

til at investere i infrastruktur, netværker og ledninger til produktion, transport og lagring af elektricitet fra vedvarende energikilder og hydrogen

| — | til inden for rammerne af energipartnerskaberne at tilbyde tredjelande programmer til udvikling af de nødvendige institutioner, infrastrukturer samt uddannelsesprogrammer for lokale fagfolk og netadgang til dækning af deres eget behov; |
| --- | --- |

—

til inden for rammerne af energipartnerskaberne at tilbyde tredjelande programmer til udvikling af de nødvendige institutioner, infrastrukturer samt uddannelsesprogrammer for lokale fagfolk og netadgang til dækning af deres eget behov;

| 47. | opfordrer medlemsstaterne til alt efter de lokale eller regionale muligheder at øge andelen af vindkraft, der gennem intensiv udvinding allerede er blevet til en etableret energiudvindingsform, samt vandkraftens og jordvarmens andel i energimixen, og til også ved hjælp af bl.a. europæiske forskningsinitiativer og koordination via ekspertisenetværk fortsat at udnytte det eksisterende udviklingspotentiale; |
| --- | --- |

47.

opfordrer medlemsstaterne til alt efter de lokale eller regionale muligheder at øge andelen af vindkraft, der gennem intensiv udvinding allerede er blevet til en etableret energiudvindingsform, samt vandkraftens og jordvarmens andel i energimixen, og til også ved hjælp af bl.a. europæiske forskningsinitiativer og koordination via ekspertisenetværk fortsat at udnytte det eksisterende udviklingspotentiale;

| 48. | understreger det betragtelige potentiale forbundet med anvendelse af bæredygtigt produceret biomasse til energiproduktion med henblik på at nedsætte drivhusgasemissionerne og slår til lyd for en europæisk strategi for anvendelse af bæredygtigt produceret biomasse til produktion af elektricitet og gas, opvarmning og køling; |
| --- | --- |

48.

understreger det betragtelige potentiale forbundet med anvendelse af bæredygtigt produceret biomasse til energiproduktion med henblik på at nedsætte drivhusgasemissionerne og slår til lyd for en europæisk strategi for anvendelse af bæredygtigt produceret biomasse til produktion af elektricitet og gas, opvarmning og køling;

| 49. | opfordrer Kommissionen til at foretage en omfattende analyse af alle emissioner gennem de individuelle bioenergikilders samlede livscyklus med henblik på at fastslå, hvilken rolle biomasse fra rester og specielle afgrøder i fremtiden vil kunne spille som energileverandør; finder at fordele og ulemper ved de muligheder for at forbedre brændværdien af biomasse, der fremstilles ved dyrkning af nye afgrøder eller anvendelse af bioteknologi, bør undersøges uden at foregribe resultatet; |
| --- | --- |

49.

opfordrer Kommissionen til at foretage en omfattende analyse af alle emissioner gennem de individuelle bioenergikilders samlede livscyklus med henblik på at fastslå, hvilken rolle biomasse fra rester og specielle afgrøder i fremtiden vil kunne spille som energileverandør; finder at fordele og ulemper ved de muligheder for at forbedre brændværdien af biomasse, der fremstilles ved dyrkning af nye afgrøder eller anvendelse af bioteknologi, bør undersøges uden at foregribe resultatet;

| 50. | betragter kraftvarmeproduktion som en effektiv, økonomisk og miljøvenlig mulighed; |
| --- | --- |

50.

betragter kraftvarmeproduktion som en effektiv, økonomisk og miljøvenlig mulighed;

| 51. | anerkender medlemsstaternes forskellige tilgang til kerneenergi og opfordrer derfor Kommissionen til at være særligt opmærksom på radioaktivt affald og hele dets cyklus med henblik på at forbedre sikkerheden; |
| --- | --- |

51.

anerkender medlemsstaternes forskellige tilgang til kerneenergi og opfordrer derfor Kommissionen til at være særligt opmærksom på radioaktivt affald og hele dets cyklus med henblik på at forbedre sikkerheden;

| 52. | anser forskningen i den teknologiske gennemførlighed af nuklear fusion i forskningsreaktoren ITER for det første skridt til at komme en kommerciel udnyttelse af denne energiform nærmere og understreger, at opfyldelsen af dette mål stærkt afhænger af, om finansieringen af denne forskning er sikret på lang sigt; |
| --- | --- |

52.

anser forskningen i den teknologiske gennemførlighed af nuklear fusion i forskningsreaktoren ITER for det første skridt til at komme en kommerciel udnyttelse af denne energiform nærmere og understreger, at opfyldelsen af dette mål stærkt afhænger af, om finansieringen af denne forskning er sikret på lang sigt;

| 53. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne og Den Europæiske Union til at fremme udviklingen af CCS-teknologi for kul- og gasfyrede kraftværker ved at give incitamenter til demonstrationsprojekter og forskning; |
| --- | --- |

53.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne og Den Europæiske Union til at fremme udviklingen af CCS-teknologi for kul- og gasfyrede kraftværker ved at give incitamenter til demonstrationsprojekter og forskning;

Biobrændstoffer

| 54. | konstaterer, at visse metoder til fremstilling af biobrændstoffer kan have en indvirkning på fødevarepriserne, tab af biodiversitet og afskovning, og konstaterer samtidig, at biobrændstoffer må fremstilles på en ansvarlig måde og ved hjælp af en beviseligt bæredygtig proces; |
| --- | --- |

54.

konstaterer, at visse metoder til fremstilling af biobrændstoffer kan have en indvirkning på fødevarepriserne, tab af biodiversitet og afskovning, og konstaterer samtidig, at biobrændstoffer må fremstilles på en ansvarlig måde og ved hjælp af en beviseligt bæredygtig proces;

| 55. | finder, at det er af afgørende betydning, at udviklingslandene inddrages i en langsigtet strategi for udvikling og produktion af biobrændstoffer med henblik på at undersøge de økonomiske planlægningsmuligheder og rentabiliteten, at sikre fødevareforsyninger og fødevareproduktion, at finde en løsning på spørgsmålet om økologisk bæredygtighed, herunder foretage en vurdering af alle indirekte virkninger, og ikke mindst at muliggøre social udvikling og varige indkomstforbedringer samt sørge for, at udviklingslandene modtager den oplæring, der er nødvendig for at sætte dem i stand til at opfylde EU's bæredygtighedskriterier; |
| --- | --- |

55.

finder, at det er af afgørende betydning, at udviklingslandene inddrages i en langsigtet strategi for udvikling og produktion af biobrændstoffer med henblik på at undersøge de økonomiske planlægningsmuligheder og rentabiliteten, at sikre fødevareforsyninger og fødevareproduktion, at finde en løsning på spørgsmålet om økologisk bæredygtighed, herunder foretage en vurdering af alle indirekte virkninger, og ikke mindst at muliggøre social udvikling og varige indkomstforbedringer samt sørge for, at udviklingslandene modtager den oplæring, der er nødvendig for at sætte dem i stand til at opfylde EU's bæredygtighedskriterier;

| 56. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at intensivere forskning og udvikling af avancerede biobrændstoffer, at sikre, at de tildeles de nødvendige midler, og at knytte dem til faste udviklingsmål; |
| --- | --- |

56.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at intensivere forskning og udvikling af avancerede biobrændstoffer, at sikre, at de tildeles de nødvendige midler, og at knytte dem til faste udviklingsmål;

| 57. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at anvende erfaringen fra fastsættelsen af bæredygtighedskriterier i EU til aktivt at fremme udarbejdelsen af en global standard for biobrændstoffer; |
| --- | --- |

57.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at anvende erfaringen fra fastsættelsen af bæredygtighedskriterier i EU til aktivt at fremme udarbejdelsen af en global standard for biobrændstoffer;

Energieffektivitet

| 58. | opfordrer Kommissionen til at foreslå et bindende 20 %-mål for energieffektivitet inden 2020 og ledsage dette forslag med konkrete midlertidige reduktionsmål; |
| --- | --- |

58.

opfordrer Kommissionen til at foreslå et bindende 20 %-mål for energieffektivitet inden 2020 og ledsage dette forslag med konkrete midlertidige reduktionsmål;

| 59. | opfordrer til gennemmførelse af en bred, lokalt baseret informationskampagne henvendt til borgerne med henblik på at forbedre den decentrale energieffektivitet, hvor husejere og boligejere tilbydes varmefotos med energiregnskaber for deres boliger og til forelæggelse af forslag til finansiering af eventuelle moderniseringsforanstaltninger efter modellen med mikrolån; |
| --- | --- |

59.

opfordrer til gennemmførelse af en bred, lokalt baseret informationskampagne henvendt til borgerne med henblik på at forbedre den decentrale energieffektivitet, hvor husejere og boligejere tilbydes varmefotos med energiregnskaber for deres boliger og til forelæggelse af forslag til finansiering af eventuelle moderniseringsforanstaltninger efter modellen med mikrolån;

| 60. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe aktive foranstaltninger til at øge bevidstheden om betydningen af ikt til forbedring af energieffektivitet, bæredygtig udvikling og EU-borgernes livskvalitet; |
| --- | --- |

60.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe aktive foranstaltninger til at øge bevidstheden om betydningen af ikt til forbedring af energieffektivitet, bæredygtig udvikling og EU-borgernes livskvalitet;

| 61. | slår til lyd for, at der ved hjælp af handelsmesser, informationsdage og seminarer skabes synergi mellem ejere af fast ejendom, finansielle tjenesteydere, håndværkere og andre aktører i sektoren for fast ejendom; |
| --- | --- |

61.

slår til lyd for, at der ved hjælp af handelsmesser, informationsdage og seminarer skabes synergi mellem ejere af fast ejendom, finansielle tjenesteydere, håndværkere og andre aktører i sektoren for fast ejendom;

| 62. | kræver en klar europæisk koordination med henblik på udbygning af elfremstilling ved kraftvarmeproduktion og produktion af el, varme og køling og deres integration i industrianlæg for at sikre lokale og regionale tilknytningspunkter for klimabeskyttelsesforanstaltninger under med at effektiviteten af energiforbruget forbedres; |
| --- | --- |

62.

kræver en klar europæisk koordination med henblik på udbygning af elfremstilling ved kraftvarmeproduktion og produktion af el, varme og køling og deres integration i industrianlæg for at sikre lokale og regionale tilknytningspunkter for klimabeskyttelsesforanstaltninger under med at effektiviteten af energiforbruget forbedres;

| 63. | opfordrer Økofinrådet til at indføre nedsat moms på vedvarende energi og energibesparende varer og tjenesteydelser; foreslår særlig medlemsstaterne at skabe incitamenter til modernisering gennem nedsættelse af momssatserne for moderniseringsforanstaltninger og apparater, der anvendes til dette formål, samt ved at pålægge grund- og ejendomsskatter efter bygningernes energieffektivitet og ved fuldt ud at gennemføre og fremme energiattester; |
| --- | --- |

63.

opfordrer Økofinrådet til at indføre nedsat moms på vedvarende energi og energibesparende varer og tjenesteydelser; foreslår særlig medlemsstaterne at skabe incitamenter til modernisering gennem nedsættelse af momssatserne for moderniseringsforanstaltninger og apparater, der anvendes til dette formål, samt ved at pålægge grund- og ejendomsskatter efter bygningernes energieffektivitet og ved fuldt ud at gennemføre og fremme energiattester;

| 64. | foreslår som incitament til modernisering af lejet ejendom, at skatten på lejeindtægter nedsættes svarende til investering i vedvarende varme- og elektricitetssystemer samt effektivitetsforøgelse; |
| --- | --- |

64.

foreslår som incitament til modernisering af lejet ejendom, at skatten på lejeindtægter nedsættes svarende til investering i vedvarende varme- og elektricitetssystemer samt effektivitetsforøgelse;

| 65. | påpeger, at det i betragtning af bygningers lange levetid er afgørende at sikre, at nye bygninger opføres på grundlag af de højest mulige standarder for energieffektivitet, at eksisterende bygninger opgraderes til nutidige standarder, og at der anvendes et minimumsniveau af energi fra vedvarende energikilder i alle nye eller moderniserede bygninger, hvor der er brug for opvarmning og afkøling; |
| --- | --- |

65.

påpeger, at det i betragtning af bygningers lange levetid er afgørende at sikre, at nye bygninger opføres på grundlag af de højest mulige standarder for energieffektivitet, at eksisterende bygninger opgraderes til nutidige standarder, og at der anvendes et minimumsniveau af energi fra vedvarende energikilder i alle nye eller moderniserede bygninger, hvor der er brug for opvarmning og afkøling;

| 66. | foreslår, at medlemsstaterne forbedrer og udvider brugen af energiattester og knytter anbefalingerne sammen med økonomiske incitamenter; |
| --- | --- |

66.

foreslår, at medlemsstaterne forbedrer og udvider brugen af energiattester og knytter anbefalingerne sammen med økonomiske incitamenter;

| 67. | opfordrer til at indføre EU-minimumsstandarder for energieffektivitet i nybyggeri og moderniserede bygninger; opfordrer de ansvarlige lokale myndigheder og brancheforeninger i medlemsstaterne til at fastsætte kriterier, retningslinjer og national lovgivning eller administrative beslutninger om energieffektivitet i nybyggeri som ledende princip for arkitekter og bygningsingeniører med byggeretlige forskrifter for nyopførte bygningers og omfattende renovationsarbejders energieffektivitet, og til at sikre ren og sund luft inden døre; |
| --- | --- |

67.

opfordrer til at indføre EU-minimumsstandarder for energieffektivitet i nybyggeri og moderniserede bygninger; opfordrer de ansvarlige lokale myndigheder og brancheforeninger i medlemsstaterne til at fastsætte kriterier, retningslinjer og national lovgivning eller administrative beslutninger om energieffektivitet i nybyggeri som ledende princip for arkitekter og bygningsingeniører med byggeretlige forskrifter for nyopførte bygningers og omfattende renovationsarbejders energieffektivitet, og til at sikre ren og sund luft inden døre;

| 68. | understreger behovet for at integrere mindstekrav til energieffektivitet i en bred politik for offentlige indkøb, hvad angår offentlige bygninger og tjenesteydelser på nationalt, regionalt og lokalt niveau, som et middel til at fremme innovation inden for nye teknologier og sikre disses markedsadgang; |
| --- | --- |

68.

understreger behovet for at integrere mindstekrav til energieffektivitet i en bred politik for offentlige indkøb, hvad angår offentlige bygninger og tjenesteydelser på nationalt, regionalt og lokalt niveau, som et middel til at fremme innovation inden for nye teknologier og sikre disses markedsadgang;

| 69. | anmoder om, at de foreliggende undersøgelser om EU-institutionernes CO2-fodaftryk og muligheder for at nedbringe energiforbruget offentliggøres på deres relevante websteder, så de bliver let tilgængelige for brugerne; |
| --- | --- |

69.

anmoder om, at de foreliggende undersøgelser om EU-institutionernes CO2-fodaftryk og muligheder for at nedbringe energiforbruget offentliggøres på deres relevante websteder, så de bliver let tilgængelige for brugerne;

| 70. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at yde aktiv støtte til forskning i og teknologisk udvikling af belysningsteknologier og intelligente belysningsanvendelser, således at indførelsen af mere energieffektiv belysning på offentlige steder både indendørs og udendørs - med særlig vægt på højeffektive lysemitterende dioder (LED) - kan fremmes mere aktivt; |
| --- | --- |

70.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at yde aktiv støtte til forskning i og teknologisk udvikling af belysningsteknologier og intelligente belysningsanvendelser, således at indførelsen af mere energieffektiv belysning på offentlige steder både indendørs og udendørs - med særlig vægt på højeffektive lysemitterende dioder (LED) - kan fremmes mere aktivt;

| 71. | påpeger, at modernisering og forbedring af energieffektivitet i højhuse, særlig i lande, hvor de udgør hovedparten af boligmarkedet, er den letteste måde at spare energi på og reducere CO2-emissioner; opfordrer Kommissionen til at revidere og øge den nuværende strukturfondsgrænse på 2 % for tilskud til modernisering af højhuse; |
| --- | --- |

71.

påpeger, at modernisering og forbedring af energieffektivitet i højhuse, særlig i lande, hvor de udgør hovedparten af boligmarkedet, er den letteste måde at spare energi på og reducere CO2-emissioner; opfordrer Kommissionen til at revidere og øge den nuværende strukturfondsgrænse på 2 % for tilskud til modernisering af højhuse;

| 72. | påpeger, at det langsigtede mål i byggesektoren i Europa bør være netto-nulenergiløsninger i nye boligejendomme senest i 2015 og i nye erhvervsejendomme og offentlige bygninger senest i 2020; er af den opfattelse, at målet på lang sigt bør udvides til at omfatte moderniserede bygninger; |
| --- | --- |

72.

påpeger, at det langsigtede mål i byggesektoren i Europa bør være netto-nulenergiløsninger i nye boligejendomme senest i 2015 og i nye erhvervsejendomme og offentlige bygninger senest i 2020; er af den opfattelse, at målet på lang sigt bør udvides til at omfatte moderniserede bygninger;

| 73. | opfordrer Kommissionen til mindst hvert femte år at tilpasse energieffektivitetsforskrifterne for elektriske og elektroniske apparater inden for alle anvendelsesområder til markedsudviklingen på grundlag af top runner-princippet, aktualisere mærkningsprogrammer eller effektivitetskategorier for apparater og således undgå fejloplysning af forbrugerne; |
| --- | --- |

73.

opfordrer Kommissionen til mindst hvert femte år at tilpasse energieffektivitetsforskrifterne for elektriske og elektroniske apparater inden for alle anvendelsesområder til markedsudviklingen på grundlag af top runner-princippet, aktualisere mærkningsprogrammer eller effektivitetskategorier for apparater og således undgå fejloplysning af forbrugerne;

| 74. | opfordrer Kommissionen til at fastsætte strenge EU-mål og udforme integrerede industrielle politikker, der skal sikre markedsadgang og indarbejdelse af energieffektive teknologier, herunder udviklingen af fælles teknologiske mål (f.eks. passivhuse), mere udbredt anvendelse af integrerede politikstrategier såsom førende markeder og grønne offentlige indkøb og fremme af produktdesign og minimumsstandarder; |
| --- | --- |

74.

opfordrer Kommissionen til at fastsætte strenge EU-mål og udforme integrerede industrielle politikker, der skal sikre markedsadgang og indarbejdelse af energieffektive teknologier, herunder udviklingen af fælles teknologiske mål (f.eks. passivhuse), mere udbredt anvendelse af integrerede politikstrategier såsom førende markeder og grønne offentlige indkøb og fremme af produktdesign og minimumsstandarder;

| 75. | opfordrer Kommissionen til konsekvent at gennemføre forbuddet mod apparater med stort stand by-forbrug og som det næste skridt i gennemførelsen af økodesign-direktivet (7) at undersøge muligheden for at gøre det obligatorisk for apparater at have en slukningsfunktion og indføre bestemmelser om slukningsautomatikker og energisparemodi også for store maskinelle anlæg såsom apparater og maskiner, der anvendes i industrien; |
| --- | --- |

75.

opfordrer Kommissionen til konsekvent at gennemføre forbuddet mod apparater med stort stand by-forbrug og som det næste skridt i gennemførelsen af økodesign-direktivet (7) at undersøge muligheden for at gøre det obligatorisk for apparater at have en slukningsfunktion og indføre bestemmelser om slukningsautomatikker og energisparemodi også for store maskinelle anlæg såsom apparater og maskiner, der anvendes i industrien;

| 76. | opfordrer til tidlig og streng gennemførelse af kravene fra 2006 om montering af intelligente målere med henblik på at øge forbrugernes bevidsthed om anvendelse af elektricitet og hjælpe elektricitetsleverandører med at styre efterspørgslen mere effektivt; |
| --- | --- |

76.

opfordrer til tidlig og streng gennemførelse af kravene fra 2006 om montering af intelligente målere med henblik på at øge forbrugernes bevidsthed om anvendelse af elektricitet og hjælpe elektricitetsleverandører med at styre efterspørgslen mere effektivt;

Mobilitet og logistik

| 77. | konstaterer, at den europæiske økonomiske og sociale model er baseret på sikring af mobiliteten og det, at der er personer og varer til rådighed, med hovedvægten på tidsmæssig effektivitet snarere end at garantere ressourceeffektivitet, og at det derfor i fremtiden er nødvendigt med en kombineret model, der integrerer begge faktorer; |
| --- | --- |

77.

konstaterer, at den europæiske økonomiske og sociale model er baseret på sikring af mobiliteten og det, at der er personer og varer til rådighed, med hovedvægten på tidsmæssig effektivitet snarere end at garantere ressourceeffektivitet, og at det derfor i fremtiden er nødvendigt med en kombineret model, der integrerer begge faktorer;

| 78. | opfordrer Den Europæiske Investeringsbank og dens risikokapitaldatterselskab, Den Europæiske Investeringsfond, til at udvide deres støtte til udvikling af energieffektivitet og vedvarende energi væsentligt; |
| --- | --- |

78.

opfordrer Den Europæiske Investeringsbank og dens risikokapitaldatterselskab, Den Europæiske Investeringsfond, til at udvide deres støtte til udvikling af energieffektivitet og vedvarende energi væsentligt;

| 79. | minder de berørte aktører om, at også transportsektoren skal efterkomme EU's klimamål, hvorefter CO2-emissionerne inden 2020 skal nedsættes med mindst 20 %, og i tilfælde af en international aftale med mindst 30 %, i forhold til 1990 og i samme tidsrum øge energieffektiviteten med 20 %; |
| --- | --- |

79.

minder de berørte aktører om, at også transportsektoren skal efterkomme EU's klimamål, hvorefter CO2-emissionerne inden 2020 skal nedsættes med mindst 20 %, og i tilfælde af en international aftale med mindst 30 %, i forhold til 1990 og i samme tidsrum øge energieffektiviteten med 20 %;

| 80. | kræver en omfattende policy mix bestående af foranstaltninger, der indbyrdes understøtter hinanden, med henblik på en bæredygtig transportpolitik, der omfatter videreudvikling af køretøjsteknologien (økoinnovation), øget anvendelse af alternative energikilder til transport, oprettelse af distributionsnet for rene brændstoffer, øget anvendelse af alternative fremdriftsformer, intelligent transportstyring, ændringer i kørselsadfærd og brug af personbiler forbedret logistik, »grønne korridorer« og informations- og kommunikationsteknologier til transport, CO2-afgifter og modernisering af offentlig transport med henblik på at gennemføre målet om nulemissioner under hensyntagen til det stigende behov for mobilitet; påpeger, at alt dette gennem klare præferencer vil kunne fremmes i forbindelse med offentlige indkøb; |
| --- | --- |

80.

kræver en omfattende policy mix bestående af foranstaltninger, der indbyrdes understøtter hinanden, med henblik på en bæredygtig transportpolitik, der omfatter videreudvikling af køretøjsteknologien (økoinnovation), øget anvendelse af alternative energikilder til transport, oprettelse af distributionsnet for rene brændstoffer, øget anvendelse af alternative fremdriftsformer, intelligent transportstyring, ændringer i kørselsadfærd og brug af personbiler forbedret logistik, »grønne korridorer« og informations- og kommunikationsteknologier til transport, CO2-afgifter og modernisering af offentlig transport med henblik på at gennemføre målet om nulemissioner under hensyntagen til det stigende behov for mobilitet; påpeger, at alt dette gennem klare præferencer vil kunne fremmes i forbindelse med offentlige indkøb;

| 81. | er af den opfattelse, at anvendelsen af princippet om, at forureneren betaler, bør prioriteres højt, og opfordrer til, at alle transportformer inddrages i internaliseringen af deres eksterne omkostninger; påpeger, at gennemførelsen af dette mål vil kræve et hensigtsmæssigt økonomisk miljø; opfordrer derfor medlemsstaterne til at revidere de berørte skatter og afgifter; |
| --- | --- |

81.

er af den opfattelse, at anvendelsen af princippet om, at forureneren betaler, bør prioriteres højt, og opfordrer til, at alle transportformer inddrages i internaliseringen af deres eksterne omkostninger; påpeger, at gennemførelsen af dette mål vil kræve et hensigtsmæssigt økonomisk miljø; opfordrer derfor medlemsstaterne til at revidere de berørte skatter og afgifter;

| 82. | bifalder Kommissionens oversigt over grønnere transport (Greening Transport Inventory), der opregner de eksisterende samt de endnu nødvendige lovgivningsforanstaltninger til en bæredygtig vækst inden for transportsektoren; |
| --- | --- |

82.

bifalder Kommissionens oversigt over grønnere transport (Greening Transport Inventory), der opregner de eksisterende samt de endnu nødvendige lovgivningsforanstaltninger til en bæredygtig vækst inden for transportsektoren;

| 83. | understreger infrastrukturprojekternes betydning for transportsektoren; kræver imidlertid, at der ved planlægning, design og anlæggelse tages hensyn til eventuelle klimavirkninger i fremtiden; |
| --- | --- |

83.

understreger infrastrukturprojekternes betydning for transportsektoren; kræver imidlertid, at der ved planlægning, design og anlæggelse tages hensyn til eventuelle klimavirkninger i fremtiden;

| 84. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udnytte potentialet i satellitnavigationssystemer med henblik på at øge energieffektiviteten på transportområdet ved at forbedre forvaltningen og organiseringen af trafikstrømme, ved at tilvejebringe realtidsinformation vedrørende varers og personers bevægelse og optimere valget af ruter og transportmåder; |
| --- | --- |

84.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udnytte potentialet i satellitnavigationssystemer med henblik på at øge energieffektiviteten på transportområdet ved at forbedre forvaltningen og organiseringen af trafikstrømme, ved at tilvejebringe realtidsinformation vedrørende varers og personers bevægelse og optimere valget af ruter og transportmåder;

| 85. | beklager, at der mange steder næsten ikke eller for sent er taget fat på udfordringerne i forbindelse med udarbejdelsen af en transporteffektiv og miljøvenlig byplanlægning med fodgængerzoner, cykelstier og fleksible forbindelser til den lokale kollektive transport, eller at dette kun delvis er blevet forsøgt; |
| --- | --- |

85.

beklager, at der mange steder næsten ikke eller for sent er taget fat på udfordringerne i forbindelse med udarbejdelsen af en transporteffektiv og miljøvenlig byplanlægning med fodgængerzoner, cykelstier og fleksible forbindelser til den lokale kollektive transport, eller at dette kun delvis er blevet forsøgt;

| 86. | opfordrer medlemsstaterne og lokale myndigheder til:






  — | at tilbyde mere fleksible og indbyrdes afstemte alternativer til personbiler og udvide mobilitetsordningerne ved f.eks. at forbinde eksisterende lokale transportnet mellem byernes centrum og periferien mere intensivt og ved at anvende trafikregulering for at give kollektiv trafik prioritet i trafikken i bymidten |
| --- | --- | --- |

86.

opfordrer medlemsstaterne og lokale myndigheder til:

—

at tilbyde mere fleksible og indbyrdes afstemte alternativer til personbiler og udvide mobilitetsordningerne ved f.eks. at forbinde eksisterende lokale transportnet mellem byernes centrum og periferien mere intensivt og ved at anvende trafikregulering for at give kollektiv trafik prioritet i trafikken i bymidten

| — | at foretage en massiv udvidelse og forbedring af de samlede transporttilbud for at fremme overgangen til mere miljøvenlige transportformer ved hjælp af prisfastsættelsesforanstaltninger og andre incitamenter samt væsentlige investeringer i den nødvendige infrastruktur, der kan gøre kollektiv trafik mere attraktiv |
| --- | --- |

—

at foretage en massiv udvidelse og forbedring af de samlede transporttilbud for at fremme overgangen til mere miljøvenlige transportformer ved hjælp af prisfastsættelsesforanstaltninger og andre incitamenter samt væsentlige investeringer i den nødvendige infrastruktur, der kan gøre kollektiv trafik mere attraktiv

går ind for, at der i den mellemliggende periode sker en bedre integrering af privat/individuel transport med passager/fragt-integreret logistik og offentlige/kollektive transportsystemer, og er overbevist om, at investeringer i jernbaneinfrastrukturer må gå hånd i hånd med bedre jernbaneforbindelser;

| 87. | understreger betydningen af intelligente trafikstyringssystemer med henblik på samordning af transportformer og disses indpasning i Fællesskabets og medlemsstaternes transportpolitik samt den regionale og lokale transportpolitik, da de skaber større sikkerhed i transportsektoren og gør den mere miljøvenlig; opfordrer til udvikling og anvendelse af intelligente transportsystemer med henblik på trafikstyring og nedbringelse af trafiktætheden; |
| --- | --- |

87.

understreger betydningen af intelligente trafikstyringssystemer med henblik på samordning af transportformer og disses indpasning i Fællesskabets og medlemsstaternes transportpolitik samt den regionale og lokale transportpolitik, da de skaber større sikkerhed i transportsektoren og gør den mere miljøvenlig; opfordrer til udvikling og anvendelse af intelligente transportsystemer med henblik på trafikstyring og nedbringelse af trafiktætheden;

| 88. | opfordrer EU og dets medlemsstater til at arbejde tæt sammen med industrisektoren for at skabe de nødvendige markedspolitiske forudsætninger, således at intelligente transportsystemer - især logistik- og sikkerhedsforvaltning (ERTMS, RIS, eCall) - bliver en del af transportstyringen; |
| --- | --- |

88.

opfordrer EU og dets medlemsstater til at arbejde tæt sammen med industrisektoren for at skabe de nødvendige markedspolitiske forudsætninger, således at intelligente transportsystemer - især logistik- og sikkerhedsforvaltning (ERTMS, RIS, eCall) - bliver en del af transportstyringen;

| 89. | opfordrer medlemsstaterne til at fremme samordningen af transportformer ved at indføre en overførbar nummerplade i overensstemmelse med gældende praksis og derved gøre det mere attraktivt for borgerne at benytte tog til lange rejser og at benytte energibesparende biler, der anvendes lokalt ved rejsens start og slutning; |
| --- | --- |

89.

opfordrer medlemsstaterne til at fremme samordningen af transportformer ved at indføre en overførbar nummerplade i overensstemmelse med gældende praksis og derved gøre det mere attraktivt for borgerne at benytte tog til lange rejser og at benytte energibesparende biler, der anvendes lokalt ved rejsens start og slutning;

| 90. | glæder sig over, at der er truffet afgørelse om at fastsætte et langsigtet emissionsmål på 95 g CO2/km senest i 2020 som led i den lovgivning, der blev vedtaget for nylig med CO2-emissionsmål for biler; |
| --- | --- |

90.

glæder sig over, at der er truffet afgørelse om at fastsætte et langsigtet emissionsmål på 95 g CO2/km senest i 2020 som led i den lovgivning, der blev vedtaget for nylig med CO2-emissionsmål for biler;

| 91. | understreger jernbanetransportens potentiale som energieffektiv transportform med lav CO2-emission såvel for godstransportlogistik over lange afstande som for regional- og pendlertrafikken over korte og mellemlange strækninger; anmoder om, at sådanne prioriteter afspejles i kriterierne for fremme af regionale fonde og samhørighedsfonde; |
| --- | --- |

91.

understreger jernbanetransportens potentiale som energieffektiv transportform med lav CO2-emission såvel for godstransportlogistik over lange afstande som for regional- og pendlertrafikken over korte og mellemlange strækninger; anmoder om, at sådanne prioriteter afspejles i kriterierne for fremme af regionale fonde og samhørighedsfonde;

| 92. | bifalder op- og udbygningen af de transeuropæiske transportnet (TEN-T) inden for EU og udbygningen af dem til nabolandene og kræver, at medlemsstaterne hurtigst muligt afslutter de vigtige projekter, der har højeste prioritet, særlig de mest klimavenlige projekter, da de er af afgørende betydning for godstransportlogistikken og en bæredygtig europæisk transportpolitik; |
| --- | --- |

92.

bifalder op- og udbygningen af de transeuropæiske transportnet (TEN-T) inden for EU og udbygningen af dem til nabolandene og kræver, at medlemsstaterne hurtigst muligt afslutter de vigtige projekter, der har højeste prioritet, særlig de mest klimavenlige projekter, da de er af afgørende betydning for godstransportlogistikken og en bæredygtig europæisk transportpolitik;

| 93. | understreger den vigtige rolle, som transporten ad indre vandveje spiller for godstransporten og understreger, at denne sektor er miljøvenlig og har tilstrækkeligt overskud af fragtkapacitet; |
| --- | --- |

93.

understreger den vigtige rolle, som transporten ad indre vandveje spiller for godstransporten og understreger, at denne sektor er miljøvenlig og har tilstrækkeligt overskud af fragtkapacitet;

| 94. | beklager, at investeringerne i udbygning af jernbanerne er faldet i det sidste årti til trods for muligheden, i transportsektoren som helhed, for at omlægge en stor del af godstransporten til jernbanerne og de indre vandveje; |
| --- | --- |

94.

beklager, at investeringerne i udbygning af jernbanerne er faldet i det sidste årti til trods for muligheden, i transportsektoren som helhed, for at omlægge en stor del af godstransporten til jernbanerne og de indre vandveje;

| 95. | understøtter Kommissionen i dens plan om sammen med medlemsstaterne at fastlægge særlige »motorveje til søs« og har store forventninger til det kommende europæiske maritime transportrum uden grænser med henblik på at fremme den maritime transport i Europa og gøre den mere effektiv; |
| --- | --- |

95.

understøtter Kommissionen i dens plan om sammen med medlemsstaterne at fastlægge særlige »motorveje til søs« og har store forventninger til det kommende europæiske maritime transportrum uden grænser med henblik på at fremme den maritime transport i Europa og gøre den mere effektiv;

| 96. | støtter Kommissionens forslag om at opkræve havne- og fortøjningsafgifter på grundlag af skibenes emissionsværdier og sikre strømforsyning til de skibe, der er fortøjet i havnen, fra land i stedet for gennem skibsgeneratorerne; |
| --- | --- |

96.

støtter Kommissionens forslag om at opkræve havne- og fortøjningsafgifter på grundlag af skibenes emissionsværdier og sikre strømforsyning til de skibe, der er fortøjet i havnen, fra land i stedet for gennem skibsgeneratorerne;

| 97. | er af den opfattelse, at værfter og redere bør beskæftige sig intensivt med nye teknologier til effektivitetsforbedring såsom anvendelse af sejl, Air Cavity System, udnyttelse af overskydende varme til elproduktion, mere effektive motorer, bedre profiler på skrog og ror, mere nøjagtige vejrprognoser til kursjustering eller mulighed for at spare brændstof gennem skibsskrogmaling; |
| --- | --- |

97.

er af den opfattelse, at værfter og redere bør beskæftige sig intensivt med nye teknologier til effektivitetsforbedring såsom anvendelse af sejl, Air Cavity System, udnyttelse af overskydende varme til elproduktion, mere effektive motorer, bedre profiler på skrog og ror, mere nøjagtige vejrprognoser til kursjustering eller mulighed for at spare brændstof gennem skibsskrogmaling;

| 98. | opfordrer Den Internationale Søfartsorganisation (IMO) til at lægge sig fast på et reduktionsmål for skibsfartssektoren og fastlægge teknologiske minimumsstandarder for anvendelse af disse moderne teknologier ved bygning af nye skibe; |
| --- | --- |

98.

opfordrer Den Internationale Søfartsorganisation (IMO) til at lægge sig fast på et reduktionsmål for skibsfartssektoren og fastlægge teknologiske minimumsstandarder for anvendelse af disse moderne teknologier ved bygning af nye skibe;

| 99. | mener, at det er nødvendigt med en mere integreret indsats inden for luftfartssektoren, der forpligter luftfartsindustrien over hele verden, luftfartsselskaberne og lufthavnsoperatørerne til i fællesskab at nå et emissionsreduktionsmål snarest muligt og senest den 1. januar 2013; mener, at den integrerede tilgang bør omfatte forskning og teknologi, driftsmæssige forbedringer og et globalt emissionshandelssystem, der bør være baseret på EU's emissionshandelssystem for luftfarten; |
| --- | --- |

99.

mener, at det er nødvendigt med en mere integreret indsats inden for luftfartssektoren, der forpligter luftfartsindustrien over hele verden, luftfartsselskaberne og lufthavnsoperatørerne til i fællesskab at nå et emissionsreduktionsmål snarest muligt og senest den 1. januar 2013; mener, at den integrerede tilgang bør omfatte forskning og teknologi, driftsmæssige forbedringer og et globalt emissionshandelssystem, der bør være baseret på EU's emissionshandelssystem for luftfarten;

| 100. | opfordrer indtrængende EU og dets medlemsstater til, inden emissionshandelssystemet tages i anvendelse inden for luftfartssektoren, at gennemføre og udvide såvel det fælles europæiske luftrum som SESAR-projektet så effektivt som muligt og prioritere opbygningen af funktionelle og fleksible luftrumsblokke samt en i det hele taget fleksibel udnyttelse af luftrummet for omgående at kunne udnytte de tilstedeværende muligheder for at reducere emissionerne og mindske flyenes brændstofforbrug med op til 12 %; |
| --- | --- |

100.

opfordrer indtrængende EU og dets medlemsstater til, inden emissionshandelssystemet tages i anvendelse inden for luftfartssektoren, at gennemføre og udvide såvel det fælles europæiske luftrum som SESAR-projektet så effektivt som muligt og prioritere opbygningen af funktionelle og fleksible luftrumsblokke samt en i det hele taget fleksibel udnyttelse af luftrummet for omgående at kunne udnytte de tilstedeværende muligheder for at reducere emissionerne og mindske flyenes brændstofforbrug med op til 12 %;

| 101. | opfordrer EU og medlemsstaterne til at yde den nødvendige støtte til F&U med hensyn til banebrydende miljøvenlige transportteknologier såsom brint, elektricitet, brændselsceller, hybrider eller avancerede biobrændstoffer til fremdrivning og alternative materialer, nye teknologier og it-løsninger, der kan mindske køretøjers vægt og øge deres effektivitet; |
| --- | --- |

101.

opfordrer EU og medlemsstaterne til at yde den nødvendige støtte til F&U med hensyn til banebrydende miljøvenlige transportteknologier såsom brint, elektricitet, brændselsceller, hybrider eller avancerede biobrændstoffer til fremdrivning og alternative materialer, nye teknologier og it-løsninger, der kan mindske køretøjers vægt og øge deres effektivitet;

| 102. | opfordrer producenterne af fremdriftssystemer og motorer til transportsektoren til i fællesskab i henhold til Euro 6-normen og også ud over denne at arbejde på en kontinuerlig effektivitetsforbedring af deres maskiner, fastsætte sektorinterne mål for massive effektivitetsforbedringer og fortsat forske i anvendelsen af alternative brændstoffer for således at bidrage til en mere bæredygtig vækst inden for denne sektor; |
| --- | --- |

102.

opfordrer producenterne af fremdriftssystemer og motorer til transportsektoren til i fællesskab i henhold til Euro 6-normen og også ud over denne at arbejde på en kontinuerlig effektivitetsforbedring af deres maskiner, fastsætte sektorinterne mål for massive effektivitetsforbedringer og fortsat forske i anvendelsen af alternative brændstoffer for således at bidrage til en mere bæredygtig vækst inden for denne sektor;

| 103. | opfordrer bilfabrikanter til at omlægge deres flåde til mindre, lettere og mere effektive modeller for at muliggøre individuel mobilitet under de begrænsninger, som klimaændringerne og de begrænsede olieressourcer udgør; |
| --- | --- |

103.

opfordrer bilfabrikanter til at omlægge deres flåde til mindre, lettere og mere effektive modeller for at muliggøre individuel mobilitet under de begrænsninger, som klimaændringerne og de begrænsede olieressourcer udgør;

| 104. | opfordrer våbenindustrien til ligeledes at beskæftige sig med effektivitetsforbedring af deres motorer og forske i mulighederne for at anvende alternative brændstoffer; |
| --- | --- |

104.

opfordrer våbenindustrien til ligeledes at beskæftige sig med effektivitetsforbedring af deres motorer og forske i mulighederne for at anvende alternative brændstoffer;

| 105. | opfordrer EU og medlemsstaterne til at vedtage en brintspecifik støtteramme baseret på vedvarende energikilder for at sikre, at produktionen af brintkøretøjer hurtigt fremskyndes; mener, at rammen bør omfatte spørgsmålene om øget EU-budgetstøtte til slutbrugeranvendelse af brint, at medlemsstaterne tilvejebringer støtte til brintspecifik udnyttelse gennem finansielle foranstaltninger såsom skatteincitamenter og skabelse af tidlige markeder gennem statslige tjenesters indkøb af nulemissionskøretøjer; |
| --- | --- |

105.

opfordrer EU og medlemsstaterne til at vedtage en brintspecifik støtteramme baseret på vedvarende energikilder for at sikre, at produktionen af brintkøretøjer hurtigt fremskyndes; mener, at rammen bør omfatte spørgsmålene om øget EU-budgetstøtte til slutbrugeranvendelse af brint, at medlemsstaterne tilvejebringer støtte til brintspecifik udnyttelse gennem finansielle foranstaltninger såsom skatteincitamenter og skabelse af tidlige markeder gennem statslige tjenesters indkøb af nulemissionskøretøjer;

| 106. | opfordrer Kommissionen til inden 2010 at udarbejde en beretning om de endnu eksisterende restriktioner for cabotage og andre faktorer i Den Europæiske Union, der forårsager tomkørsel og effektivitetstab på det indre marked; er af den opfattelse, at effektiv fragtlogistik, der anvendes som en integreret del af EU-transportsystemet, spiller en central rolle i bæredygtig mobilitet i Europa, for økonomisk effektivitet og konkurrenceevne, optimal anvendelse af energiressourcer, jobskabelse, miljøbeskyttelse og bekæmpelse af klimaændringer; |
| --- | --- |

106.

opfordrer Kommissionen til inden 2010 at udarbejde en beretning om de endnu eksisterende restriktioner for cabotage og andre faktorer i Den Europæiske Union, der forårsager tomkørsel og effektivitetstab på det indre marked; er af den opfattelse, at effektiv fragtlogistik, der anvendes som en integreret del af EU-transportsystemet, spiller en central rolle i bæredygtig mobilitet i Europa, for økonomisk effektivitet og konkurrenceevne, optimal anvendelse af energiressourcer, jobskabelse, miljøbeskyttelse og bekæmpelse af klimaændringer;

Turisme og kulturarv

| 107. | udtrykker sin bekymring over, at kulturarv og kulturlandskaber i Europa er truet af ekstreme vejrfænomener og langsigtede klimaændringer; opfordrer medlemsstaterne til at udarbejde en fælles liste, der samordnes på EU-niveau, over europæiske kulturmindesmærker, som er truet af klimaændringer; |
| --- | --- |

107.

udtrykker sin bekymring over, at kulturarv og kulturlandskaber i Europa er truet af ekstreme vejrfænomener og langsigtede klimaændringer; opfordrer medlemsstaterne til at udarbejde en fælles liste, der samordnes på EU-niveau, over europæiske kulturmindesmærker, som er truet af klimaændringer;

| 108. | opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og regionerne til i klimafølsomme sæsonbetonede turismeområder uden reelle alternative tilbud at træffe omfattende tilpasningsforanstaltninger og forebyggende foranstaltninger såsom sikring af vandforsyning, beskyttelse mod skov- og buskadsbrande, forholdsregler mod smeltning af gletsjere eller forbedret beskyttelse af kysterne for at tage højde for den økonomiske betydning af turismen og den nødvendige infrastruktur for arbejdspladser og indkomster samt modvirke de betragtelige økonomiske tab i hele værditilvækstkæden; |
| --- | --- |

108.

opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og regionerne til i klimafølsomme sæsonbetonede turismeområder uden reelle alternative tilbud at træffe omfattende tilpasningsforanstaltninger og forebyggende foranstaltninger såsom sikring af vandforsyning, beskyttelse mod skov- og buskadsbrande, forholdsregler mod smeltning af gletsjere eller forbedret beskyttelse af kysterne for at tage højde for den økonomiske betydning af turismen og den nødvendige infrastruktur for arbejdspladser og indkomster samt modvirke de betragtelige økonomiske tab i hele værditilvækstkæden;

| 109. | finder, at en yderligere ekspansion af turismebranchen i visse regioner kun er økonomisk formålstjenlig og økologisk forsvarlig, hvis de forventede virkninger af klimaændringer såsom for eksempel skærpet vand- eller snemangel samt gletsjeres forsvinden tages med i betragtning ved den fortsatte udvikling af faciliteterne på stedet; |
| --- | --- |

109.

finder, at en yderligere ekspansion af turismebranchen i visse regioner kun er økonomisk formålstjenlig og økologisk forsvarlig, hvis de forventede virkninger af klimaændringer såsom for eksempel skærpet vand- eller snemangel samt gletsjeres forsvinden tages med i betragtning ved den fortsatte udvikling af faciliteterne på stedet;

| 110. | opfordrer turismebranchen til sammen med de lokale myndigheder og brancheforeninger at arbejde på integrerede strategier for at nå frem til emissionsreduktioner og en forbedret energieffektivitet inden for sektoren - først og fremmest hvad angår transport og indkvartering - samt planlægge foranstaltninger til fremme af økoturisme herunder udvikling af social turisme, sportsturisme og kulturel turisme samt fremtrædende turistmål, der respekterer og beskytter miljøet; |
| --- | --- |

110.

opfordrer turismebranchen til sammen med de lokale myndigheder og brancheforeninger at arbejde på integrerede strategier for at nå frem til emissionsreduktioner og en forbedret energieffektivitet inden for sektoren - først og fremmest hvad angår transport og indkvartering - samt planlægge foranstaltninger til fremme af økoturisme herunder udvikling af social turisme, sportsturisme og kulturel turisme samt fremtrædende turistmål, der respekterer og beskytter miljøet;

Emissioner fra industrien

| 111. | opfordrer til, at klimaaudit af arbejdspladsen medtages i virksomhedernes rapporteringsstandarder for at styrke gennemsigtigheden ved overvågningen af indførelsen af mere miljøvenlige politikker og emissionsreduktioner; |
| --- | --- |

111.

opfordrer til, at klimaaudit af arbejdspladsen medtages i virksomhedernes rapporteringsstandarder for at styrke gennemsigtigheden ved overvågningen af indførelsen af mere miljøvenlige politikker og emissionsreduktioner;

| 112. | kræver, at alle kommercielle og ikkekommercielle organisationer aflægger en offentlig rapport hvert år om størrelsen af drivhusgasemissionerne, indførte foranstaltninger til nedbringelse af drivhusgasemissioner, omskoling af medarbejdere (i tilfælde af lukning på grund af en bevist kulstoflækage) og indtægter fra emissionshandelstransaktioner; anmoder Kommissionen om at overvåge disse aktiviteter og aflægge rapport til Parlamentet om de enkelte sektorers fremskridt med hensyn til at begrænse emissionerne; |
| --- | --- |

112.

kræver, at alle kommercielle og ikkekommercielle organisationer aflægger en offentlig rapport hvert år om størrelsen af drivhusgasemissionerne, indførte foranstaltninger til nedbringelse af drivhusgasemissioner, omskoling af medarbejdere (i tilfælde af lukning på grund af en bevist kulstoflækage) og indtægter fra emissionshandelstransaktioner; anmoder Kommissionen om at overvåge disse aktiviteter og aflægge rapport til Parlamentet om de enkelte sektorers fremskridt med hensyn til at begrænse emissionerne;

Landbrug og husdyravl

| 113. | opfordrer Kommissionen til åbent at undersøge muligheden for udtrykkeligt at inddrage landbruget i en kommende integreret europæisk klimabeskyttelsespolitik og udarbejde reduktionsmål for drivhusgasemission, herunder methan og nitrogenoxid, fra landbrugssektoren under udnyttelse af alle de allerede eksisterende muligheder; |
| --- | --- |

113.

opfordrer Kommissionen til åbent at undersøge muligheden for udtrykkeligt at inddrage landbruget i en kommende integreret europæisk klimabeskyttelsespolitik og udarbejde reduktionsmål for drivhusgasemission, herunder methan og nitrogenoxid, fra landbrugssektoren under udnyttelse af alle de allerede eksisterende muligheder;

| 114. | henviser til, at optimeret dyrkning af landbrugsjorden vil forøge jordbundens humusindhold, og hvis dyrkningsforvaltningen forbedres og ubegroede brakmarker undgås vil dyrkningsarealer kunne yde en markant bedre opsamling af kulstof; |
| --- | --- |

114.

henviser til, at optimeret dyrkning af landbrugsjorden vil forøge jordbundens humusindhold, og hvis dyrkningsforvaltningen forbedres og ubegroede brakmarker undgås vil dyrkningsarealer kunne yde en markant bedre opsamling af kulstof;

| 115. | er af den opfattelse, at en optimeret lagring og anvendelse af mineralsk gødning kan yde et væsentligt bidrag til at mindske nitrogenoxidemissioner; opfordrer i denne forbindelse til, at der i stigende grad gødes med organisk masse i stedet for mineralsk gødning; |
| --- | --- |

115.

er af den opfattelse, at en optimeret lagring og anvendelse af mineralsk gødning kan yde et væsentligt bidrag til at mindske nitrogenoxidemissioner; opfordrer i denne forbindelse til, at der i stigende grad gødes med organisk masse i stedet for mineralsk gødning;

| 116. | opfordrer til, at der foretages økonomiske analyser af rentabiliteten af visse regionale dyrkningsmetoder under ændrede klimabetingelser for at kortlægge tilpasningsmuligheder og lette en omlægning af dyrkningen til andre afgrøder; |
| --- | --- |

116.

opfordrer til, at der foretages økonomiske analyser af rentabiliteten af visse regionale dyrkningsmetoder under ændrede klimabetingelser for at kortlægge tilpasningsmuligheder og lette en omlægning af dyrkningen til andre afgrøder;

| 117. | er af den opfattelse, at der i landbrugspraksis skal tages højde for klimaændringer, og opfordrer til, at der ydes finansiering til forskning og udvikling af nye og mere miljøvenlige dyrkningsmetoder og metoder til bedriftsforvaltning; opfordrer ligeledes til, at der forskes i nye teknologier, bioteknologier inden for såsæd, planteavl, grøn genteknologi og plantebeskyttelse og ønsker en klimabeskyttelsespolitik inden for landbruget, som omfatter seminarer, kursusprogrammer, pilotforsøg og formidling af ny viden på dyrkningsområdet og inden for forvaltning af vandressourcer for landbrugere; |
| --- | --- |

117.

er af den opfattelse, at der i landbrugspraksis skal tages højde for klimaændringer, og opfordrer til, at der ydes finansiering til forskning og udvikling af nye og mere miljøvenlige dyrkningsmetoder og metoder til bedriftsforvaltning; opfordrer ligeledes til, at der forskes i nye teknologier, bioteknologier inden for såsæd, planteavl, grøn genteknologi og plantebeskyttelse og ønsker en klimabeskyttelsespolitik inden for landbruget, som omfatter seminarer, kursusprogrammer, pilotforsøg og formidling af ny viden på dyrkningsområdet og inden for forvaltning af vandressourcer for landbrugere;

| 118. | erkender, at dyrkningen af korn og soja til foder er årsag til en væsentlig del af drivhusgasemissionerne; erindrer om, at det i rapporten »Livestock's Long Shadow«, som FN's Fødevare- og Landbrugsorganisation offentliggjorde i november 2006, blev påpeget, at husdyrproduktionen tegner sig for 18 % af verdens samlede drivhusgasemissioner; |
| --- | --- |

118.

erkender, at dyrkningen af korn og soja til foder er årsag til en væsentlig del af drivhusgasemissionerne; erindrer om, at det i rapporten »Livestock's Long Shadow«, som FN's Fødevare- og Landbrugsorganisation offentliggjorde i november 2006, blev påpeget, at husdyrproduktionen tegner sig for 18 % af verdens samlede drivhusgasemissioner;

| 119. | opfordrer til, at foder inden for mælke- og kødproduktion gøres til genstand for undersøgelser og i givet fald forbedres for at nå frem til en mindskelse i methandannelsen i drøvtyggernes fordøjelsessystemer; anmoder om, at alle foder- og avlsrelaterede foranstaltninger i husdyrsektoren underkastes en forudgående vurdering af deres indvirkning på dyrenes sundhed og velfærd, og at sådanne foranstaltninger ikke indføres, hvis de har nogen negative indvirkninger på de berørte dyr; |
| --- | --- |

119.

opfordrer til, at foder inden for mælke- og kødproduktion gøres til genstand for undersøgelser og i givet fald forbedres for at nå frem til en mindskelse i methandannelsen i drøvtyggernes fordøjelsessystemer; anmoder om, at alle foder- og avlsrelaterede foranstaltninger i husdyrsektoren underkastes en forudgående vurdering af deres indvirkning på dyrenes sundhed og velfærd, og at sådanne foranstaltninger ikke indføres, hvis de har nogen negative indvirkninger på de berørte dyr;

| 120. | erkender, at udviklingen af biogasanlæg til energiudvinding gennem oparbejdning af staldgødning kan være et økonomisk såvel som miljømæssigt meningsfyldt bidrag til nedbringelsen af methan-emissionerne fra husdyravl; |
| --- | --- |

120.

erkender, at udviklingen af biogasanlæg til energiudvinding gennem oparbejdning af staldgødning kan være et økonomisk såvel som miljømæssigt meningsfyldt bidrag til nedbringelsen af methan-emissionerne fra husdyravl;

Skove

| 121. | mener, at en kommende europæisk klimapolitik skal have som mål ikke kun at bevare de tropiske regnskove og de boreale skove, der stadigvæk findes, men også pleje og genplantning af de europæiske skove; påpeger, at beskyttelsesbælter af skovområder omkring byområder og industricentre kan spille en vigtig rolle; |
| --- | --- |

121.

mener, at en kommende europæisk klimapolitik skal have som mål ikke kun at bevare de tropiske regnskove og de boreale skove, der stadigvæk findes, men også pleje og genplantning af de europæiske skove; påpeger, at beskyttelsesbælter af skovområder omkring byområder og industricentre kan spille en vigtig rolle;

| 122. | mener, at hvis bestræbelserne på at hindre ødelæggelse af skove skal være et effektivt middel til at nedbringe emissionerne, er det nødvendigt af udvikle en permanent kompensationsordning inden for skovdrift gennem UNFCCC, og opfordrer til, at der skabes klare økonomiske incitamenter til permanent at bevare urskove og store skovarealer gennem bæredygtig udnyttelse, idet nytteværdien af et skovareal i langt højere grad skal måles på, hvilke »økotjenesteydelser« og sociale funktioner, der leveres; |
| --- | --- |

122.

mener, at hvis bestræbelserne på at hindre ødelæggelse af skove skal være et effektivt middel til at nedbringe emissionerne, er det nødvendigt af udvikle en permanent kompensationsordning inden for skovdrift gennem UNFCCC, og opfordrer til, at der skabes klare økonomiske incitamenter til permanent at bevare urskove og store skovarealer gennem bæredygtig udnyttelse, idet nytteværdien af et skovareal i langt højere grad skal måles på, hvilke »økotjenesteydelser« og sociale funktioner, der leveres;

| 123. | opfordrer til, at der inden for rammerne af et globalt CO2-marked for de lande, der endnu råder over store, naturlige skovområder, gives økonomiske incitamenter til at bevare disse ved at anerkende det kulstof, der hvert år akkumuleres i en omhyggelig velbevaret skov; foreslår en undersøgelse af, hvorvidt det er formålstjenligt udelukkende at fokusere på de tropiske regnskove i denne forbindelse; |
| --- | --- |

123.

opfordrer til, at der inden for rammerne af et globalt CO2-marked for de lande, der endnu råder over store, naturlige skovområder, gives økonomiske incitamenter til at bevare disse ved at anerkende det kulstof, der hvert år akkumuleres i en omhyggelig velbevaret skov; foreslår en undersøgelse af, hvorvidt det er formålstjenligt udelukkende at fokusere på de tropiske regnskove i denne forbindelse;

| 124. | opfordrer EU til i samarbejde med det internationale samfund at opbygge luftbaserede og satellitstyrede overvågningssystemer og den nødvendige infrastruktur med henblik på at bevare især de tropiske skove på lang sigt; slår til lyd for at oprette en global fond under Verdensbanken til opbygning af overvågningssystemer; |
| --- | --- |

124.

opfordrer EU til i samarbejde med det internationale samfund at opbygge luftbaserede og satellitstyrede overvågningssystemer og den nødvendige infrastruktur med henblik på at bevare især de tropiske skove på lang sigt; slår til lyd for at oprette en global fond under Verdensbanken til opbygning af overvågningssystemer;

| 125. | finder, at de globale overvågningssystemer til beskyttelse af skovene kan lykkes, hvis der samtidig skabes de nødvendige institutionelle forudsætninger og forvaltningsorganer med kvalificeret personale, og at disse også opretholdes på lang sigt; |
| --- | --- |

125.

finder, at de globale overvågningssystemer til beskyttelse af skovene kan lykkes, hvis der samtidig skabes de nødvendige institutionelle forudsætninger og forvaltningsorganer med kvalificeret personale, og at disse også opretholdes på lang sigt;

| 126. | understreger i denne forbindelse også behovet for programmer til overvågning af europæiske skove, således at skadedyrsangreb i opdages tidligt, og til videnskabelig risikomodellering af skovklædte områder, der er udsat for hedebølger, skovbrande og tørke, med henblik på at kunne indlede de påkrævede modforanstaltninger til beskyttelse af skoven; |
| --- | --- |

126.

understreger i denne forbindelse også behovet for programmer til overvågning af europæiske skove, således at skadedyrsangreb i opdages tidligt, og til videnskabelig risikomodellering af skovklædte områder, der er udsat for hedebølger, skovbrande og tørke, med henblik på at kunne indlede de påkrævede modforanstaltninger til beskyttelse af skoven;

| 127. | mener, at medlemsstaternes nationale optegnelser over skovene er en vigtig informationskilde for at kunne analysere de europæiske skoves generelle tilstand og deres betydning som CO2-dræn; opfordrer Kommissionen til ikke kun at fremskynde medlemsstaternes udarbejdelse og analyse af de indsamlede data, men også til at udnytte den eksisterende bedste praksis i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

127.

mener, at medlemsstaternes nationale optegnelser over skovene er en vigtig informationskilde for at kunne analysere de europæiske skoves generelle tilstand og deres betydning som CO2-dræn; opfordrer Kommissionen til ikke kun at fremskynde medlemsstaternes udarbejdelse og analyse af de indsamlede data, men også til at udnytte den eksisterende bedste praksis i medlemsstaterne;

| 128. | bemærker, at træ på grund af kendetegnene ved sin livscyklus i princippet kan være et »grønnere« valg til byggeri end stål og beton, fordi det binder CO2, kræver langt mindre energi at producere end alternativerne, og at biprodukterne kan bruges til fremstilling af vedvarende energi; erkender imidlertid, at dette kræver, at det træ, der anvendes, er blevet høstet på en bæredygtig måde, hvilket ofte ikke er tilfældet i dag; opfordrer derfor EU til hurtigt at vedtage lovgivning med henblik på at minimere risikoen for at træ, der er fældet illegalt og efter ikke-bæredygtige metoder bringes i omsætning på EU-markedet; |
| --- | --- |

128.

bemærker, at træ på grund af kendetegnene ved sin livscyklus i princippet kan være et »grønnere« valg til byggeri end stål og beton, fordi det binder CO2, kræver langt mindre energi at producere end alternativerne, og at biprodukterne kan bruges til fremstilling af vedvarende energi; erkender imidlertid, at dette kræver, at det træ, der anvendes, er blevet høstet på en bæredygtig måde, hvilket ofte ikke er tilfældet i dag; opfordrer derfor EU til hurtigt at vedtage lovgivning med henblik på at minimere risikoen for at træ, der er fældet illegalt og efter ikke-bæredygtige metoder bringes i omsætning på EU-markedet;

| 129. | fremhæver de talrige anvendelsesmuligheder for og fordele ved skove; opfordrer EU til at definere kriterier for bæredygtig anvendelse af biomasse; |
| --- | --- |

129.

fremhæver de talrige anvendelsesmuligheder for og fordele ved skove; opfordrer EU til at definere kriterier for bæredygtig anvendelse af biomasse;

| 130. | understreger, at der bør gennemføres en bæredygtig skovforvaltning med meget brede sociale, økonomiske og miljømæssige mål inden for EU; bemærker, at en bæredygtig skovforvaltning på langt sigt har til formål at forøge kulstoflagrene i skovene; bemærker endvidere, at unge, voksende og velforvaltede skove er gode kulstofdræn, og mener derfor, at når der fældes skov, skal der foretages nyplantning for at erstatte de træer, der fældes; mener, at der samtidig bør fredes flere gamle skove, fordi de spiller en central rolle med henblik på at bevare biodiversiteten; |
| --- | --- |

130.

understreger, at der bør gennemføres en bæredygtig skovforvaltning med meget brede sociale, økonomiske og miljømæssige mål inden for EU; bemærker, at en bæredygtig skovforvaltning på langt sigt har til formål at forøge kulstoflagrene i skovene; bemærker endvidere, at unge, voksende og velforvaltede skove er gode kulstofdræn, og mener derfor, at når der fældes skov, skal der foretages nyplantning for at erstatte de træer, der fældes; mener, at der samtidig bør fredes flere gamle skove, fordi de spiller en central rolle med henblik på at bevare biodiversiteten;

Jordbundsbeskyttelse

| 131. | anbefaler, at den videnskabelige forskning i samt overvågning af jordbundens tilstand udvides for rettidigt at kunne imødegå erosion, tab af opdyrkelige arealer og biodiversitet; |
| --- | --- |

131.

anbefaler, at den videnskabelige forskning i samt overvågning af jordbundens tilstand udvides for rettidigt at kunne imødegå erosion, tab af opdyrkelige arealer og biodiversitet;

| 132. | opfordrer Rådet til at vedtage sin fælles holdning under hensyntagen til Europa-Parlamentets holdning af 14.november 2007 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om rammebestemmelser om beskyttelse af jordbunden og om ændring af direktiv 2004/35/EF (8) med det formål at indføre et virkeligt fællesskabsinstrument med henblik på at bekæmpe virkningerne af skovfældning, erosion og ørkendannelse; |
| --- | --- |

132.

opfordrer Rådet til at vedtage sin fælles holdning under hensyntagen til Europa-Parlamentets holdning af 14.november 2007 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om rammebestemmelser om beskyttelse af jordbunden og om ændring af direktiv 2004/35/EF (8) med det formål at indføre et virkeligt fællesskabsinstrument med henblik på at bekæmpe virkningerne af skovfældning, erosion og ørkendannelse;

| 133. | opfordrer medlemsstaterne til at etablere en jordbeskyttelsespolitik gennem egnede jordbearbejdningsmetoder, der tager hensyn til betydningen af de organiske stoffers tilstedeværelse i jordbunden for jordens frugtbarhed, vandlagringskapacitet og evnen til at fungere som kulstofdræn, og til at overveje mulighederne for at anvende biotrækul; |
| --- | --- |

133.

opfordrer medlemsstaterne til at etablere en jordbeskyttelsespolitik gennem egnede jordbearbejdningsmetoder, der tager hensyn til betydningen af de organiske stoffers tilstedeværelse i jordbunden for jordens frugtbarhed, vandlagringskapacitet og evnen til at fungere som kulstofdræn, og til at overveje mulighederne for at anvende biotrækul;

| 134. | understreger i denne forbindelse betydningen af den økosystembaserede tilgang med henblik på at undgå og mindske jorderosion, ødelæggelse af permafrost, ørkendannelse, fremmede arters indtagelse af området samt skovbrande; |
| --- | --- |

134.

understreger i denne forbindelse betydningen af den økosystembaserede tilgang med henblik på at undgå og mindske jorderosion, ødelæggelse af permafrost, ørkendannelse, fremmede arters indtagelse af området samt skovbrande;

Vandforvaltning

| 135. | mener, at integreret forvaltning af vandressourcer bør indeholde strategier til forbedring af effektiviteten af vandforbruget, vandbesparelser, rationalisering og begrænsning af vandforbruget og større forbrugerbevidsthed om et bæredygtigt vandforbrug, og det bør besvare såvel spørgsmål om opsamling og lagring af regnvand i naturlige og kunstige reservoirer som spørgsmål om risiko for og virkninger af oversvømmelser og tørke; mener, at foranstaltninger med henblik på at indføre et effektivt hierarki for anvendelsen af vand bør overvejes, og erindrer om, at en efterspørgselsstyret metode bør foretrækkes ved forvaltningen af vandressourcer; |
| --- | --- |

135.

mener, at integreret forvaltning af vandressourcer bør indeholde strategier til forbedring af effektiviteten af vandforbruget, vandbesparelser, rationalisering og begrænsning af vandforbruget og større forbrugerbevidsthed om et bæredygtigt vandforbrug, og det bør besvare såvel spørgsmål om opsamling og lagring af regnvand i naturlige og kunstige reservoirer som spørgsmål om risiko for og virkninger af oversvømmelser og tørke; mener, at foranstaltninger med henblik på at indføre et effektivt hierarki for anvendelsen af vand bør overvejes, og erindrer om, at en efterspørgselsstyret metode bør foretrækkes ved forvaltningen af vandressourcer;

| 136. | opfordrer Kommissionen til i forbindelse med vandforvaltning at spille en betydelig koordinatorrolle på tværs af grænserne, især gennem netværksdannelse og finansiering af forskning i innovative teknologier til afsaltning af havvand, nye vandingssystemer, vandforbruget i landbruget og i byerne samt fremme af pilotprojekter til nedbringelse af skader som følge af tørke eller oversvømmelse; |
| --- | --- |

136.

opfordrer Kommissionen til i forbindelse med vandforvaltning at spille en betydelig koordinatorrolle på tværs af grænserne, især gennem netværksdannelse og finansiering af forskning i innovative teknologier til afsaltning af havvand, nye vandingssystemer, vandforbruget i landbruget og i byerne samt fremme af pilotprojekter til nedbringelse af skader som følge af tørke eller oversvømmelse;

| 137. | mener, at for at tilbyde hensigtsmæssige incitamenter til en effektiv udnyttelse af vandressourcerne bør medlemsstaterne i deres vandpolitik tage hensyn til principperne om dækning af udgifterne til vandforsyningen og om »forureneren betaler«; |
| --- | --- |

137.

mener, at for at tilbyde hensigtsmæssige incitamenter til en effektiv udnyttelse af vandressourcerne bør medlemsstaterne i deres vandpolitik tage hensyn til principperne om dækning af udgifterne til vandforsyningen og om »forureneren betaler«;

Fiskeri

| 138. | understreger, at dele af den nuværende fiskeripraksis yderligere svækker fiskebestandenes og maritime økosystemers modstandskraft imod virkningerne af klimaændringer; bifalder i den forbindelse Kommissionens beslutning om fastsættelse af fangstkvoter for industrifiskeri på grundlag af bæredygtighedskriterier og lægger vægt på, at Rådet og de berørte medlemsstater respekterer de foreslåede kvoter; |
| --- | --- |

138.

understreger, at dele af den nuværende fiskeripraksis yderligere svækker fiskebestandenes og maritime økosystemers modstandskraft imod virkningerne af klimaændringer; bifalder i den forbindelse Kommissionens beslutning om fastsættelse af fangstkvoter for industrifiskeri på grundlag af bæredygtighedskriterier og lægger vægt på, at Rådet og de berørte medlemsstater respekterer de foreslåede kvoter;

| 139. | er overbevist om, at en omfattende rammeplan for havene, som det er fastlagt i havstrategirammedirektivet (9), er nødvendig for at sikre en bedre og mere bæredygtig forvaltning af havområderne og -ressourcerne; advarer om, at de europæiske beskyttede havområder ellers vil kunne blive til de sidste oaser med biologisk mangfoldighed i et øde og tomt ocean; |
| --- | --- |

139.

er overbevist om, at en omfattende rammeplan for havene, som det er fastlagt i havstrategirammedirektivet (9), er nødvendig for at sikre en bedre og mere bæredygtig forvaltning af havområderne og -ressourcerne; advarer om, at de europæiske beskyttede havområder ellers vil kunne blive til de sidste oaser med biologisk mangfoldighed i et øde og tomt ocean;

| 140. | er af den opfattelse, at ændringer af miljøet forårsaget af klimaændringer vil kunne føre til, at akvakulturer må flyttes, hvilket medfører økonomiske skader for de steder, hvor de pågældende fiskeopdræt befinder sig; advarer i forbindelse med en eventuel flytning af fiskeopdræt imod negative virkninger for de berørte økosystemer og kræver i denne forbindelse, at der foretages obligatoriske konsekvensanalyser; |
| --- | --- |

140.

er af den opfattelse, at ændringer af miljøet forårsaget af klimaændringer vil kunne føre til, at akvakulturer må flyttes, hvilket medfører økonomiske skader for de steder, hvor de pågældende fiskeopdræt befinder sig; advarer i forbindelse med en eventuel flytning af fiskeopdræt imod negative virkninger for de berørte økosystemer og kræver i denne forbindelse, at der foretages obligatoriske konsekvensanalyser;

Affaldshåndtering og ressourceforvaltning

| 141. | anerkender affaldshierarkiet som ledende motiv bag den europæiske affaldspolitik; opfordrer Kommissionen til at foreslå procentuelle reduktionsmål for reduktion, genbrug og genanvendelse af affald; kræver, at disse mål revideres og strammes, når det er nødvendigt; |
| --- | --- |

141.

anerkender affaldshierarkiet som ledende motiv bag den europæiske affaldspolitik; opfordrer Kommissionen til at foreslå procentuelle reduktionsmål for reduktion, genbrug og genanvendelse af affald; kræver, at disse mål revideres og strammes, når det er nødvendigt;

| 142. | konstaterer, at forebyggelse af affald, ved for eksempel at optimere emballage, er den bedste mulighed for at nedbringe direkte emissioner i denne sektor; understreger imidlertid, at forebyggelse af affald på langt sigt kræver ændringer af produktionsmetoder og forbrugsvaner; |
| --- | --- |

142.

konstaterer, at forebyggelse af affald, ved for eksempel at optimere emballage, er den bedste mulighed for at nedbringe direkte emissioner i denne sektor; understreger imidlertid, at forebyggelse af affald på langt sigt kræver ændringer af produktionsmetoder og forbrugsvaner;

| 143. | understreger, at separat indsamling af biologisk affald samt materialegenvinding i væsentlig grad bidrager til at undgå direkte emissioner fra affaldsdeponeringssteder; |
| --- | --- |

143.

understreger, at separat indsamling af biologisk affald samt materialegenvinding i væsentlig grad bidrager til at undgå direkte emissioner fra affaldsdeponeringssteder;

| 144. | anser det med henblik på at begrænse direkte emissioner fra affaldssektoren for formålstjenligt at undgå transporter af usorteret affald over lange afstande; mener, at den grænseoverskridende transport af blandet husholdsaffald i EU derfor bør begrænses til et minimum; mener, at den ulovlige eksport fra EU af materiale, der egner sig til genvinding, skal bekæmpes for at undgå »eksport af emissioner« og for at beholde værdifulde råstoffer inden for EU; |
| --- | --- |

144.

anser det med henblik på at begrænse direkte emissioner fra affaldssektoren for formålstjenligt at undgå transporter af usorteret affald over lange afstande; mener, at den grænseoverskridende transport af blandet husholdsaffald i EU derfor bør begrænses til et minimum; mener, at den ulovlige eksport fra EU af materiale, der egner sig til genvinding, skal bekæmpes for at undgå »eksport af emissioner« og for at beholde værdifulde råstoffer inden for EU;

| 145. | er af den opfattelse, at medlemsstaterne efter en »udfasning« på mellemlang sigt helt bør afstå fra deponering af usorteret husholdningsaffald, da en bedre udnyttelse af de eksisterende genvindingsystemer eller opbygning af helt nye systemer vil forbedre affaldshåndteringen som helhed og udnytte de nuværende muligheder for at formindske drivhusgasser ved at anvende den eksisterende teknologi; opfordrer i denne forbindelse til, at der indføres en forpligtelse til at opsamle methan til varmeproduktion på de eksisterende affaldsdeponeringssteder; |
| --- | --- |

145.

er af den opfattelse, at medlemsstaterne efter en »udfasning« på mellemlang sigt helt bør afstå fra deponering af usorteret husholdningsaffald, da en bedre udnyttelse af de eksisterende genvindingsystemer eller opbygning af helt nye systemer vil forbedre affaldshåndteringen som helhed og udnytte de nuværende muligheder for at formindske drivhusgasser ved at anvende den eksisterende teknologi; opfordrer i denne forbindelse til, at der indføres en forpligtelse til at opsamle methan til varmeproduktion på de eksisterende affaldsdeponeringssteder;

| 146. | finder, at energiudnyttelse af restaffald i dedikerede anlæg til omdannelse af affald til energi og energiudnyttelse af forhåndssorteret affald navnlig i tilknytning til kraftvarmeproduktion med strenge emissionskontroller er en mulighed for en yderst effektiv genvinding af energi, der på pålidelig vis kan udnyttes til at nedbringe de indirekte drivhusgasemissioner og erstatte fossile brændstoffer; |
| --- | --- |

146.

finder, at energiudnyttelse af restaffald i dedikerede anlæg til omdannelse af affald til energi og energiudnyttelse af forhåndssorteret affald navnlig i tilknytning til kraftvarmeproduktion med strenge emissionskontroller er en mulighed for en yderst effektiv genvinding af energi, der på pålidelig vis kan udnyttes til at nedbringe de indirekte drivhusgasemissioner og erstatte fossile brændstoffer;

| 147. | mener, at en styrkelse af forskning og udvikling af affaldshåndterings- og ressourceforvaltningsløsninger er af afgørende betydning, og understreger behovet for en øjeblikkelig indførelse af nye innovative teknologier på dette område; |
| --- | --- |

147.

mener, at en styrkelse af forskning og udvikling af affaldshåndterings- og ressourceforvaltningsløsninger er af afgørende betydning, og understreger behovet for en øjeblikkelig indførelse af nye innovative teknologier på dette område;

| 148. | anerkender i forbindelse med forhandlingerne om en aftale for tiden efter 2012 og inddragelse af tredjelande, at en mere systematisk overføring af europæiske standarder for affaldshåndtering er en mulighed for at forbinde udviklingspolitiske mål - såsom bedre beskyttelse af den menneskelige sundhed og miljøet - med nye økonomiske muligheder samtidig med at der bidrages til bekæmpelsen af de globale klimaændringer; |
| --- | --- |

148.

anerkender i forbindelse med forhandlingerne om en aftale for tiden efter 2012 og inddragelse af tredjelande, at en mere systematisk overføring af europæiske standarder for affaldshåndtering er en mulighed for at forbinde udviklingspolitiske mål - såsom bedre beskyttelse af den menneskelige sundhed og miljøet - med nye økonomiske muligheder samtidig med at der bidrages til bekæmpelsen af de globale klimaændringer;

| 149. | opfordrer Kommissionen til at foretage en undersøgelse om, hvorvidt affaldssektoren kan inddrages i emissionshandelen, og hvorvidt dette er foreneligt med CDM-projekterne; |
| --- | --- |

149.

opfordrer Kommissionen til at foretage en undersøgelse om, hvorvidt affaldssektoren kan inddrages i emissionshandelen, og hvorvidt dette er foreneligt med CDM-projekterne;

Tilpasningsforanstaltninger

| 150. | minder om kravene i Parlamentets ovennævnte beslutning af 10. april 2008 og opfordrer Kommissionen til hurtigst mulig at offentliggøre sin lovede hvidbog med en koordineret EU-dækkende ramme for planlægningen af tilpasningsforanstaltninger; |
| --- | --- |

150.

minder om kravene i Parlamentets ovennævnte beslutning af 10. april 2008 og opfordrer Kommissionen til hurtigst mulig at offentliggøre sin lovede hvidbog med en koordineret EU-dækkende ramme for planlægningen af tilpasningsforanstaltninger;

| 151. | understreger betydningen af, at Kommissionen offentliggør grønbogen om territorial samhørighed, hvori Kommissionen understreger behovet for en integreret fremgangsmåde med hensyn til sektorpolitikker for at forbedre de samlede territoriale virkninger af EU's politikker og nationale og regionale politikker; opfordrer derfor til en forbedring af procedurerne inden for strukturfondene for at give dem mulighed for at yde et endnu større bidrag til klimaforanstaltningerne; |
| --- | --- |

151.

understreger betydningen af, at Kommissionen offentliggør grønbogen om territorial samhørighed, hvori Kommissionen understreger behovet for en integreret fremgangsmåde med hensyn til sektorpolitikker for at forbedre de samlede territoriale virkninger af EU's politikker og nationale og regionale politikker; opfordrer derfor til en forbedring af procedurerne inden for strukturfondene for at give dem mulighed for at yde et endnu større bidrag til klimaforanstaltningerne;

| 152. | understreger, at selv om nærhedsprincippet skal overholdes på behørig vis, og idet det er vigtigt at anerkende de regionale og lokale myndigheders centrale rolle, navnlig i de mere sårbare områder som bjerg- eller kystområder, er det vigtigt med foranstaltninger på EU-plan for at opbygge biodiversitetens modstandskraft ved at styrke Natura 2000-netværket og integrere effektive tilpasningsforanstaltninger i EU's samhørigheds-, landbrugs- samt vand- og havpolitikker; |
| --- | --- |

152.

understreger, at selv om nærhedsprincippet skal overholdes på behørig vis, og idet det er vigtigt at anerkende de regionale og lokale myndigheders centrale rolle, navnlig i de mere sårbare områder som bjerg- eller kystområder, er det vigtigt med foranstaltninger på EU-plan for at opbygge biodiversitetens modstandskraft ved at styrke Natura 2000-netværket og integrere effektive tilpasningsforanstaltninger i EU's samhørigheds-, landbrugs- samt vand- og havpolitikker;

| 153. | understreger atter nødvendigheden af sammenhæng og en helhedsorienteret koordination af tilpasningsforanstaltninger på EU-plan samt en undersøgelse med henblik på eventuelle synergier, også inden for rammerne af de internationale konventioner, der vedrører specifikke regioner eller områder, og som EU er kontraherende part i; gentager sit krav om en EU-omfattende ramme for planlægning af tilpasningsforanstaltninger; |
| --- | --- |

153.

understreger atter nødvendigheden af sammenhæng og en helhedsorienteret koordination af tilpasningsforanstaltninger på EU-plan samt en undersøgelse med henblik på eventuelle synergier, også inden for rammerne af de internationale konventioner, der vedrører specifikke regioner eller områder, og som EU er kontraherende part i; gentager sit krav om en EU-omfattende ramme for planlægning af tilpasningsforanstaltninger;

| 154. | understreger EU's koordinatorrolle, især hvad angår skabelsen af systemer med automatisk eller kontinuerlig kontrol af forurenende stoffer og tidlige varslingssystemer for hedebølger, lange frostperioder og oversvømmelser, samt i forbindelse med forbedring af en systematisk indsamling af sundheds-, sygdoms-, vejr- og miljøoplysninger samt statistiske oplysninger; |
| --- | --- |

154.

understreger EU's koordinatorrolle, især hvad angår skabelsen af systemer med automatisk eller kontinuerlig kontrol af forurenende stoffer og tidlige varslingssystemer for hedebølger, lange frostperioder og oversvømmelser, samt i forbindelse med forbedring af en systematisk indsamling af sundheds-, sygdoms-, vejr- og miljøoplysninger samt statistiske oplysninger;

Sundhed

| 155. | understreger, at det er af afgørende betydning at erhverve specifik ekspertise vedrørende klimaændringernes indvirkning på menneskers sundhed, navnlig i forbindelse med visse infektionssygdomme og parasitbårne sygdomme; |
| --- | --- |

155.

understreger, at det er af afgørende betydning at erhverve specifik ekspertise vedrørende klimaændringernes indvirkning på menneskers sundhed, navnlig i forbindelse med visse infektionssygdomme og parasitbårne sygdomme;

| 156. | understreger, at klimaændringer vil spille en kritisk rolle i forbindelse med en øget forekomst af visse sygdomme som følge af de uundgåelige ændringer i økosystemernes karakter, hvilket vil påvirke bl.a. dyr, planter, insekter, protozooer, bakterier og vira; |
| --- | --- |

156.

understreger, at klimaændringer vil spille en kritisk rolle i forbindelse med en øget forekomst af visse sygdomme som følge af de uundgåelige ændringer i økosystemernes karakter, hvilket vil påvirke bl.a. dyr, planter, insekter, protozooer, bakterier og vira;

| 157. | understreger, at tropesygdomme, der spredes af parasitter eller myg og andre patogener, som normalt findes i tropeområder, kan brede sig til andre egne og højder og dermed udgøre en ny trussel mod mennesker; |
| --- | --- |

157.

understreger, at tropesygdomme, der spredes af parasitter eller myg og andre patogener, som normalt findes i tropeområder, kan brede sig til andre egne og højder og dermed udgøre en ny trussel mod mennesker;

| 158. | understreger, at selv om hovedmålsætningen for folkesundhedsprogrammet 2008-2013 er at handle over for de faktorer, der traditionelt er afgørende for sundheden (kost, rygning, alkoholforbrug og brug af narkotika), bør den også fokusere på visse nye udfordringer for sundheden og rettes mod de afgørende miljøfaktorer, der skyldes klimaændringerne; |
| --- | --- |

158.

understreger, at selv om hovedmålsætningen for folkesundhedsprogrammet 2008-2013 er at handle over for de faktorer, der traditionelt er afgørende for sundheden (kost, rygning, alkoholforbrug og brug af narkotika), bør den også fokusere på visse nye udfordringer for sundheden og rettes mod de afgørende miljøfaktorer, der skyldes klimaændringerne;

| 159. | understreger EU's og Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdommes koordinerende rolle med hensyn til at stille rådgivning til rådighed for den brede offentlighed om, hvordan man undgår insektbårne sygdomme gennem brug af især beskyttelsestøj, myggenet og insektafskrækkelses- og -bekæmpelsesmidler; |
| --- | --- |

159.

understreger EU's og Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdommes koordinerende rolle med hensyn til at stille rådgivning til rådighed for den brede offentlighed om, hvordan man undgår insektbårne sygdomme gennem brug af især beskyttelsestøj, myggenet og insektafskrækkelses- og -bekæmpelsesmidler;

| 160. | bemærker, at mulige foranstaltninger kan omfatte indsamling og evaluering af relevante oplysninger om klimaændringernes indvirkning på menneskers sundhed, styrkelse af naturkatastrofeberedskabet, det offentlige sundhedsvæsen og beredskabsplanlægningen, understøttelse af sundhedsfremmende foranstaltninger i alle sektorer samt bevidsthedsskabende foranstaltninger, navnlig oplysning til offentligheden om nye sundhedsfarer, advarselshenvisninger og konkrete henvisninger til forebyggelse af udsættelse for risici, navnlig for så vidt angår insektbårne sygdomme og hedebølger; |
| --- | --- |

160.

bemærker, at mulige foranstaltninger kan omfatte indsamling og evaluering af relevante oplysninger om klimaændringernes indvirkning på menneskers sundhed, styrkelse af naturkatastrofeberedskabet, det offentlige sundhedsvæsen og beredskabsplanlægningen, understøttelse af sundhedsfremmende foranstaltninger i alle sektorer samt bevidsthedsskabende foranstaltninger, navnlig oplysning til offentligheden om nye sundhedsfarer, advarselshenvisninger og konkrete henvisninger til forebyggelse af udsættelse for risici, navnlig for så vidt angår insektbårne sygdomme og hedebølger;

| 161. | mener, at der er behov for forskning inden for lægevidenskaben og lægemiddelsektoren med henblik på at udvikle lægemidler og vacciner mod nye sygdomme, som skal stilles til rådighed for alle berørte befolkninger til overkommelige priser; |
| --- | --- |

161.

mener, at der er behov for forskning inden for lægevidenskaben og lægemiddelsektoren med henblik på at udvikle lægemidler og vacciner mod nye sygdomme, som skal stilles til rådighed for alle berørte befolkninger til overkommelige priser;

| 162. | understreger betydningen af grønne områder i byområder for befolkningens sundhed, luftkvaliteten, kulstofopsamling samt med henblik på at håndtere klimaændringerne; opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og de lokale myndigheder til at bevare og udvide de eksisterende - og anlægge nye - grønne områder i byområder; |
| --- | --- |

162.

understreger betydningen af grønne områder i byområder for befolkningens sundhed, luftkvaliteten, kulstofopsamling samt med henblik på at håndtere klimaændringerne; opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og de lokale myndigheder til at bevare og udvide de eksisterende - og anlægge nye - grønne områder i byområder;

Vækst og beskæftigelse

| 163. | mener, at Europa er i en meget gunstig udgangsposition i det globale kapløb om en lavemissionsøkonomi og bør udnytte denne situation til i fuld overensstemmelse med Lissabonstrategien at udløse et innovationsfremstød, der vil skabe nye og konkurrencedygtige virksomheder og arbejdspladser på områderne for rene teknologier, vedvarende energikilder og grønne virksomheder for at modvirke afskedigelser inden for sektorer med høj CO2-udledning; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at identificere strukturelle ændringer, der skyldes indførelsen af klimaændringspolitikker, og opfordrer Kommissionen til at foreslå midlertidige foranstaltninger til støtte for de mest berørte befolkninger; |
| --- | --- |

163.

mener, at Europa er i en meget gunstig udgangsposition i det globale kapløb om en lavemissionsøkonomi og bør udnytte denne situation til i fuld overensstemmelse med Lissabonstrategien at udløse et innovationsfremstød, der vil skabe nye og konkurrencedygtige virksomheder og arbejdspladser på områderne for rene teknologier, vedvarende energikilder og grønne virksomheder for at modvirke afskedigelser inden for sektorer med høj CO2-udledning; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at identificere strukturelle ændringer, der skyldes indførelsen af klimaændringspolitikker, og opfordrer Kommissionen til at foreslå midlertidige foranstaltninger til støtte for de mest berørte befolkninger;

| 164. | advarer imod pessimisme, hvilket kan føre til, at EU forpasser den økonomiske chance, som klimaændringerne og de politiske foranstaltninger til forhindring heraf byder, ved at understrege arbejdsmarkedets parters positive rolle, idet disse vil blive direkte inddraget i at stimulere økonomien og mulighederne for at omskole og absorbere arbejdstagere, der påvirkes af tilpasningen til og afbødningen af klimaændringerne; mener, at enighed i befolkningen og på arbejdsmarkedet bliver af central betydning for at kunne vinde den globale konkurrence om effektivitet, innovationer, råstoffer og fremtidsteknologier og markeder; |
| --- | --- |

164.

advarer imod pessimisme, hvilket kan føre til, at EU forpasser den økonomiske chance, som klimaændringerne og de politiske foranstaltninger til forhindring heraf byder, ved at understrege arbejdsmarkedets parters positive rolle, idet disse vil blive direkte inddraget i at stimulere økonomien og mulighederne for at omskole og absorbere arbejdstagere, der påvirkes af tilpasningen til og afbødningen af klimaændringerne; mener, at enighed i befolkningen og på arbejdsmarkedet bliver af central betydning for at kunne vinde den globale konkurrence om effektivitet, innovationer, råstoffer og fremtidsteknologier og markeder;

| 165. | er af den opfattelse, at vækst- og beskæftigelsespotentialet kun lader sig udnytte fuldt ud, hvis der samtidig skabes mulighed for markedsadgang fjernes bureaukratiske hindringer, så de disponible teknologier kan tages i anvendelse; |
| --- | --- |

165.

er af den opfattelse, at vækst- og beskæftigelsespotentialet kun lader sig udnytte fuldt ud, hvis der samtidig skabes mulighed for markedsadgang fjernes bureaukratiske hindringer, så de disponible teknologier kan tages i anvendelse;

| 166. | opfordrer medlemsstaterne til at undersøge, om de eksisterende bestemmelser er forenelige med de klimapolitiske mål, og udvikle incitamenter og mekanismer, der letter overgangen til en økonomisk forvaltning med lave CO2-emissioner; |
| --- | --- |

166.

opfordrer medlemsstaterne til at undersøge, om de eksisterende bestemmelser er forenelige med de klimapolitiske mål, og udvikle incitamenter og mekanismer, der letter overgangen til en økonomisk forvaltning med lave CO2-emissioner;

| 167. | opfordrer arbejdsmarkedets parter i medlemsstaterne og på EU-niveau til i fællesskab at udvikle økonomiske strategier for de pågældende sektorer for at danne sig et billede af det tilstedeværende potentiale og i givet fald udnytte det strategisk; |
| --- | --- |

167.

opfordrer arbejdsmarkedets parter i medlemsstaterne og på EU-niveau til i fællesskab at udvikle økonomiske strategier for de pågældende sektorer for at danne sig et billede af det tilstedeværende potentiale og i givet fald udnytte det strategisk;

Fremme af teknologisk innovation

| 168. | er af den opfattelse, at der inden for rammerne af den integrerede europæiske klimapolitik med henblik på at sikre ressourcerne for de kommende generationer skal indledes og udformes en kombineret tilgang med sigte på emissionsreduktioner og en heraf uafhængig proces med teknologisk innovation; |
| --- | --- |

168.

er af den opfattelse, at der inden for rammerne af den integrerede europæiske klimapolitik med henblik på at sikre ressourcerne for de kommende generationer skal indledes og udformes en kombineret tilgang med sigte på emissionsreduktioner og en heraf uafhængig proces med teknologisk innovation;

| 169. | er af den opfattelse, at en miljømæssigt sikker brug af CO2-opsamling og -lagring bør diskuteres så bredt som muligt og med deltagelse af private og offentlige interessenter, med en åben indstilling netop i betragtning af EU-initiativets teknologineutralitet; opfordrer til fremme af internationalt samarbejde med henblik på at tilskynde til teknologioverførsel, navnlig i forhold til de vækstlande, der stadig er afhængige af lokalt kul som energikilde; |
| --- | --- |

169.

er af den opfattelse, at en miljømæssigt sikker brug af CO2-opsamling og -lagring bør diskuteres så bredt som muligt og med deltagelse af private og offentlige interessenter, med en åben indstilling netop i betragtning af EU-initiativets teknologineutralitet; opfordrer til fremme af internationalt samarbejde med henblik på at tilskynde til teknologioverførsel, navnlig i forhold til de vækstlande, der stadig er afhængige af lokalt kul som energikilde;

| 170. | mener, at der er behov for en betydelig finansiel støtte til langsigtet forskning og udvikling med henblik på at udvikle teknologier af næste generation og gøre det muligt at opnå de nødvendige resultater i større målestok; |
| --- | --- |

170.

mener, at der er behov for en betydelig finansiel støtte til langsigtet forskning og udvikling med henblik på at udvikle teknologier af næste generation og gøre det muligt at opnå de nødvendige resultater i større målestok;

| 171. | opfordrer medlemmerne af UNFCCC til at anerkende CO2-opsamling og -lagring som teknologioverførsel inden for rammerne af CDM under Marrakech-aftalerne i forbindelse med Kyoto-protokollen; |
| --- | --- |

171.

opfordrer medlemmerne af UNFCCC til at anerkende CO2-opsamling og -lagring som teknologioverførsel inden for rammerne af CDM under Marrakech-aftalerne i forbindelse med Kyoto-protokollen;

| 172. | opfordrer EU og dets medlemsstater til ved hjælp af forsknings- og oplysningsforanstaltninger at reagere på en eventuel skepsis i offentligheden med hensyn til anvendelse af CO2-opsamling og -lagring; |
| --- | --- |

172.

opfordrer EU og dets medlemsstater til ved hjælp af forsknings- og oplysningsforanstaltninger at reagere på en eventuel skepsis i offentligheden med hensyn til anvendelse af CO2-opsamling og -lagring;

| 173. | foreslår, at den integrerede europæiske klimapolitik skal beskæftige sig med forslag til grundlæggende incitamentmekanismer og støtteforanstaltninger, så den nødvendige teknologiske innovation kan indledes og de løbende omkostninger forbundet med dyre men nye teknologier sænkes, og der i fremtiden kan fastsættes og opnås strengere reduktionsmål; |
| --- | --- |

173.

foreslår, at den integrerede europæiske klimapolitik skal beskæftige sig med forslag til grundlæggende incitamentmekanismer og støtteforanstaltninger, så den nødvendige teknologiske innovation kan indledes og de løbende omkostninger forbundet med dyre men nye teknologier sænkes, og der i fremtiden kan fastsættes og opnås strengere reduktionsmål;

| 174. | anbefaler, at medlemsstaterne overvejer, hvordan de kan fremskynde indførelsen af rene og energieffektive teknologier, f.eks. ved direkte tilskud til forbrugere, der investerer i teknologier som solpaneler, jordvarmepumper, luftvarmepumper, vandvarmepumper og brændeovne med renere forbrænding; |
| --- | --- |

174.

anbefaler, at medlemsstaterne overvejer, hvordan de kan fremskynde indførelsen af rene og energieffektive teknologier, f.eks. ved direkte tilskud til forbrugere, der investerer i teknologier som solpaneler, jordvarmepumper, luftvarmepumper, vandvarmepumper og brændeovne med renere forbrænding;

| 175. | foreslår i denne forbindelse parallelle foranstaltninger, såsom inddragelse af økonomer, ingeniører og det private erhvervsliv i en institutionaliseret og parallel »Kyoto-plus-proces«, som er sammenlignelig med den vellykkede metode, der benyttes i forbindelse med Montreal-protokollen til beskyttelse af ozonlaget; |
| --- | --- |

175.

foreslår i denne forbindelse parallelle foranstaltninger, såsom inddragelse af økonomer, ingeniører og det private erhvervsliv i en institutionaliseret og parallel »Kyoto-plus-proces«, som er sammenlignelig med den vellykkede metode, der benyttes i forbindelse med Montreal-protokollen til beskyttelse af ozonlaget;

| 176. | opfordrer til oprettelse af en europæisk klimafond, som skal finansieres ved hjælp af en del af auktionsindtægterne fra emissionshandelssystemet og/eller tilsvarende midler i medlemsstaterne og ser heri en mulighed for at skabe en kapitalreserve til finansiering af en fremtidig klimapolitik, hvis enkelte foranstaltninger og dermed forbundne investeringsbehov det i dag kun med et vist forbehold er muligt at planlægge; |
| --- | --- |

176.

opfordrer til oprettelse af en europæisk klimafond, som skal finansieres ved hjælp af en del af auktionsindtægterne fra emissionshandelssystemet og/eller tilsvarende midler i medlemsstaterne og ser heri en mulighed for at skabe en kapitalreserve til finansiering af en fremtidig klimapolitik, hvis enkelte foranstaltninger og dermed forbundne investeringsbehov det i dag kun med et vist forbehold er muligt at planlægge;

| 177. | foreslår at anvende denne kapitalreserve på kapitalmarkedet med henblik på at muliggøre en kapitalstrøm, der går tilbage til de økonomiske aktører, og en (gen)investering i fremtidsteknologier og dermed overlade det til markedet at afgøre, hvilke teknologier der i fremtiden skal tages i brug med henblik på at nå de mellem- og langsigtede klimabeskyttelsesmål i stedet for at fastlægge dette ved lov; |
| --- | --- |

177.

foreslår at anvende denne kapitalreserve på kapitalmarkedet med henblik på at muliggøre en kapitalstrøm, der går tilbage til de økonomiske aktører, og en (gen)investering i fremtidsteknologier og dermed overlade det til markedet at afgøre, hvilke teknologier der i fremtiden skal tages i brug med henblik på at nå de mellem- og langsigtede klimabeskyttelsesmål i stedet for at fastlægge dette ved lov;

| 178. | betoner kraftigt, at der på lang sigt også vil opstå effektive løsninger på klimaændringerne gennem videnskabelige nyskabelser såvel inden for produktion, salg og anvendelse af energi som fra andre relaterede områder, som på gavnlig måde vil begrænse produktionen af drivhusgasser uden at skabe medfølgende miljøproblemer; |
| --- | --- |

178.

betoner kraftigt, at der på lang sigt også vil opstå effektive løsninger på klimaændringerne gennem videnskabelige nyskabelser såvel inden for produktion, salg og anvendelse af energi som fra andre relaterede områder, som på gavnlig måde vil begrænse produktionen af drivhusgasser uden at skabe medfølgende miljøproblemer;

| 179. | understreger betydningen af det syvende forskningsrammeprogram for udvikling af rene energiformer og opfordrer Rådet og Kommissionen til også i de kommende forskningsrammeprogrammer at understøtte denne prioritet; |
| --- | --- |

179.

understreger betydningen af det syvende forskningsrammeprogram for udvikling af rene energiformer og opfordrer Rådet og Kommissionen til også i de kommende forskningsrammeprogrammer at understøtte denne prioritet;

Intelligente computersystemer og informations- og kommunikationsteknologier

| 180. | foreslår de efterfølgende rådsformandskaber at gøre informations- og kommunikationsteknologier og deres betydning for bekæmpelsen af klimaændringerne og tilpasning til disse til et centralt anliggende for deres formandskab; |
| --- | --- |

180.

foreslår de efterfølgende rådsformandskaber at gøre informations- og kommunikationsteknologier og deres betydning for bekæmpelsen af klimaændringerne og tilpasning til disse til et centralt anliggende for deres formandskab;

| 181. | opfordrer EU og dets medlemsstater til i samarbejde med industri, forbrugere, myndigheder, højere læreanstalter og forskningsinstitutioner at støtte afprøvning, validering, indførelse og yderligere udbredelse af computer- og ikt-støttede metoder til dematerialisering og en kraftigt forbedret energieffektivitet, navnlig gennem bedre logistik inden for godstransport, indførelse af tele- og videokonferencer i stedet for fysiske rejser, forbedrede elektricitetsnet, energioptimerede bygninger og mere intelligent belysning; |
| --- | --- |

181.

opfordrer EU og dets medlemsstater til i samarbejde med industri, forbrugere, myndigheder, højere læreanstalter og forskningsinstitutioner at støtte afprøvning, validering, indførelse og yderligere udbredelse af computer- og ikt-støttede metoder til dematerialisering og en kraftigt forbedret energieffektivitet, navnlig gennem bedre logistik inden for godstransport, indførelse af tele- og videokonferencer i stedet for fysiske rejser, forbedrede elektricitetsnet, energioptimerede bygninger og mere intelligent belysning;

Finansierings- og budgetspørgsmål

| 182. | insisterer som budgetmyndighed i fællesskab med Rådet på i den næste flerårige finansielle ramme at indrømme klimaændringer og foranstaltninger til bekæmpelse heraf højeste prioritet; |
| --- | --- |

182.

insisterer som budgetmyndighed i fællesskab med Rådet på i den næste flerårige finansielle ramme at indrømme klimaændringer og foranstaltninger til bekæmpelse heraf højeste prioritet;

| 183. | opfordrer Rådet til at beskæftige sig med problematikken vedrørende ikke anvendte midler fra EU-budgettet afsat til bestemte formål for i givet fald at lade disse midler overgå til klimapolitiske formål; |
| --- | --- |

183.

opfordrer Rådet til at beskæftige sig med problematikken vedrørende ikke anvendte midler fra EU-budgettet afsat til bestemte formål for i givet fald at lade disse midler overgå til klimapolitiske formål;

| 184. | opfordrer Kommissionen til at foretage en opgørelse over alle bestående finansieringsinstrumenter og deres betydning for de europæiske klimabeskyttelsesmål og på grundlag af denne »klimaaudit« udarbejde forslag til den kommende finansieringsramme, så de relevante budgetposter kan tilpasses de klimapolitiske krav, uden at udelukke muligheden for at oprette nye fonde og afsætte nye midler hertil; |
| --- | --- |

184.

opfordrer Kommissionen til at foretage en opgørelse over alle bestående finansieringsinstrumenter og deres betydning for de europæiske klimabeskyttelsesmål og på grundlag af denne »klimaaudit« udarbejde forslag til den kommende finansieringsramme, så de relevante budgetposter kan tilpasses de klimapolitiske krav, uden at udelukke muligheden for at oprette nye fonde og afsætte nye midler hertil;

| 185. | er af den opfattelse, at EU bør engagere sig finansielt i såvel kerneområderne fremme og udvikling af teknologier til bekæmpelse af klimaændringer og klimaudviklingsbistand som i understøttelse af grænseoverskridende tilpasningsforanstaltninger, effektivitetsforbedringer og katastrofehjælp i overensstemmelse med Unionens solidaritetsprincip; |
| --- | --- |

185.

er af den opfattelse, at EU bør engagere sig finansielt i såvel kerneområderne fremme og udvikling af teknologier til bekæmpelse af klimaændringer og klimaudviklingsbistand som i understøttelse af grænseoverskridende tilpasningsforanstaltninger, effektivitetsforbedringer og katastrofehjælp i overensstemmelse med Unionens solidaritetsprincip;

| 186. | henviser til den aftale, der blev indgået som led i »klima- og energipakken« om frivilligt at øremærke 50 % af auktionsindtægterne fra emissionshandelssystemet til finansiering af klimapolitikker, hvoraf en stor andel bør anvendes til at finansiere tilpasnings- og afhjælpningsforanstaltninger i udviklingslandene; ansporer medlemsstaterne til fuldt ud at udnytte denne mulighed og endda satse på at nå op på en højere procentsats; |
| --- | --- |

186.

henviser til den aftale, der blev indgået som led i »klima- og energipakken« om frivilligt at øremærke 50 % af auktionsindtægterne fra emissionshandelssystemet til finansiering af klimapolitikker, hvoraf en stor andel bør anvendes til at finansiere tilpasnings- og afhjælpningsforanstaltninger i udviklingslandene; ansporer medlemsstaterne til fuldt ud at udnytte denne mulighed og endda satse på at nå op på en højere procentsats;

| 187. | erindrer om, at finansieringen af afhjælpnings- og tilpasningsforanstaltninger i udviklingslandene bliver en afgørende forudsætning for indgåelsen af en samlet aftale på den 15. konference (COP 15) i København, og kræver, at Det Europæiske Råd på sit møde den 19. og 20. marts 2009 gør væsentlige fremskridt frem mod at indgå en aftale om, hvordan der kan sikres uafhængig og forudsigelig EU-finansiering til udviklingslandene; |
| --- | --- |

187.

erindrer om, at finansieringen af afhjælpnings- og tilpasningsforanstaltninger i udviklingslandene bliver en afgørende forudsætning for indgåelsen af en samlet aftale på den 15. konference (COP 15) i København, og kræver, at Det Europæiske Råd på sit møde den 19. og 20. marts 2009 gør væsentlige fremskridt frem mod at indgå en aftale om, hvordan der kan sikres uafhængig og forudsigelig EU-finansiering til udviklingslandene;

Uddannelse, erhvervsuddannelse, rapportering, mærkning og bevidstgørelse

| 188. | opfordrer de ansvarlige myndigheder i medlemsstaterne til at skabe nye erhvervsprofiler og tilpasse såvel den praktiske erhvervsuddannelse som erhvervsuddannelsesinstitutionerne og studieforløb på højere læreanstalter og universiteter til de beskæftigelsesspecifikke udfordringer, der er forbundet med de økonomiske strukturændringer, der fremskyndes gennem klimaændringerne og deres virkninger; |
| --- | --- |

188.

opfordrer de ansvarlige myndigheder i medlemsstaterne til at skabe nye erhvervsprofiler og tilpasse såvel den praktiske erhvervsuddannelse som erhvervsuddannelsesinstitutionerne og studieforløb på højere læreanstalter og universiteter til de beskæftigelsesspecifikke udfordringer, der er forbundet med de økonomiske strukturændringer, der fremskyndes gennem klimaændringerne og deres virkninger;

| 189. | anerkender den vigtige rolle, som arbejdstagerne og deres repræsentanter spiller med hensyn til at gøre deres virksomheder og arbejdspladser grønnere på nationalt og tværnationalt plan, og opfordrer Fællesskabet til at støtte udvikling, udveksling og formidling af bedste praksis; |
| --- | --- |

189.

anerkender den vigtige rolle, som arbejdstagerne og deres repræsentanter spiller med hensyn til at gøre deres virksomheder og arbejdspladser grønnere på nationalt og tværnationalt plan, og opfordrer Fællesskabet til at støtte udvikling, udveksling og formidling af bedste praksis;

| 190. | opfordrer Kommissionen til at udvikle kommunikationsstrategier til udbredelse af information til den brede offentlighed om videnskaben i forbindelse med klimaændringer (baseret på de seneste IPCC-resultater), strategier for energibesparelser, foranstaltninger til energieffektivitet og anvendelse af vedvarende energikilder; foreslår endvidere, at der i EU's ungdomsudvekslingsprogrammer fokuserer på fælles bevidstgørelsesprojekter vedrørende klimaændringer og opfordrer derfor til, at Kommissionen hvert år via Eurobarometer bestiller en undersøgelse blandt EU-borgerne, der måler borgernes holdninger og indstillinger over for klimaændringer, og opfordrer desuden til indførelse af almindelige og enkle effektivitetsstandarder for alle områder i dagligdagen, og at der skabes incitamenter (f.eks. af afgiftsmæssig art) til at forbruge energi på en ansvarsbevidst måde; |
| --- | --- |

190.

opfordrer Kommissionen til at udvikle kommunikationsstrategier til udbredelse af information til den brede offentlighed om videnskaben i forbindelse med klimaændringer (baseret på de seneste IPCC-resultater), strategier for energibesparelser, foranstaltninger til energieffektivitet og anvendelse af vedvarende energikilder; foreslår endvidere, at der i EU's ungdomsudvekslingsprogrammer fokuserer på fælles bevidstgørelsesprojekter vedrørende klimaændringer og opfordrer derfor til, at Kommissionen hvert år via Eurobarometer bestiller en undersøgelse blandt EU-borgerne, der måler borgernes holdninger og indstillinger over for klimaændringer, og opfordrer desuden til indførelse af almindelige og enkle effektivitetsstandarder for alle områder i dagligdagen, og at der skabes incitamenter (f.eks. af afgiftsmæssig art) til at forbruge energi på en ansvarsbevidst måde;

| 191. | opfordrer medlemsstaterne til sammen med elektricitetsudbyderne at gå ind i en dialog med borgerne for at overbevise offentligheden om, at det af energi- og klimapolitiske hensyn er nødvendigt med en effektivitetsforbedring af kraftværker, der drives på fossile brændstoffer, og at drøfte CO2-opsamling og -lagring; |
| --- | --- |

191.

opfordrer medlemsstaterne til sammen med elektricitetsudbyderne at gå ind i en dialog med borgerne for at overbevise offentligheden om, at det af energi- og klimapolitiske hensyn er nødvendigt med en effektivitetsforbedring af kraftværker, der drives på fossile brændstoffer, og at drøfte CO2-opsamling og -lagring;

| 192. | opfordrer Kommissionen til at formidle oplysninger til borgerne og medlemsstaterne om de vellykkede projekter såsom »bilfri dag« som led i »Den Europæiske Uge for Mobilitet« og understreger nødvendigheden af at få borgerne til at gøre sig tanker med hensyn til deres mobilitet i byområder og således overveje deres adfærd som trafikanter i byerne og ikke alene knytte begrebet »individuel mobilitet« til benyttelse af deres egne private biler men i den forbindelse tage alle former for individuel færdsel i byer og byområder med i betragtning, såsom gang, cykling, fælleskørsel, kørselsordninger, taxa, lokal kollektiv transport; |
| --- | --- |

192.

opfordrer Kommissionen til at formidle oplysninger til borgerne og medlemsstaterne om de vellykkede projekter såsom »bilfri dag« som led i »Den Europæiske Uge for Mobilitet« og understreger nødvendigheden af at få borgerne til at gøre sig tanker med hensyn til deres mobilitet i byområder og således overveje deres adfærd som trafikanter i byerne og ikke alene knytte begrebet »individuel mobilitet« til benyttelse af deres egne private biler men i den forbindelse tage alle former for individuel færdsel i byer og byområder med i betragtning, såsom gang, cykling, fælleskørsel, kørselsordninger, taxa, lokal kollektiv transport;

| 193. | bifalder, at verdens største byer har sluttet sig sammen under C40, især fordi dette giver dem mulighed for at lære af hinandens erfaringer og udveksle procedurer i forbindelse med lokale foranstaltninger, der har vist sig effektive, til nedbringelse af drivhusgasser på globalt plan; |
| --- | --- |

193.

bifalder, at verdens største byer har sluttet sig sammen under C40, især fordi dette giver dem mulighed for at lære af hinandens erfaringer og udveksle procedurer i forbindelse med lokale foranstaltninger, der har vist sig effektive, til nedbringelse af drivhusgasser på globalt plan;

| 194. | understreger især nødvendigheden af at informere og høre borgerne og inddrage dem i beslutningsprocesserne og tilskynder bycentrene, regionerne og byregionerne til at stile efter specifikke reduktionsmål og gennemføre disse via lokale eller regionale innovative finansieringsprogrammer med støtte fra det offentlige; |
| --- | --- |

194.

understreger især nødvendigheden af at informere og høre borgerne og inddrage dem i beslutningsprocesserne og tilskynder bycentrene, regionerne og byregionerne til at stile efter specifikke reduktionsmål og gennemføre disse via lokale eller regionale innovative finansieringsprogrammer med støtte fra det offentlige;

| 195. | opfordrer medlemsstaterne til med henblik på at øge bevidstheden hos borgerne at indarbejde en bestemmelse i den relevante byggelovgivning, således at borgerne ved en ansøgning om byggetilladelse får omfattende information om, hvilke muligheder der er lokalt for at anvende vedvarende energiformer; |
| --- | --- |

195.

opfordrer medlemsstaterne til med henblik på at øge bevidstheden hos borgerne at indarbejde en bestemmelse i den relevante byggelovgivning, således at borgerne ved en ansøgning om byggetilladelse får omfattende information om, hvilke muligheder der er lokalt for at anvende vedvarende energiformer;

| 196. | foreslår lokale og regionale organer, distriktsforvaltninger, bystyrer eller kommuner, og navnlig offentlige institutioner, skoler eller pasningsinstitutioner for børn og unge, at indføre »energisparekonkurrencer« og lokale kampagner med tilstrækkelige ressourcer på nationalt plan og EU-plan for at skærpe den offentlige bevidsthed over for muligheder for at spare samt opnå inddragelse af borgerne og læringseffekter; |
| --- | --- |

196.

foreslår lokale og regionale organer, distriktsforvaltninger, bystyrer eller kommuner, og navnlig offentlige institutioner, skoler eller pasningsinstitutioner for børn og unge, at indføre »energisparekonkurrencer« og lokale kampagner med tilstrækkelige ressourcer på nationalt plan og EU-plan for at skærpe den offentlige bevidsthed over for muligheder for at spare samt opnå inddragelse af borgerne og læringseffekter;

| 197. | foreslår, at Kommissionen udnævner et europæisk år for energi- og ressourceeffektivitet for på alle politikniveauer at bevidstgøre borgerne i retning af en mere effektiv omgang med ressourcerne og benytte klimaændringer som anledning til at føre en intensiv debat om ressourcesituationen og om, hvordan ressourcerne skal forvaltes; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at bekæmpe energifattigdom og til at sørge for, at der udvikles en vandsparekultur, og styrke den offentlige bevidsthed om vandbesparelser gennem uddannelsesprogrammer; opfordrer Kommissionen til at undersøge mulighederne for at fremme et netværk af byer for at tilskynde til et bæredygtigt vandforbrug med henblik på at udveksle god praksis og i fællesskab gennemføre pilot- og demonstrationsprojekter; opfordrer medlemsstaterne til at tilbyde gratis energirevisioner for at give borgerne mulighed for at nedsætte deres energiforbrug og nedbringe deres emissioner; |
| --- | --- |

197.

foreslår, at Kommissionen udnævner et europæisk år for energi- og ressourceeffektivitet for på alle politikniveauer at bevidstgøre borgerne i retning af en mere effektiv omgang med ressourcerne og benytte klimaændringer som anledning til at føre en intensiv debat om ressourcesituationen og om, hvordan ressourcerne skal forvaltes; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at bekæmpe energifattigdom og til at sørge for, at der udvikles en vandsparekultur, og styrke den offentlige bevidsthed om vandbesparelser gennem uddannelsesprogrammer; opfordrer Kommissionen til at undersøge mulighederne for at fremme et netværk af byer for at tilskynde til et bæredygtigt vandforbrug med henblik på at udveksle god praksis og i fællesskab gennemføre pilot- og demonstrationsprojekter; opfordrer medlemsstaterne til at tilbyde gratis energirevisioner for at give borgerne mulighed for at nedsætte deres energiforbrug og nedbringe deres emissioner;

| 198. | anser reklame og produktinformation for et vigtigt instrument til at skærpe forbrugernes bevidsthed om miljøomkostningerne ved et forbrugsgode og ændre forbrugeradfærden; advarer imidlertid imod »greenwashing« og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til i samråd med de europæiske industriforbund at udarbejde et reklame- og mærkningskodeks for deres branche med henblik på at fordømme vildledende reklame og falske udsagn om miljøvirkningerne af produkter samt respektere eksisterende europæiske reklame- og mærkningsforskrifter; |
| --- | --- |

198.

anser reklame og produktinformation for et vigtigt instrument til at skærpe forbrugernes bevidsthed om miljøomkostningerne ved et forbrugsgode og ændre forbrugeradfærden; advarer imidlertid imod »greenwashing« og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til i samråd med de europæiske industriforbund at udarbejde et reklame- og mærkningskodeks for deres branche med henblik på at fordømme vildledende reklame og falske udsagn om miljøvirkningerne af produkter samt respektere eksisterende europæiske reklame- og mærkningsforskrifter;

| 199. | anser det for vigtigt i dialogen med borgerne og detailhandelen at fokusere reklamerne på regionale og sæsonrelevante produkter og lægge vægt på forbrugeroplysning, navnlig obligatorisk mærkning af produkter, hvor der oplyses om den anvendte produktionsmetode som en hjælp for forbrugeren til at træffe afgørelse; |
| --- | --- |

199.

anser det for vigtigt i dialogen med borgerne og detailhandelen at fokusere reklamerne på regionale og sæsonrelevante produkter og lægge vægt på forbrugeroplysning, navnlig obligatorisk mærkning af produkter, hvor der oplyses om den anvendte produktionsmetode som en hjælp for forbrugeren til at træffe afgørelse;

| 200. | betragter manglende oplysning om foranstaltninger til bekæmpelse af klimaændringer i befolkningen som et alvorligt problem; opfordrer derfor EU, dets medlemsstater samt regionale og lokale myndigheder og institutioner til i fællesskab med presse, radio og onlinemedier at udforme og gennemføre en informationskampagne i hele Europa om årsagerne til og virkningerne af klimaændringerne og den voksende mangel på ressourcer, idet hovedvægten bør lægges på de individuelle muligheder for at ændre på de daglige vaner, og på at give et bedre og lettere tilgængeligt indtryk af de europæiske og nationale myndigheders arbejde på foranstaltninger imod klimaændringerne; |
| --- | --- |

200.

betragter manglende oplysning om foranstaltninger til bekæmpelse af klimaændringer i befolkningen som et alvorligt problem; opfordrer derfor EU, dets medlemsstater samt regionale og lokale myndigheder og institutioner til i fællesskab med presse, radio og onlinemedier at udforme og gennemføre en informationskampagne i hele Europa om årsagerne til og virkningerne af klimaændringerne og den voksende mangel på ressourcer, idet hovedvægten bør lægges på de individuelle muligheder for at ændre på de daglige vaner, og på at give et bedre og lettere tilgængeligt indtryk af de europæiske og nationale myndigheders arbejde på foranstaltninger imod klimaændringerne;

| 201. | bifalder store virksomheders initiativer til under inddragelse af personalet og små og mellemstore underleverandører at tilstræbe virksomhedsinterne reduktionsmål og ved hjælp af offentlige kommunikationsstrategier at fremme bæredygtige produktions- og forbrugsmønstre i offentligheden; tilskynder erhvervsorganisationerne i medlemsstaterne og på EU-plan til at fremhæve en bæredygtig virksomhedspraksis som et særligt kvalitetskendetegn, hvormed man kan udmærke sig i konkurrencen; |
| --- | --- |

201.

bifalder store virksomheders initiativer til under inddragelse af personalet og små og mellemstore underleverandører at tilstræbe virksomhedsinterne reduktionsmål og ved hjælp af offentlige kommunikationsstrategier at fremme bæredygtige produktions- og forbrugsmønstre i offentligheden; tilskynder erhvervsorganisationerne i medlemsstaterne og på EU-plan til at fremhæve en bæredygtig virksomhedspraksis som et særligt kvalitetskendetegn, hvormed man kan udmærke sig i konkurrencen;

2050 - Fremtiden begynder i dag

| 202. | opfordrer til, at der udarbejdes en handlingsplan til bekæmpelse af klimaændringer for perioden 2009-2014, der skal gennemføres som følger:






  a) | på EU-plan bør Kommissionen og medlemsstaterne






  — | forestå drøftelser på lokalt og globalt plan om foranstaltninger til bekæmpelse af klimaændringer |
| --- | --- | --- | --- |

202.

opfordrer til, at der udarbejdes en handlingsplan til bekæmpelse af klimaændringer for perioden 2009-2014, der skal gennemføres som følger:

a)

på EU-plan bør Kommissionen og medlemsstaterne

—

forestå drøftelser på lokalt og globalt plan om foranstaltninger til bekæmpelse af klimaændringer

| — | udvikle, finansiere og indføre et EU-dækkende superelnet, der er tilgængeligt for alle typer elleverandører |
| --- | --- |

—

udvikle, finansiere og indføre et EU-dækkende superelnet, der er tilgængeligt for alle typer elleverandører

| — | fremme og finansiere en effektiv og bæredygtig transportinfrastruktur med henblik på at nedbringe CO2-emissionerne, herunder brintteknologi og højhastighedsjernbaner |
| --- | --- |

—

fremme og finansiere en effektiv og bæredygtig transportinfrastruktur med henblik på at nedbringe CO2-emissionerne, herunder brintteknologi og højhastighedsjernbaner

| — | udvikle nye kommunikationsstrategier med henblik på at uddanne borgerne og tilskynde dem til at nedbringe emissionerne på økonomisk overkommelig vis, f.eks. gennem udarbejdelse af oplysninger om produkters og tjenesteydelsers kulstofindhold |
| --- | --- |

—

udvikle nye kommunikationsstrategier med henblik på at uddanne borgerne og tilskynde dem til at nedbringe emissionerne på økonomisk overkommelig vis, f.eks. gennem udarbejdelse af oplysninger om produkters og tjenesteydelsers kulstofindhold

| — | udvikle passende lovgivningsinstrumenter for at tilskynde alle industrisektorer til at blive førende i kampen mod klimaændringer, begyndende med et krav om gennemsigtighed med hensyn til CO2-emissioner |
| --- | --- |

—

udvikle passende lovgivningsinstrumenter for at tilskynde alle industrisektorer til at blive førende i kampen mod klimaændringer, begyndende med et krav om gennemsigtighed med hensyn til CO2-emissioner

| — | etablere stærkere forbindelser mellem den politiske Lissabondagsorden, den sociale dagsorden og klimaændringspolitikkerne; |
| --- | --- |

—

etablere stærkere forbindelser mellem den politiske Lissabondagsorden, den sociale dagsorden og klimaændringspolitikkerne;

| b) | på lokalt og regionalt plan bør der ske fremme og udveksling af bedste praksis, navnlig vedrørende






  — | energieffektivite og andre foranstaltninger til bekæmpelse af energifattigdom med henblik på fastsættelse af netto-nul-mål for energiforbruget i private og offentlige bygninger samt erhvervsbygninger |
| --- | --- | --- |

b)

på lokalt og regionalt plan bør der ske fremme og udveksling af bedste praksis, navnlig vedrørende

—

energieffektivite og andre foranstaltninger til bekæmpelse af energifattigdom med henblik på fastsættelse af netto-nul-mål for energiforbruget i private og offentlige bygninger samt erhvervsbygninger

| — | genvinding og genanvendelse af affald, f.eks. gennem udvikling af infrastrukturer til indsamlingssteder |
| --- | --- |

—

genvinding og genanvendelse af affald, f.eks. gennem udvikling af infrastrukturer til indsamlingssteder

| — | udvikling af infrastrukturer til lavemissionspersonbiler, der anvender vedvarende energikilder, samt indførelse af incitamenter til udvikling af nulemissionskøretøjer til brug inden for den kollektive transport |
| --- | --- |

—

udvikling af infrastrukturer til lavemissionspersonbiler, der anvender vedvarende energikilder, samt indførelse af incitamenter til udvikling af nulemissionskøretøjer til brug inden for den kollektive transport

| — | fremme af en mere bæredygtig mobilitet i byer og i landdistrikter |
| --- | --- |

—

fremme af en mere bæredygtig mobilitet i byer og i landdistrikter

| — | vedtagelse og gennemførelse af foranstaltninger med henblik på tilpasning til klimaændringerne |
| --- | --- |

—

vedtagelse og gennemførelse af foranstaltninger med henblik på tilpasning til klimaændringerne

| — | fremme af lokal og regional fødevareproduktion og forbrug; |
| --- | --- |

—

fremme af lokal og regional fødevareproduktion og forbrug;

| 203. | understreger nødvendigheden af at imødegå klimaændringerne og deres virkninger gennem politiske og uddannelsesmæssige foranstaltninger på grundlag af et langsigtet perspektiv og gennemføre de strategiske afgørelser på en sammenhængende måde og ikke lade dem være bestemt af kortsigtede politiske mål; tilskynder til udbredelse af livsstile og forbrugsmønstre med henblik på en bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

203.

understreger nødvendigheden af at imødegå klimaændringerne og deres virkninger gennem politiske og uddannelsesmæssige foranstaltninger på grundlag af et langsigtet perspektiv og gennemføre de strategiske afgørelser på en sammenhængende måde og ikke lade dem være bestemt af kortsigtede politiske mål; tilskynder til udbredelse af livsstile og forbrugsmønstre med henblik på en bæredygtig udvikling;

| 204. | understreger nødvendigheden af ikke at kapitulere over for klimaændringsproblemets komplekse karakter men udtrykke visionære ønsker om at gøre en forskel og udvise lederkvaliteter inden for politik, økonomi og samfund og reagere på de økonomiske, miljømæssige og sociale udfordringer, som den nye energi- og klimapolitiske tidsalder stiller os over for, og som kommer til udtryk i en voksende mangel på råstoffer; |
| --- | --- |

204.

understreger nødvendigheden af ikke at kapitulere over for klimaændringsproblemets komplekse karakter men udtrykke visionære ønsker om at gøre en forskel og udvise lederkvaliteter inden for politik, økonomi og samfund og reagere på de økonomiske, miljømæssige og sociale udfordringer, som den nye energi- og klimapolitiske tidsalder stiller os over for, og som kommer til udtryk i en voksende mangel på råstoffer;

| 205. | understreger nødvendigheden af med udgangspunkt i de tanker, der ligger til grund for oprettelsen af Den Europæiske Union, at træffe afgørelser af overbevisning om, at de er nødvendige og rigtige og gribe den enestående chance til gennem strategisk handlemåde at udforme vort samfunds fremtid; |
| --- | --- |

205.

understreger nødvendigheden af med udgangspunkt i de tanker, der ligger til grund for oprettelsen af Den Europæiske Union, at træffe afgørelser af overbevisning om, at de er nødvendige og rigtige og gribe den enestående chance til gennem strategisk handlemåde at udforme vort samfunds fremtid;

| 206. | anmoder de relevante organer i Europa-Parlamentet om at udarbejde en brugervenlig udgave af denne beslutning og en fremstilling af arbejdet i det midlertidige udvalg med henblik på offentliggørelse inden tre måneder; |
| --- | --- |

206.

anmoder de relevante organer i Europa-Parlamentet om at udarbejde en brugervenlig udgave af denne beslutning og en fremstilling af arbejdet i det midlertidige udvalg med henblik på offentliggørelse inden tre måneder;

| 207. | opfordrer sine kompetente udvalg til at følge op på de ovenstående henstillinger i den kommende valgperiode, også som led i høringerne af de personer, der bliver udpeget til medlemmer af Kommissionen i den kommende mandatperiode, og i forbindelserne med tilsvarende udvalg i de nationale parlamenter; opfordrer Parlamentets delegationer for forbindelserne med tredjelande og Parlamentets medlemmer af multilaterale parlamentariske forsamlinger til regelmæssigt at rejse spørgsmålet om klimaændringer og behovet for aktioner og initiativer fra alle landes side i deres kontakter med repræsentanter for tredjelande; |
| --- | --- |

207.

opfordrer sine kompetente udvalg til at følge op på de ovenstående henstillinger i den kommende valgperiode, også som led i høringerne af de personer, der bliver udpeget til medlemmer af Kommissionen i den kommende mandatperiode, og i forbindelserne med tilsvarende udvalg i de nationale parlamenter; opfordrer Parlamentets delegationer for forbindelserne med tredjelande og Parlamentets medlemmer af multilaterale parlamentariske forsamlinger til regelmæssigt at rejse spørgsmålet om klimaændringer og behovet for aktioner og initiativer fra alle landes side i deres kontakter med repræsentanter for tredjelande;

*

- *

| 208. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter og sekretariatet for FN's rammekonvention om klimaændringer med en anmodning til sidstnævnte om, at den bliver fremsendt til alle konventionens kontraherende parter, som ikke er medlemmer af EU, og til de observatører, der er fastlagt i aftalen. |
| --- | --- |

208.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter og sekretariatet for FN's rammekonvention om klimaændringer med en anmodning til sidstnævnte om, at den bliver fremsendt til alle konventionens kontraherende parter, som ikke er medlemmer af EU, og til de observatører, der er fastlagt i aftalen.

---

(1)  EUT C 74 E af 20.3.2008, s. 652; jf. endvidere protokollen for plenarmødet den 18.2.2008, punkt 7.

(2)  EUT C 282 E af 6.11.2008, s, 437.

(3)  Vedtagne tekster, P6_TA(2008)0032.

(4)  Vedtagne tekster, P6_TA(2008)0125.

(5)  Vedtagne tekster, P6_TA(2008)0223.

(6)  Vedtagne tekster, P6_TA(2008)0491.

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/32/EF af 6. juli 2005 om rammerne for fastlæggelse af krav til miljøvenligt design af energiforbrugende produkter (EUT L 191 af 22.7.2005, s. 29).

(8)  EUT C 282 E af 6.11.2008, s. 281.

(9)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/56/EF af 17. juni 2008 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets havmiljøpolitiske foranstaltninger (EUT L 164 af 25.6.2008, s. 19).

---

BILAG A:

ET UDVALG AF EU-MILJØLOVGIVNINGEN DER POSITIVT BIDRAGER TIL AT BEKÆMPE KLIMAÆNDRINGER

Gældende lovgivning:

| — | Rådets direktiv 91/676/EØF af 12. december 1991 om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget (1) |
| --- | --- |

—

Rådets direktiv 91/676/EØF af 12. december 1991 om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget (1)

| — | Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (2) og tilknyttede retsakter |
| --- | --- |

—

Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (2) og tilknyttede retsakter

| — | Rådets direktiv 93/12/EØF af 23. marts 1993 om svovlindholdet i visse flydende brændstoffer (3) og tilknyttede retsakter |
| --- | --- |

—

Rådets direktiv 93/12/EØF af 23. marts 1993 om svovlindholdet i visse flydende brændstoffer (3) og tilknyttede retsakter

| — | Rådets direktiv 96/61/EF af 24. september 1996 om integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening (4) og tilknyttede retsakter |
| --- | --- |

—

Rådets direktiv 96/61/EF af 24. september 1996 om integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening (4) og tilknyttede retsakter

| — | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/70/EF af 13. oktober 1998 om kvaliteten af benzin og dieselolie og om ændring af Rådets direktiv 93/12/EØF (5) og tilknyttede retsakter |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/70/EF af 13. oktober 1998 om kvaliteten af benzin og dieselolie og om ændring af Rådets direktiv 93/12/EØF (5) og tilknyttede retsakter

| — | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (6) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (6)

| — | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/80/EF af 23. oktober 2001 om begrænsning af visse luftforurenende emissioner fra store fyringsanlæg (7), og tilknyttede retsakter |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/80/EF af 23. oktober 2001 om begrænsning af visse luftforurenende emissioner fra store fyringsanlæg (7), og tilknyttede retsakter

| — | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/91/EF af 16. december 2002 om bygningers energimæssige ydeevne (8) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/91/EF af 16. december 2002 om bygningers energimæssige ydeevne (8)

| — | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF af 13. oktober 2003 om en ordning for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet og om ændring af Rådets direktiv 96/61/EF (9) og tilknyttede retsakter |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF af 13. oktober 2003 om en ordning for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet og om ændring af Rådets direktiv 96/61/EF (9) og tilknyttede retsakter

| — | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/105/EF af 16. december 2003 om ændring af Rådets direktiv 96/82/EF om kontrol med risikoen for større uheld med farlige stoffer (10) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/105/EF af 16. december 2003 om ændring af Rådets direktiv 96/82/EF om kontrol med risikoen for større uheld med farlige stoffer (10)

| — | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/12/EF af 11. februar 2004 om ændring af direktiv 94/62/EF om emballage og emballageaffald (11) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/12/EF af 11. februar 2004 om ændring af direktiv 94/62/EF om emballage og emballageaffald (11)

| — | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 549/2004 af 10. marts 2004 om rammerne for oprettelse af et fælles europæisk luftrum (rammeforordningen) (12) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 549/2004 af 10. marts 2004 om rammerne for oprettelse af et fælles europæisk luftrum (rammeforordningen) (12)

| — | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/32/EF af 6. juli 2005 om rammerne for fastlæggelse af krav til miljøvenligt design af energiforbrugende produkter og om ændring af Rådets direktiv 92/42/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 96/57/EF og 2000/55/EF (13) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/32/EF af 6. juli 2005 om rammerne for fastlæggelse af krav til miljøvenligt design af energiforbrugende produkter og om ændring af Rådets direktiv 92/42/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 96/57/EF og 2000/55/EF (13)

| — | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/40/EF af 17. maj 2006 om emissioner fra luftkonditioneringsanlæg i motorkøretøjer og om ændring af Rådets direktiv 70/156/EØF (14) og tilknyttede retsakter |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/40/EF af 17. maj 2006 om emissioner fra luftkonditioneringsanlæg i motorkøretøjer og om ændring af Rådets direktiv 70/156/EØF (14) og tilknyttede retsakter

| — | Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1982/2006/EF af 18. december 2006 om Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (15) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1982/2006/EF af 18. december 2006 om Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (15)

| — | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 715/2007 af 20. juni 2007 om typegodkendelse af motorkøretøjer med hensyn til emissioner fra lette personbiler og lette erhvervskøretøjer (Euro 5 og Euro 6), om adgang til reparations- og vedligeholdelsesinformationer om køretøjer (16) og tilknyttede retsakter |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 715/2007 af 20. juni 2007 om typegodkendelse af motorkøretøjer med hensyn til emissioner fra lette personbiler og lette erhvervskøretøjer (Euro 5 og Euro 6), om adgang til reparations- og vedligeholdelsesinformationer om køretøjer (16) og tilknyttede retsakter

Endnu ikke offentliggjorte retsakter

| — | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/.../EF af ... om ændring af direktiv 2003/87/EF med henblik på at forbedre og udvide ordningen for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet (2008/0013(COD)) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/.../EF af ... om ændring af direktiv 2003/87/EF med henblik på at forbedre og udvide ordningen for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet (2008/0013(COD))

| — | Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. .../2009 af ... om medlemsstaternes indsats for at nedbringe deres drivhusgasemissioner med henblik på at opfylde Fællesskabets forpligtelser til at nedbringe drivhusgasemissionerne frem til 2020 (2008/0014(COD)) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. .../2009 af ... om medlemsstaternes indsats for at nedbringe deres drivhusgasemissioner med henblik på at opfylde Fællesskabets forpligtelser til at nedbringe drivhusgasemissionerne frem til 2020 (2008/0014(COD))

| — | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/.../EF af ... om geologisk lagring af kuldioxid og om ændring af Rådets direktiv 85/337/EØF, 96/61/EF, 2000/60/EF, 2001/80/EF, 2004/35/EF, 2006/12/EF og forordning (EF) nr. 1013/2006 (2008/0015(COD)) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/.../EF af ... om geologisk lagring af kuldioxid og om ændring af Rådets direktiv 85/337/EØF, 96/61/EF, 2000/60/EF, 2001/80/EF, 2004/35/EF, 2006/12/EF og forordning (EF) nr. 1013/2006 (2008/0015(COD))

| — | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/.../EF af ... om fremme af anvendelsen af vedvarende energikilder (2008/0016(COD)) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/.../EF af ... om fremme af anvendelsen af vedvarende energikilder (2008/0016(COD))

| — | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009 af ... om fastsættelse af præstationsnormer for nye personbilers emissioner inden for Fællesskabets integrerede tilgang til at nedbringe CO2-emissionerne fra personbiler og lette erhvervskøretøjer (R) (2007/0297(COD)) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009 af ... om fastsættelse af præstationsnormer for nye personbilers emissioner inden for Fællesskabets integrerede tilgang til at nedbringe CO2-emissionerne fra personbiler og lette erhvervskøretøjer (R) (2007/0297(COD))

| — | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/.../EF af ... om ændring af direktiv 98/70/EF dels for så vidt angår specifikationerne for benzin, diesel og gasolie, dels ved indførelse af en mekanisme for overvågning og nedsættelse af emissionerne af drivhusgasser som følge af brug af brændstoffer til vejtransport, om ændring af Rådets direktiv 1999/32/EF for så vidt angår specifikationerne for brændstof, der benyttes i fartøjer til indlandstransport, og om ophævelse af direktiv 93/12/EØF (2007/0019(COD)) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/.../EF af ... om ændring af direktiv 98/70/EF dels for så vidt angår specifikationerne for benzin, diesel og gasolie, dels ved indførelse af en mekanisme for overvågning og nedsættelse af emissionerne af drivhusgasser som følge af brug af brændstoffer til vejtransport, om ændring af Rådets direktiv 1999/32/EF for så vidt angår specifikationerne for brændstof, der benyttes i fartøjer til indlandstransport, og om ophævelse af direktiv 93/12/EØF (2007/0019(COD))

---

(1)  EFT L 375 af 31.12.1991, s. 1.

(2)  EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7.

(3)  EFT L 74 af 27.3.1993, s. 81.

(4)  EFT L 257 af 10.10.1996, s. 26.

(5)  EFT L 350 af 28.12.1998, s. 58.

(6)  EFT L 327 af 22.12.2000, s. 1.

(7)  EFT L 309 af 27.11.2001, s. 1.

(8)  EFT L 1 af 4.1.2003, s. 65.

(9)  EFT L 275 af 25.10.2003, s. 32.

(10)  EFT L 345 af 31.12.2003, s. 97.

(11)  EFT L 47 af 18.2.2004, s. 26.

(12)  EUT L 96 af 31.3.2004, s. 1.

(13)  EUT L 191 af 22.7.2005, s. 29.

(14)  EUT L 161 af 14.6.2006, s. 12.

(15)  EUT L 412 af 30.12.2006, s. 1.

(16)  EUT L 171 af 29.6.2007, s. 1.

---

BILAG B:

EUROPA-PARLAMENTETS BESLUTNINGER OM KLIMAÆNDRINGER OG ENERGI

| — | beslutning af 17. november 2004 om Den Europæiske Unions strategi for Buenos Aires-konferencen om klimaændringer (COP-10) (1) |
| --- | --- |

—

beslutning af 17. november 2004 om Den Europæiske Unions strategi for Buenos Aires-konferencen om klimaændringer (COP-10) (1)

| — | beslutning af 13. januar 2005 om udfaldet af Buenos Aires-konferencen om klimaændringer (2) |
| --- | --- |

—

beslutning af 13. januar 2005 om udfaldet af Buenos Aires-konferencen om klimaændringer (2)

| — | beslutning af 12. maj 2005 om seminaret for regeringseksperter vedrørende klimaændringer (3) |
| --- | --- |

—

beslutning af 12. maj 2005 om seminaret for regeringseksperter vedrørende klimaændringer (3)

| — | beslutning af 16. november 2005 om »At vinde kampen mod den globale klimaændring« (4) |
| --- | --- |

—

beslutning af 16. november 2005 om »At vinde kampen mod den globale klimaændring« (4)

| — | beslutning af 18. januar 2006 om klimaændringer (5) |
| --- | --- |

—

beslutning af 18. januar 2006 om klimaændringer (5)

| — | beslutning af 1. juni 2006 om energieffektivitet - eller hvordan vi kan få mere ud af mindre - grønbog (6) |
| --- | --- |

—

beslutning af 1. juni 2006 om energieffektivitet - eller hvordan vi kan få mere ud af mindre - grønbog (6)

| — | beslutning af 4. juli 2006 om mindskelse af klimapåvirkningerne fra luftfarten (7) |
| --- | --- |

—

beslutning af 4. juli 2006 om mindskelse af klimapåvirkningerne fra luftfarten (7)

| — | beslutning af 26. oktober 2006 om EU's strategi for Nairobi-konferencen om klimaændringer (COP 12 og COP/MOP 2) (8) |
| --- | --- |

—

beslutning af 26. oktober 2006 om EU's strategi for Nairobi-konferencen om klimaændringer (COP 12 og COP/MOP 2) (8)

| — | beslutning af 14. december 2006 om en europæisk energistrategi: bæredygtighed, konkurrenceevne og forsyningssikkerhed - grønbog (9) |
| --- | --- |

—

beslutning af 14. december 2006 om en europæisk energistrategi: bæredygtighed, konkurrenceevne og forsyningssikkerhed - grønbog (9)

| — | beslutning af 14. februar 2007 om klimaændringer (10) |
| --- | --- |

—

beslutning af 14. februar 2007 om klimaændringer (10)

| — | beslutning af 21. oktober 2008 om en global klimaalliance mellem EU og de fattige udviklingslande, der er mest udsatte som følge af klimaændringen (11). |
| --- | --- |

—

beslutning af 21. oktober 2008 om en global klimaalliance mellem EU og de fattige udviklingslande, der er mest udsatte som følge af klimaændringen (11).

---

(1)  EUT C 201 E af 18.8.2005, s. 81.

(2)  EUT C 247 E af 6.10.2005, s. 144.

(3)  EUT C 92 E af 20.4.2006, s. 384.

(4)  EUT C 280 E af 18.11.2006, s. 120.

(5)  EUT C 287 E af 24.11.2006, s. 182.

(6)  EUT C 298 E af 8.12.2006, s. 273.

(7)  EUT C 303 E af 13.12.2006, s. 119.

(8)  EUT C 313 E af 20.12.2006, s. 439.

(9)  EUT C 317 E af 23.12.2006, s. 876.

(10)  EUT C 287 E af 29.11.2007, s. 344.

(11)  Vedtagne tekster, P6_TA(2008)0491.

---

| 18.3.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 67/85 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 67/85

---

Håndtering af energieffektivitet ved hjælp af informations- og kommunikationsteknologi

P6_TA(2009)0044

Europa-Parlamentets beslutning af 4. februar 2009 om øget energieffektivitet ved hjælp af informations- og kommunikationsteknologi

(2010/C 67 E/09)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. maj 2008 om øget energieffektivitet ved hjælp af informations- og kommunikationsteknologi (KOM(2008)0241), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. maj 2008 om øget energieffektivitet ved hjælp af informations- og kommunikationsteknologi (KOM(2008)0241),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 23. januar 2008»To gange 20 % i 2020 - Europas muligheder i forbindelse med klimaændringerne« (KOM(2008)0030), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 23. januar 2008»To gange 20 % i 2020 - Europas muligheder i forbindelse med klimaændringerne« (KOM(2008)0030),

| — | der henviser til den undersøgelse fra september 2008, som Kommissionen havde bestilt, om informations- og kommunikationsteknologiens indvirkning på energieffektivitet, |
| --- | --- |

—

der henviser til den undersøgelse fra september 2008, som Kommissionen havde bestilt, om informations- og kommunikationsteknologiens indvirkning på energieffektivitet,

| — | der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd den 8.-9. marts 2007, navnlig energihandlingsplanen (2007-2009) for en energipolitik for Europa, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd den 8.-9. marts 2007, navnlig energihandlingsplanen (2007-2009) for en energipolitik for Europa,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/91/EF af 16. december 2002 om bygningers energimæssige ydeevne (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/91/EF af 16. december 2002 om bygningers energimæssige ydeevne (1),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/32/EF af 5. april 2006 om energieffektivitet i slutanvendelserne og om energitjenester (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/32/EF af 5. april 2006 om energieffektivitet i slutanvendelserne og om energitjenester (2),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 106/2008 af 15. januar 2008 om et fællesskabsprogram for energieffektivitetsmærkning af kontorudstyr (omarbejdet udgave) (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 106/2008 af 15. januar 2008 om et fællesskabsprogram for energieffektivitetsmærkning af kontorudstyr (omarbejdet udgave) (3),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/32/EF af 6. juli 2005 om rammerne for fastlæggelse af krav til miljøvenligt design af energiforbrugende produkter (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/32/EF af 6. juli 2005 om rammerne for fastlæggelse af krav til miljøvenligt design af energiforbrugende produkter (4),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1639/2006/EF af 24. oktober 2006 om et rammeprogram for konkurrenceevne og innovation (2007-2013) (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1639/2006/EF af 24. oktober 2006 om et rammeprogram for konkurrenceevne og innovation (2007-2013) (5),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1982/2006/EF af 18. december 2006 om Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1982/2006/EF af 18. december 2006 om Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (6),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 683/2008 af 9. juli 2008 om den videre gennemførelse af de europæiske satellitbaserede navigationsprogrammer (Egnos og Galileo) (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 683/2008 af 9. juli 2008 om den videre gennemførelse af de europæiske satellitbaserede navigationsprogrammer (Egnos og Galileo) (7),

| — | der henviser til sin beslutning af 9. juli 2008 om en strategisk energiteknologiplan for EU (Set-plan) (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 9. juli 2008 om en strategisk energiteknologiplan for EU (Set-plan) (8),

| — | der henviser til sin beslutning af 31. januar 2008 om en handlingsplan for energieffektivitet: udnyttelse af potentialet (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 31. januar 2008 om en handlingsplan for energieffektivitet: udnyttelse af potentialet (9),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. januar 2008 om CARS 21: en konkurrencevenlig lovramme for automobiler (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. januar 2008 om CARS 21: en konkurrencevenlig lovramme for automobiler (10),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. december 2006 om en europæisk energistrategi: bæredygtighed, konkurrenceevne og forsyningssikkerhed - grønbog (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. december 2006 om en europæisk energistrategi: bæredygtighed, konkurrenceevne og forsyningssikkerhed - grønbog (11),

| — | der henviser til sin beslutning af 1. juni 2006 om energieffektivitet - eller hvordan vi kan få mere ud af mindre - grønbog (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 1. juni 2006 om energieffektivitet - eller hvordan vi kan få mere ud af mindre - grønbog (12),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. marts 2006 om et europæisk informationssamfund som middel til vækst og beskæftigelse - grønbog (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. marts 2006 om et europæisk informationssamfund som middel til vækst og beskæftigelse - grønbog (13),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 108, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 108, stk. 5,

| A. | der henviser til, at EU har fastsat et mål om at reducere drivhusgasemissionerne med mindst 20 % og dække 20 % af EU's energiforbrug ved hjælp af vedvarende energi i 2020, og at EU samtidig tager sigte på at øge energieffektiviteten med 20 % i den samme periode, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at EU har fastsat et mål om at reducere drivhusgasemissionerne med mindst 20 % og dække 20 % af EU's energiforbrug ved hjælp af vedvarende energi i 2020, og at EU samtidig tager sigte på at øge energieffektiviteten med 20 % i den samme periode,

| B. | der henviser til, at teknologier, der bygger på informations- og kommunikationsteknologi (ikt), ifølge beregninger kan medføre en besparelse på mere end 50 millioner tons CO2 årligt, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at teknologier, der bygger på informations- og kommunikationsteknologi (ikt), ifølge beregninger kan medføre en besparelse på mere end 50 millioner tons CO2 årligt,

| C. | der henviser til, at de ovennævnte mål skal nås, samtidig med at konkurrenceevnen og bæredygtigheden af EU's økonomi skal bevares, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at de ovennævnte mål skal nås, samtidig med at konkurrenceevnen og bæredygtigheden af EU's økonomi skal bevares,

| D. | der henviser til, at EU's mål er at blive den mest konkurrencedygtige videnbaserede økonomi inden 2010, og at den økonomiske konkurrenceevne er dybt afhængig af energieffektivitet og anvendelsen af ikt; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at EU's mål er at blive den mest konkurrencedygtige videnbaserede økonomi inden 2010, og at den økonomiske konkurrenceevne er dybt afhængig af energieffektivitet og anvendelsen af ikt;

| E. | der henviser til, at en øget energieffektivitet udgør et af de mest rentable midler til nedbringelse af drivhusgasemissionerne, og at energieffektivitet har direkte indvirkning på forbrugernes økonomi, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at en øget energieffektivitet udgør et af de mest rentable midler til nedbringelse af drivhusgasemissionerne, og at energieffektivitet har direkte indvirkning på forbrugernes økonomi,

| F. | der henviser til, at ikt spiller en afgørende rolle for øget energieffektivitet på lokalt og globalt plan og blandt såvel de industrialiserede lande som vækstlandene, navnlig gennem intelligente netværk og intelligente bygninger og teknologisk opgradering af produktionsprocesserne i energiintensive industrier, og under hensyntagen til de potentielle besparelser, som intelligente transportsystemer kan medføre for fremstillingsindustrien og transport, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at ikt spiller en afgørende rolle for øget energieffektivitet på lokalt og globalt plan og blandt såvel de industrialiserede lande som vækstlandene, navnlig gennem intelligente netværk og intelligente bygninger og teknologisk opgradering af produktionsprocesserne i energiintensive industrier, og under hensyntagen til de potentielle besparelser, som intelligente transportsystemer kan medføre for fremstillingsindustrien og transport,

| G. | der henviser til, at ikt-sektoren på nuværende tidspunkt tegner sig for 2 % af verdens CO2-emissioner, men at denne sektor ikke kun kan nedbringe sine egne CO2-emissioner, men frem for alt vil kunne udvikle innovative og mere energieffektive applikationer for økonomien generelt, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at ikt-sektoren på nuværende tidspunkt tegner sig for 2 % af verdens CO2-emissioner, men at denne sektor ikke kun kan nedbringe sine egne CO2-emissioner, men frem for alt vil kunne udvikle innovative og mere energieffektive applikationer for økonomien generelt,

| H. | der henviser til, at teknologineutraliteten bør respekteres for at sikre, at alle de relevante ikt'er er tilgængelige, således at EU kan nå drivhusgasemissionsmålene, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at teknologineutraliteten bør respekteres for at sikre, at alle de relevante ikt'er er tilgængelige, således at EU kan nå drivhusgasemissionsmålene,

| I. | der henviser til, at ikt-sektoren tilbyder værktøjer, der kan spille en afgørende rolle for kontrollen med et systems effektivitet i forhold til energiforbruget, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at ikt-sektoren tilbyder værktøjer, der kan spille en afgørende rolle for kontrollen med et systems effektivitet i forhold til energiforbruget,

| J. | der henviser til, at der allerede eksisterer flere EU-programmer og -initiativer, som støtter forskning og innovation i ikt på energiområdet (syvende rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling, støtteprogrammet for ikt-politik og europæiske operationelle programmer for intelligent energi); der henviser til, at afgiftslettelser og passende statsstøtteinstrumenter ligeledes bidrager med økonomisk støtte og incitamenter til intelligente løsninger vedrørende energieffektivitet, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at der allerede eksisterer flere EU-programmer og -initiativer, som støtter forskning og innovation i ikt på energiområdet (syvende rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling, støtteprogrammet for ikt-politik og europæiske operationelle programmer for intelligent energi); der henviser til, at afgiftslettelser og passende statsstøtteinstrumenter ligeledes bidrager med økonomisk støtte og incitamenter til intelligente løsninger vedrørende energieffektivitet,

| K. | der henviser til, at industrien og små og mellemstore virksomheder (SMV'er) kan spille en afgørende rolle for forbedringen af energieffektiviteten gennem ikt og innovation, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at industrien og små og mellemstore virksomheder (SMV'er) kan spille en afgørende rolle for forbedringen af energieffektiviteten gennem ikt og innovation,

| 1. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at bestræbe sig på f.eks. gennem demonstrationsprojekter at udbrede kendskabet til ikt's betydning for en øget energieffektivitet i EU's økonomi og som en drivkraft for øget produktivitet og vækst og omkostningsreduktion, hvilket kan sikre konkurrenceevnen, bæredygtig udvikling og forbedring af borgernes livskvalitet i EU; |
| --- | --- |

1.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at bestræbe sig på f.eks. gennem demonstrationsprojekter at udbrede kendskabet til ikt's betydning for en øget energieffektivitet i EU's økonomi og som en drivkraft for øget produktivitet og vækst og omkostningsreduktion, hvilket kan sikre konkurrenceevnen, bæredygtig udvikling og forbedring af borgernes livskvalitet i EU;

| 2. | foreslår de kommende formandskaber for Rådet at gøre ikt'er og deres betydning for bekæmpelse og tilpasning af klimaændringerne til et centralt anliggende for deres formandskab; |
| --- | --- |

2.

foreslår de kommende formandskaber for Rådet at gøre ikt'er og deres betydning for bekæmpelse og tilpasning af klimaændringerne til et centralt anliggende for deres formandskab;

| 3. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gøre en indsats for at harmonisere de kriterier, tilgange og lovændringer, der knytter sig til energieffektivitet, og til at indføre en holistisk tilgang, således at medlemsstaterne ikke kun tænker i delsystemer, men i hele systemer (f.eks. intelligente bygninger); opfordrer Kommissionen til at overveje at indarbejde en evaluering af mulige energibesparelser gennem anvendelsen af ikt-baserede løsninger i sine retningslinjer for konsekvensanalyser; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gøre en indsats for at harmonisere de kriterier, tilgange og lovændringer, der knytter sig til energieffektivitet, og til at indføre en holistisk tilgang, således at medlemsstaterne ikke kun tænker i delsystemer, men i hele systemer (f.eks. intelligente bygninger); opfordrer Kommissionen til at overveje at indarbejde en evaluering af mulige energibesparelser gennem anvendelsen af ikt-baserede løsninger i sine retningslinjer for konsekvensanalyser;

| 4. | opfordrer de medlemsstater, der endnu ikke har udarbejdet en grøn strategi baseret på anvendelsen af it/ikt, og som kan bidrage til en gradvis reduktion af CO2-emissionerne i EU, til at gøre dette; |
| --- | --- |

4.

opfordrer de medlemsstater, der endnu ikke har udarbejdet en grøn strategi baseret på anvendelsen af it/ikt, og som kan bidrage til en gradvis reduktion af CO2-emissionerne i EU, til at gøre dette;

| 5. | opfordrer medlemsstaterne til i højere grad at gøre brug af miljøvenlige indkøb med henblik på at fremme ikt-løsninger i de offentlige myndigheder, der fungerer som forbillede for fremme af energieffektive løsninger; opfordrer den offentlige sektor og først og fremmest EU-institutionerne til i videst mulige udstrækning at vedtage en »papirløse kontorer«-politik og anvende dokumenthåndtering, e-forvaltning, telearbejde og video- og telekonferencer; opfordrer Kommissionen til at påtage sig en ledende rolle ved at udarbejde en handlingsplan til begrænsning af energiforbruget i EU-institutionerne; |
| --- | --- |

5.

opfordrer medlemsstaterne til i højere grad at gøre brug af miljøvenlige indkøb med henblik på at fremme ikt-løsninger i de offentlige myndigheder, der fungerer som forbillede for fremme af energieffektive løsninger; opfordrer den offentlige sektor og først og fremmest EU-institutionerne til i videst mulige udstrækning at vedtage en »papirløse kontorer«-politik og anvende dokumenthåndtering, e-forvaltning, telearbejde og video- og telekonferencer; opfordrer Kommissionen til at påtage sig en ledende rolle ved at udarbejde en handlingsplan til begrænsning af energiforbruget i EU-institutionerne;

| 6. | understreger, at der bør gøres en større indsats i alle faser af beslutningstagningen for at anvende alle de tilgængelige finansielle redskaber (såsom EU's syvende rammeprogram, EU's rammeprogram for konkurrenceevne og innovation, de relevante operationelle programmer, der støttes gennem samhørighedspolitikken, samt nationale og regionale programmer) til anvendelse og udnyttelse af nye ikt-baserede teknologiske løsninger, der øger energieffektiviteten; opfordrer endvidere Kommissionen til at kræve, at mindst 5 % af strukturfondenes midler anvendes til forbedring af energieffektiviteten i eksisterende hjem; |
| --- | --- |

6.

understreger, at der bør gøres en større indsats i alle faser af beslutningstagningen for at anvende alle de tilgængelige finansielle redskaber (såsom EU's syvende rammeprogram, EU's rammeprogram for konkurrenceevne og innovation, de relevante operationelle programmer, der støttes gennem samhørighedspolitikken, samt nationale og regionale programmer) til anvendelse og udnyttelse af nye ikt-baserede teknologiske løsninger, der øger energieffektiviteten; opfordrer endvidere Kommissionen til at kræve, at mindst 5 % af strukturfondenes midler anvendes til forbedring af energieffektiviteten i eksisterende hjem;

| 7. | opfordrer Kommissionen til at støtte en systematisk tilgang til intelligente ikt-løsninger, især med henblik på at reducere emissioner i forbindelse med byudvikling, navnlig gennem udviklingen af intelligente bygninger, intelligent gadebelysning, transmissions- og distributionsnetværk og gennem organisering af transport i realtid; |
| --- | --- |

7.

opfordrer Kommissionen til at støtte en systematisk tilgang til intelligente ikt-løsninger, især med henblik på at reducere emissioner i forbindelse med byudvikling, navnlig gennem udviklingen af intelligente bygninger, intelligent gadebelysning, transmissions- og distributionsnetværk og gennem organisering af transport i realtid;

| 8. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at benytte finansielle incitamenter til at fremme anvendelsen af forsyningsnetteknologier; anmoder endvidere medlemsstaterne om at fremme anvendelsen af den mest avancerede telemålingsteknologi, der kan bidrage til at begrænse energitab ved at fastslå lækager, blokeringer eller andre problemer i større energiinfrastrukturer; |
| --- | --- |

8.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at benytte finansielle incitamenter til at fremme anvendelsen af forsyningsnetteknologier; anmoder endvidere medlemsstaterne om at fremme anvendelsen af den mest avancerede telemålingsteknologi, der kan bidrage til at begrænse energitab ved at fastslå lækager, blokeringer eller andre problemer i større energiinfrastrukturer;

| 9. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme afprøvning, validering, indførelse og yderligere udbredelse af computer- og ikt-baserede metoder for at forbedre energieffektiviteten, navnlig bedrede elektricitetsnet, energioptimerede bygninger, mere intelligent belysning, automatisering af industriproduktion, virtualisering, dematerialisering og tele- og videokonferencer i stedet for fysiske rejser, i samarbejde med erhvervslivet, forbrugere, myndigheder, højere læreanstalter og forskningsinstitutioner; |
| --- | --- |

9.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme afprøvning, validering, indførelse og yderligere udbredelse af computer- og ikt-baserede metoder for at forbedre energieffektiviteten, navnlig bedrede elektricitetsnet, energioptimerede bygninger, mere intelligent belysning, automatisering af industriproduktion, virtualisering, dematerialisering og tele- og videokonferencer i stedet for fysiske rejser, i samarbejde med erhvervslivet, forbrugere, myndigheder, højere læreanstalter og forskningsinstitutioner;

| 10. | opfordrer medlemsstaterne til at anvende ikt's potentiale til at muliggøre nye forretningsmodeller, navnlig på energimarkedet, men også i økonomien generelt med henblik på at fremme miljøvenlig innovation og iværksætterånd; |
| --- | --- |

10.

opfordrer medlemsstaterne til at anvende ikt's potentiale til at muliggøre nye forretningsmodeller, navnlig på energimarkedet, men også i økonomien generelt med henblik på at fremme miljøvenlig innovation og iværksætterånd;

| 11. | opfordrer indtrængende de medlemsstater, der endnu ikke har etableret passende incitamenter for at opfylde de 2006-krav, der er fastsat i direktiv 2006/32/EF, vedrørende etableringen af intelligente målesystemer for elektricitet i virksomheder, offentlige myndigheder og private husstande, til at gøre dette så hurtigt som muligt; opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at der gennem investeringer i automatiske brugerdefinerede ikt'er (intelligent måling og en oversigt over det aktuelle energiforbrug, herunder husholdningernes) kan gennemføres en dækning på 100 % for denne form for ikt inden 2019; |
| --- | --- |

11.

opfordrer indtrængende de medlemsstater, der endnu ikke har etableret passende incitamenter for at opfylde de 2006-krav, der er fastsat i direktiv 2006/32/EF, vedrørende etableringen af intelligente målesystemer for elektricitet i virksomheder, offentlige myndigheder og private husstande, til at gøre dette så hurtigt som muligt; opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at der gennem investeringer i automatiske brugerdefinerede ikt'er (intelligent måling og en oversigt over det aktuelle energiforbrug, herunder husholdningernes) kan gennemføres en dækning på 100 % for denne form for ikt inden 2019;

| 12. | opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og de regionale og lokale myndigheder til at investere massivt i ikt-støttede decentraliserede energiproduktionssystemer (herunder en kombineret anvendelse af kraft- og varmeproduktion, der med fordel kan anvendes sammen med vedvarende energi såsom solenergibaserede teknologier med vægt på intelligente »solar tracking«-teknologier samt vindteknologi), og til at ændre lovgivningen i Fællesskabet og i medlemsstaterne i nødvendigt omfang; opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og de regionale og lokale myndigheder til altid at tage ikt i betragtning parallelt med decentraliseret energiproduktion og -distribution; |
| --- | --- |

12.

opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og de regionale og lokale myndigheder til at investere massivt i ikt-støttede decentraliserede energiproduktionssystemer (herunder en kombineret anvendelse af kraft- og varmeproduktion, der med fordel kan anvendes sammen med vedvarende energi såsom solenergibaserede teknologier med vægt på intelligente »solar tracking«-teknologier samt vindteknologi), og til at ændre lovgivningen i Fællesskabet og i medlemsstaterne i nødvendigt omfang; opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og de regionale og lokale myndigheder til altid at tage ikt i betragtning parallelt med decentraliseret energiproduktion og -distribution;

| 13. | opfordrer medlemsstaterne til at etablere bedre betingelser for anvendelsen af ikt i de energiintensive industrier og navnlig i bygge- og anlægsindustrien (f.eks. gennem anvendelse af avancerede integrerede overvågnings- og kontrolteknologier i produktionslinjerne), idet 10 % af de globale CO2-emissioner stammer fra produktionen af byggematerialer; |
| --- | --- |

13.

opfordrer medlemsstaterne til at etablere bedre betingelser for anvendelsen af ikt i de energiintensive industrier og navnlig i bygge- og anlægsindustrien (f.eks. gennem anvendelse af avancerede integrerede overvågnings- og kontrolteknologier i produktionslinjerne), idet 10 % af de globale CO2-emissioner stammer fra produktionen af byggematerialer;

| 14. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til også at fokusere på den eksisterende energieffektivitet i boliger og andre bygninger, eftersom 40 % af det samlede energiforbrug stammer fra byggesektoren; opfordrer i denne forbindelse til at skabe bedre vilkår for anvendelsen af ikt med henblik på at skabe intelligente bygninger; opfordrer medlemsstaterne til at tilskynde til restaurering af gamle bygninger og opførelse af passivhuse og emissionsfrie boliger; |
| --- | --- |

14.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til også at fokusere på den eksisterende energieffektivitet i boliger og andre bygninger, eftersom 40 % af det samlede energiforbrug stammer fra byggesektoren; opfordrer i denne forbindelse til at skabe bedre vilkår for anvendelsen af ikt med henblik på at skabe intelligente bygninger; opfordrer medlemsstaterne til at tilskynde til restaurering af gamle bygninger og opførelse af passivhuse og emissionsfrie boliger;

| 15. | glæder sig over iværksættelsen af hørings- og partnerskabsprocessen for ikt; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte et tættere samarbejde mellem alle parter i bygge-, energieffektivitets- og ikt-sektoren, navnlig gennem de fælles teknologiinitiativer (FTI), som f.eks. det fælles teknologiinitiativ Artemis og det fælles teknologiinitiativ for energieffektive bygninger (E2B-JTI); opfordrer at alle parter til at arbejde tæt sammen om åbne normer og standarder, således at det sikres, at de forskellige teknologier er forenelige; |
| --- | --- |

15.

glæder sig over iværksættelsen af hørings- og partnerskabsprocessen for ikt; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte et tættere samarbejde mellem alle parter i bygge-, energieffektivitets- og ikt-sektoren, navnlig gennem de fælles teknologiinitiativer (FTI), som f.eks. det fælles teknologiinitiativ Artemis og det fælles teknologiinitiativ for energieffektive bygninger (E2B-JTI); opfordrer at alle parter til at arbejde tæt sammen om åbne normer og standarder, således at det sikres, at de forskellige teknologier er forenelige;

| 16. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til aktivt at støtte projekter vedrørende forskning og teknologisk udvikling og demonstration af ny ikt og nye ikt-applikationer med stort potentiale, hvad angår energieffektivitet, navnlig mikro- og nanoelektronik samt ny kvante- og fotonik-baseret teknologi; |
| --- | --- |

16.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til aktivt at støtte projekter vedrørende forskning og teknologisk udvikling og demonstration af ny ikt og nye ikt-applikationer med stort potentiale, hvad angår energieffektivitet, navnlig mikro- og nanoelektronik samt ny kvante- og fotonik-baseret teknologi;

| 17. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til aktivt at støtte aktiviteter vedrørende forskning og teknologisk udvikling og demonstration af belysningsteknologi og intelligente belysningsapplikationer, og til at gøre en større indsats for at fremme indførelse af mere energibesparende belysning i indendørs og udendørs offentlige rum – med fokus på højeffektive lysemitterende dioder (LED); opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme forskning i hele belysningssystemer og ikke kun i enkeltdele deraf; |
| --- | --- |

17.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til aktivt at støtte aktiviteter vedrørende forskning og teknologisk udvikling og demonstration af belysningsteknologi og intelligente belysningsapplikationer, og til at gøre en større indsats for at fremme indførelse af mere energibesparende belysning i indendørs og udendørs offentlige rum – med fokus på højeffektive lysemitterende dioder (LED); opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme forskning i hele belysningssystemer og ikke kun i enkeltdele deraf;

| 18. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til fuldt ud at udnytte satellitnavigationssystemet Galileos potentiale til den bredest mulige anvendelse i kombination med ikt på transportområdet, navnlig til styring og organisering af trafikstrømmene, information om varers og personers bevægelser i realtid og optimering af valget af transportform og rute; |
| --- | --- |

18.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til fuldt ud at udnytte satellitnavigationssystemet Galileos potentiale til den bredest mulige anvendelse i kombination med ikt på transportområdet, navnlig til styring og organisering af trafikstrømmene, information om varers og personers bevægelser i realtid og optimering af valget af transportform og rute;

| 19. | opfordrer medlemsstaterne til at samarbejde på nationalt og lokalt plan om en koordinering af tilgangen til energieffektiv og miljøvenlig mobilitet på grundlag af intelligente løsninger baseret på ikt (såsom privat transportoptimering, intelligent logistik, effektive køretøjer og overvågning, planlægning og simulering af trafikstrømme), således at der sikres interoperabilitet, lavere omkostninger og større effekt; opfordrer endvidere medlemsstaterne til at støtte standardiseringsorganer, således at de kan fastsætte og indføre europæiske og globale standarder for intelligente transportsystemer; |
| --- | --- |

19.

opfordrer medlemsstaterne til at samarbejde på nationalt og lokalt plan om en koordinering af tilgangen til energieffektiv og miljøvenlig mobilitet på grundlag af intelligente løsninger baseret på ikt (såsom privat transportoptimering, intelligent logistik, effektive køretøjer og overvågning, planlægning og simulering af trafikstrømme), således at der sikres interoperabilitet, lavere omkostninger og større effekt; opfordrer endvidere medlemsstaterne til at støtte standardiseringsorganer, således at de kan fastsætte og indføre europæiske og globale standarder for intelligente transportsystemer;

| 20. | opfordrer medlemsstaterne til at igangsætte programmer og anvende incitamenter, der sigter mod at forbedre de eksisterende køretøjers emissionsniveauer, navnlig gennem anvendelse af avancerede ikt-løsninger vedrørende eftermonteringer af emissionskontrolsystemer og anvendelse af tidstro mobile overvågningsplatforme; |
| --- | --- |

20.

opfordrer medlemsstaterne til at igangsætte programmer og anvende incitamenter, der sigter mod at forbedre de eksisterende køretøjers emissionsniveauer, navnlig gennem anvendelse af avancerede ikt-løsninger vedrørende eftermonteringer af emissionskontrolsystemer og anvendelse af tidstro mobile overvågningsplatforme;

| 21. | opfordrer medlemsstaterne til at fremme oplysningskampagner rettet mod offentligheden generelt vedrørende energibesparende adfærd og til at fremme uddannelse af vejbrugere i energibesparende køreadfærd; mener i denne forbindelse, at igangsættelsen af pilotprogrammer til at anskueliggøre bedste praksis, hvad angår gennemførelse af transportløsninger, navnlig ikt-løsninger, der kan tilføje en merværdi til eksisterende teknologier på lokalt plan, bør prioriteres; |
| --- | --- |

21.

opfordrer medlemsstaterne til at fremme oplysningskampagner rettet mod offentligheden generelt vedrørende energibesparende adfærd og til at fremme uddannelse af vejbrugere i energibesparende køreadfærd; mener i denne forbindelse, at igangsættelsen af pilotprogrammer til at anskueliggøre bedste praksis, hvad angår gennemførelse af transportløsninger, navnlig ikt-løsninger, der kan tilføje en merværdi til eksisterende teknologier på lokalt plan, bør prioriteres;

| 22. | opfordrer Kommissionen til at offentliggøre en vejledning i bedste praksis for lokale myndigheder med energibesparende løsninger for trafikstyring, og til at samarbejde med repræsentanter for industrien om en oversigt over »øko-innovationer« for at fremme miljøvenlig kørsel (f.eks. en indikator for økonomisk brændstofforbrug, software, der overvåger dæktrykket, et dynamisk øko-navigationssystem, hastighedsregulering, automatisk fartpilot og tidstro vurdering af miljøbelastningen af den aktuelle køreprofil); |
| --- | --- |

22.

opfordrer Kommissionen til at offentliggøre en vejledning i bedste praksis for lokale myndigheder med energibesparende løsninger for trafikstyring, og til at samarbejde med repræsentanter for industrien om en oversigt over »øko-innovationer« for at fremme miljøvenlig kørsel (f.eks. en indikator for økonomisk brændstofforbrug, software, der overvåger dæktrykket, et dynamisk øko-navigationssystem, hastighedsregulering, automatisk fartpilot og tidstro vurdering af miljøbelastningen af den aktuelle køreprofil);

| 23. | opfordrer Kommissionen til at fremme initiativer til oplysningskampagner for lokale myndigheder, herunder blandt andet anvendelsen af ikt-modelleringsværktøjer i byplanlægning og boligforvaltning og i energieffektive digitale tjenester; glæder sig over »borgmesteraftale«-initiativet, der bringer borgmestrene i Europas største og mest avancerede byer sammen i et permanent netværk; opfordre denne institution til navnlig at prioritere ikt, der kan skabe energieffektivitet; |
| --- | --- |

23.

opfordrer Kommissionen til at fremme initiativer til oplysningskampagner for lokale myndigheder, herunder blandt andet anvendelsen af ikt-modelleringsværktøjer i byplanlægning og boligforvaltning og i energieffektive digitale tjenester; glæder sig over »borgmesteraftale«-initiativet, der bringer borgmestrene i Europas største og mest avancerede byer sammen i et permanent netværk; opfordre denne institution til navnlig at prioritere ikt, der kan skabe energieffektivitet;

| 24. | opfordrer medlemsstaterne til at tage tilstrækkelig hensyn til ikt i fremstillingsindustrien, og opfordrer Kommissionen til i højere grad at give medlemsstaterne adgang til eksempler på forsknings- og udviklingsprojekter, der inddrager ikt som en nøglefaktor i fremstillingsindustrien, som 70 % af arbejdsstyrken i EU direkte eller indirekte er afhængige af, og således fremme udbredelsen af bedste praksis for moderniseringen af fremstillingsindustrien i EU; |
| --- | --- |

24.

opfordrer medlemsstaterne til at tage tilstrækkelig hensyn til ikt i fremstillingsindustrien, og opfordrer Kommissionen til i højere grad at give medlemsstaterne adgang til eksempler på forsknings- og udviklingsprojekter, der inddrager ikt som en nøglefaktor i fremstillingsindustrien, som 70 % af arbejdsstyrken i EU direkte eller indirekte er afhængige af, og således fremme udbredelsen af bedste praksis for moderniseringen af fremstillingsindustrien i EU;

| 25. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte og tilskynde ikt-sektoren til at reducere sit CO2-fodspor ved at overholde højest mulige effektivitets- og innovationsstandarder i hele produktets livscyklus og ved at overvåge energiforbrug i hele distributionskæden inden for ikt-sektoren; opfordrer til udvikling af frivillige initiativer til reduktion af energiforbruget i ikt-sektoren; anbefaler endvidere, at der anvendes software og operativsystemer, der kræver mindst mulig energi; |
| --- | --- |

25.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte og tilskynde ikt-sektoren til at reducere sit CO2-fodspor ved at overholde højest mulige effektivitets- og innovationsstandarder i hele produktets livscyklus og ved at overvåge energiforbrug i hele distributionskæden inden for ikt-sektoren; opfordrer til udvikling af frivillige initiativer til reduktion af energiforbruget i ikt-sektoren; anbefaler endvidere, at der anvendes software og operativsystemer, der kræver mindst mulig energi;

| 26. | opfordrer medlemsstaterne til at investere i uddannelse i energieffektivitet, hvilket betyder, at man allerede i skolerne skal fremme miljøbevidsthed blandt de fremtidige forbrugere; opfordrer endvidere Kommissionen og medlemsstaterne til massivt at støtte uddannelses- og træningsprogrammer for at sikre et tilstrækkelig antal kvalificerede ikt-eksperter, og til at tilskynde enkeltpersoner og virksomheder til at benytte effektive praksis gennem målrettet uddannelse og undervisning med henblik på at anvende udstyr på effektiv vis, måle de deraf følgende energibesparelser og udvikle grønne kompetencer; |
| --- | --- |

26.

opfordrer medlemsstaterne til at investere i uddannelse i energieffektivitet, hvilket betyder, at man allerede i skolerne skal fremme miljøbevidsthed blandt de fremtidige forbrugere; opfordrer endvidere Kommissionen og medlemsstaterne til massivt at støtte uddannelses- og træningsprogrammer for at sikre et tilstrækkelig antal kvalificerede ikt-eksperter, og til at tilskynde enkeltpersoner og virksomheder til at benytte effektive praksis gennem målrettet uddannelse og undervisning med henblik på at anvende udstyr på effektiv vis, måle de deraf følgende energibesparelser og udvikle grønne kompetencer;

| 27. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at skabe gunstigere lovgivningsmæssige rammer med bedre adgang til finansiering for de små og mellemstore virksomheder, der kan spille en afgørende rolle for gennemførelsen af ikt-baserede løsninger med henblik på større energieffektivitet; |
| --- | --- |

27.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at skabe gunstigere lovgivningsmæssige rammer med bedre adgang til finansiering for de små og mellemstore virksomheder, der kan spille en afgørende rolle for gennemførelsen af ikt-baserede løsninger med henblik på større energieffektivitet;

| 28. | glæder sig over udvidelsen af anvendelsesområdet for Energy Star-samarbejdet med USA og indføjelsen i gennemførelsesforordningen af en bestemmelse om obligatoriske offentlige indkøb; opfordrer Kommissionen til at fremme forhandlinger om yderligere produkter; |
| --- | --- |

28.

glæder sig over udvidelsen af anvendelsesområdet for Energy Star-samarbejdet med USA og indføjelsen i gennemførelsesforordningen af en bestemmelse om obligatoriske offentlige indkøb; opfordrer Kommissionen til at fremme forhandlinger om yderligere produkter;

| 29. | bemærker, at nye teknologier og tilgangsvinkler i visse tilfælde kan forårsage en stigning i energiforbruget i forhold til de systemer, som de erstatter; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger for at sikre at forbrugerne er fuldt ud klar over den energibesparelse, innovative systemer kan medføre i forhold til de teknologier, som de erstatter; opfordrer Kommissionen til at finde frem til en metode, hvorpå systemers energibesparelse kan klassificeres; bemærker, at intelligente målere kan spille en afgørende rolle, idet de kan advare forbrugere, der ændrer adfærd eller anvender nye systemer, om de generelle konsekvenser af disse ændringer, hvad angår energieffektivitet; |
| --- | --- |

29.

bemærker, at nye teknologier og tilgangsvinkler i visse tilfælde kan forårsage en stigning i energiforbruget i forhold til de systemer, som de erstatter; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger for at sikre at forbrugerne er fuldt ud klar over den energibesparelse, innovative systemer kan medføre i forhold til de teknologier, som de erstatter; opfordrer Kommissionen til at finde frem til en metode, hvorpå systemers energibesparelse kan klassificeres; bemærker, at intelligente målere kan spille en afgørende rolle, idet de kan advare forbrugere, der ændrer adfærd eller anvender nye systemer, om de generelle konsekvenser af disse ændringer, hvad angår energieffektivitet;

| 30. | opfordrer Kommissionen til intensivt at samarbejde med tredjelande for at gøre ikt for energieffektivitet lettere tilgængelig; opfordrer endvidere til fastsættelse af fælles standarder for energieffektive produkter, navnlig vigtige EU-baserede projekter med gode resultater, hvad angår energibesparelser og miljøvirkninger, og som således kan overføres til og gennemføres i tredjelande; |
| --- | --- |

30.

opfordrer Kommissionen til intensivt at samarbejde med tredjelande for at gøre ikt for energieffektivitet lettere tilgængelig; opfordrer endvidere til fastsættelse af fælles standarder for energieffektive produkter, navnlig vigtige EU-baserede projekter med gode resultater, hvad angår energibesparelser og miljøvirkninger, og som således kan overføres til og gennemføres i tredjelande;

| 31. | opfordrer medlemsstaterne til at yde aktiv støtte til fjerntliggende områder i EU, f.eks. øer, bjergområder og afsidesliggende områder, til anvendelse af ikt-applikationer med stort potentiale, hvad angår energibesparelser; |
| --- | --- |

31.

opfordrer medlemsstaterne til at yde aktiv støtte til fjerntliggende områder i EU, f.eks. øer, bjergområder og afsidesliggende områder, til anvendelse af ikt-applikationer med stort potentiale, hvad angår energibesparelser;

| 32. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer. |
| --- | --- |

32.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer.

---

(1)  EFT L 1 af 4.1.2003, s. 65.

(2)  EUT L 114 af 27.4.2006, s. 64.

(3)  EUT L 39 af 13.2.2008, s. 1.

(4)  EUT L 191 af 22.7.2005, s. 29.

(5)  EUT L 310 af 9.11.2006, s. 15.

(6)  EUT L 412 af 30.12.2006, s. 1.

(7)  EUT L 196 af 24.7.2008, s. 1.

(8)  Vedtagne tekster, P6_TA(2008)0354.

(9)  Vedtagne tekster, P6_TA(2008)0033.

(10)  Vedtagne tekster, P6_TA(2008)0007.

(11)  EUT C 317 E af 23.12.2006, s. 876.

(12)  EUT C 298 E af 8.12.2006, s. 273.

(13)  EUT C 291 E af 30.11.2006, s. 133.

---

| 18.3.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 67/91 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 67/91

---

Hjemsendelse og genbosættelse af fangerne fra Guantánamo

P6_TA(2009)0045

Europa-Parlamentets beslutning af 4. februar 2009 om tilbagelevering og genbosættelse af indsatte fra tilbageholdelsesfaciliteten i Guantánamo

(2010/C 67 E/10)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til de internationale, europæiske og nationale instrumenter om menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder og om forbuddet mod vilkårlig tilbageholdelse, tvungne forsvindinger og tortur, såsom den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder og konventionen mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf af 10. december 1984, |
| --- | --- |

—

der henviser til de internationale, europæiske og nationale instrumenter om menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder og om forbuddet mod vilkårlig tilbageholdelse, tvungne forsvindinger og tortur, såsom den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder og konventionen mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf af 10. december 1984,

| — | der henviser til det transatlantiske samarbejde mellem USA og EU og dets medlemsstater, navnlig inden for bekæmpelsen af terrorisme, |
| --- | --- |

—

der henviser til det transatlantiske samarbejde mellem USA og EU og dets medlemsstater, navnlig inden for bekæmpelsen af terrorisme,

| — | der henviser til sin beslutning af 13. juni 2006 om fangernes situation i Guantánamo (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. juni 2006 om fangernes situation i Guantánamo (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 16. februar 2006 om Guantánamo (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 16. februar 2006 om Guantánamo (2),

| — | der henviser til sin henstilling til Rådet af 10. marts 2004 om Guantánamo-fangernes ret til en retfærdig rettergang (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin henstilling til Rådet af 10. marts 2004 om Guantánamo-fangernes ret til en retfærdig rettergang (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 7. februar 2002 om fangerne i Guantánamo (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 7. februar 2002 om fangerne i Guantánamo (4),

| — | der henviser til Europarådets Parlamentariske Forsamlings beslutninger, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets Parlamentariske Forsamlings beslutninger,

| — | der henviser til sin rapport af 15. februar 2006 fra FN's Menneskerettighedskommission, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin rapport af 15. februar 2006 fra FN's Menneskerettighedskommission,

| — | der henviser til udtalelserne fra FN's særlige rapportører, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelserne fra FN's særlige rapportører,

| — | der henviser til konklusionerne og anbefalingerne fra FN's Komité mod Tortur vedrørende USA, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne og anbefalingerne fra FN's Komité mod Tortur vedrørende USA,

| — | der henviser til erklæring af 20. januar 2009 fra Europa-Parlamentets formand, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæring af 20. januar 2009 fra Europa-Parlamentets formand,

| — | der henviser til erklæring af 19. januar 2009 fra Europarådets menneskerettighedskommissær, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæring af 19. januar 2009 fra Europarådets menneskerettighedskommissær,

| — | der henviser til erklæringen fra EU's antiterrorkoordinator, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra EU's antiterrorkoordinator,

| — | der henviser til erklæringerne fra EU-kommissæren for retfærdighed, frihed og sikkerhed og fra formandskabet for EU, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringerne fra EU-kommissæren for retfærdighed, frihed og sikkerhed og fra formandskabet for EU,

| — | der henviser til sin beslutning af 14. februar 2007 om CIA's påståede brug af europæiske lande ved transport og ulovlig tilbageholdelse af fanger (5) og Europarådets aktiviteter på det samme spørgsmål, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. februar 2007 om CIA's påståede brug af europæiske lande ved transport og ulovlig tilbageholdelse af fanger (5) og Europarådets aktiviteter på det samme spørgsmål,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 103, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 103, stk. 4,

| A. | der henviser til, at USA i januar 2002, i kølvandet på terrorangrebene den 11. september 2001, oprettede en stærkt bevogtet tilbageholdelsesfacilitet i Guantánamo Bay (Cuba), hvor terrormistænkte er blevet tilbageholdt, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at USA i januar 2002, i kølvandet på terrorangrebene den 11. september 2001, oprettede en stærkt bevogtet tilbageholdelsesfacilitet i Guantánamo Bay (Cuba), hvor terrormistænkte er blevet tilbageholdt,

| B. | der henviser til, at fanger i Guantánamo Bay er blevet nægtet deres grundlæggende menneskerettigheder, navnlig retten til retfærdig rettergang, og har været udsat for hårde forhørsteknikker såsom »water boarding«, dvs. næsten drukning, hvilket er at betragte som tortur og grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at fanger i Guantánamo Bay er blevet nægtet deres grundlæggende menneskerettigheder, navnlig retten til retfærdig rettergang, og har været udsat for hårde forhørsteknikker såsom »water boarding«, dvs. næsten drukning, hvilket er at betragte som tortur og grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling,

| C. | der henviser til, at i henhold til en række domme ved de amerikanske domstole, herunder højesteret, er delvise og begrænsede rettigheder blevet anerkendt, herunder muligheden for adgang til amerikanske civile domstole, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at i henhold til en række domme ved de amerikanske domstole, herunder højesteret, er delvise og begrænsede rettigheder blevet anerkendt, herunder muligheden for adgang til amerikanske civile domstole,

| D. | der henviser til, at en liste offentliggjort af de amerikanske myndigheder indeholdt 759 tidligere og nuværende fanger i Guantánamo; der henviser til, at 525 fanger er blevet løsladt, og at fem døde, mens de var tilbageholdt; der henviser til, at der nu er omkring 250 fanger i Guantánamo, hvoraf:






  — | der er et antal, som forbliver i Guantánamo, blot fordi der ikke er noget land, som de trygt kan vende tilbage; det drejer sig om mænd, som USA aldrig har sigtet og ikke vil sigte for nogen forbrydelse |
| --- | --- | --- |

D.

der henviser til, at en liste offentliggjort af de amerikanske myndigheder indeholdt 759 tidligere og nuværende fanger i Guantánamo; der henviser til, at 525 fanger er blevet løsladt, og at fem døde, mens de var tilbageholdt; der henviser til, at der nu er omkring 250 fanger i Guantánamo, hvoraf:

—

der er et antal, som forbliver i Guantánamo, blot fordi der ikke er noget land, som de trygt kan vende tilbage; det drejer sig om mænd, som USA aldrig har sigtet og ikke vil sigte for nogen forbrydelse

| — | der er et antal fanger, som det overvejes at retsforfølge |
| --- | --- |

—

der er et antal fanger, som det overvejes at retsforfølge

| — | der er et antal, som menes at være potentielle trusler, men som USA ikke har til hensigt at retsforfølge, |
| --- | --- |

—

der er et antal, som menes at være potentielle trusler, men som USA ikke har til hensigt at retsforfølge,

| E. | der henviser til, at anvendelse af tortur og andre ulovlige midler indebærer, at indsamlede »beviser« afvises ved domstolene, hvilket gør retsforfølgning og domme for terrorisme umulige, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at anvendelse af tortur og andre ulovlige midler indebærer, at indsamlede »beviser« afvises ved domstolene, hvilket gør retsforfølgning og domme for terrorisme umulige,

| F. | der henviser til, at 61 tidligere indsatte i Guantánamo Bay ifølge de amerikanske myndigheder har været indblandet i terrorisme efter deres frigivelse, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at 61 tidligere indsatte i Guantánamo Bay ifølge de amerikanske myndigheder har været indblandet i terrorisme efter deres frigivelse,

| 1. | glæder sig meget over den amerikanske præsident Barack Obamas beslutning om at lukke tilbageholdelsesfaciliteten i Guantánamo Bay såvel som over andre relaterede bekendtgørelser, der markerer en vigtig ændring i USA's politik i retning af respekt for humanitær ret og folkeretten; tilskynder den nye administration til at tage yderligere skridt i denne retning; |
| --- | --- |

1.

glæder sig meget over den amerikanske præsident Barack Obamas beslutning om at lukke tilbageholdelsesfaciliteten i Guantánamo Bay såvel som over andre relaterede bekendtgørelser, der markerer en vigtig ændring i USA's politik i retning af respekt for humanitær ret og folkeretten; tilskynder den nye administration til at tage yderligere skridt i denne retning;

| 2. | minder om, at det primære ansvar for hele processen med at lukke tilbageholdelsesfaciliteten i Guantánamo Bay og for fremtiden for dens indsatte ligger hos USA; bekræfter dog, at ansvaret for overholdelse af folkeretten og de grundlæggende rettigheder ligger hos alle demokratiske lande, især EU og dets medlemsstater, der tilsammen udgør et værdifællesskab; |
| --- | --- |

2.

minder om, at det primære ansvar for hele processen med at lukke tilbageholdelsesfaciliteten i Guantánamo Bay og for fremtiden for dens indsatte ligger hos USA; bekræfter dog, at ansvaret for overholdelse af folkeretten og de grundlæggende rettigheder ligger hos alle demokratiske lande, især EU og dets medlemsstater, der tilsammen udgør et værdifællesskab;

| 3. | opfordrer USA til at sikre, at Guantánamo-fangernes menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder overholdes i henhold til folkeretten og den amerikanske forfatningsret, og at:






  — | alle tilbageholdte, mod hvem USA har tilstrækkelige beviser, hurtigt gives en retfærdig og offentlig rettergang ved en kompetent, uafhængig og upartisk domstol, og at de fængsles i USA, hvis de findes skyldige |
| --- | --- | --- |

3.

opfordrer USA til at sikre, at Guantánamo-fangernes menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder overholdes i henhold til folkeretten og den amerikanske forfatningsret, og at:

—

alle tilbageholdte, mod hvem USA har tilstrækkelige beviser, hurtigt gives en retfærdig og offentlig rettergang ved en kompetent, uafhængig og upartisk domstol, og at de fængsles i USA, hvis de findes skyldige

| — | alle tilbageholdte, der ikke vil blive sigtet, og som vælger frivilligt at blive hjemsendt, vil blive returneret til deres hjemland så hurtigt som muligt |
| --- | --- |

—

alle tilbageholdte, der ikke vil blive sigtet, og som vælger frivilligt at blive hjemsendt, vil blive returneret til deres hjemland så hurtigt som muligt

| — | alle tilbageholdte, der ikke vil blive sigtet, men som kan ikke blive hjemsendt på grund af en reel risiko for tortur eller forfølgelse i hjemlandet, får mulighed for at tage ophold i USA, tilbydes humanitær beskyttelse på det amerikanske fastland og får oprejsning; |
| --- | --- |

—

alle tilbageholdte, der ikke vil blive sigtet, men som kan ikke blive hjemsendt på grund af en reel risiko for tortur eller forfølgelse i hjemlandet, får mulighed for at tage ophold i USA, tilbydes humanitær beskyttelse på det amerikanske fastland og får oprejsning;

| 4. | opfordrer medlemsstaterne til, såfremt den amerikanske regering anmoder om det, at samarbejde om at finde løsninger, til at være villige til at acceptere Guantánamo-indsatte i EU med henblik på at bidrage til at styrke folkeretten, og til at sikre prioritering af retfærdig og human behandling for alle; minder om, at medlemsstaterne har pligt til loyalt samarbejde og til at konsultere hinanden om mulige indvirkninger på den offentlige sikkerhed i hele EU; |
| --- | --- |

4.

opfordrer medlemsstaterne til, såfremt den amerikanske regering anmoder om det, at samarbejde om at finde løsninger, til at være villige til at acceptere Guantánamo-indsatte i EU med henblik på at bidrage til at styrke folkeretten, og til at sikre prioritering af retfærdig og human behandling for alle; minder om, at medlemsstaterne har pligt til loyalt samarbejde og til at konsultere hinanden om mulige indvirkninger på den offentlige sikkerhed i hele EU;

| 5. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, den højtstående repræsentant for FUSP, medlemsstaternes parlamenter, NATO's generalsekretær, generalsekretæren og formanden for Europarådets Parlamentariske Forsamling, De Forenede Nationers generalsekretær samt Amerikas Forenede Staters præsident og Kongres. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, den højtstående repræsentant for FUSP, medlemsstaternes parlamenter, NATO's generalsekretær, generalsekretæren og formanden for Europarådets Parlamentariske Forsamling, De Forenede Nationers generalsekretær samt Amerikas Forenede Staters præsident og Kongres.

---

(1)  EUT C 300 E af 9.12.2006, s. 136.

(2)  EUT C 290 E af 29.11.2006, s. 423.

(3)  EUT C 102 E af 28.4.2004, s. 640.

(4)  EFT C 284 E af 21.11.2002, s. 353.

(5)  EUT C 287 E af 29.11.2007, s. 309.

---

Torsdag, den 5. februar 2009

| 18.3.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 67/94 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 67/94

---

Modtagelsesvilkår for asylansøgere og flygtninge

P6_TA(2009)0047

Europa-Parlamentets beslutning af 5. februar 2009 om gennemførelsen i EU af direktiv 2003/9/EF om modtagelsesvilkår for asylansøgere og flygtninge: LIBE-Udvalgets delegationsbesøg i perioden 2005-2008 (2008/2235(INI))

(2010/C 67 E/11)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets direktiv 2003/9/EF af 27. januar 2003 om fastlæggelse af minimumsstandarder for modtagelse af asylansøgere i medlemsstaterne (1) (»modtagelsesdirektivet«), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 2003/9/EF af 27. januar 2003 om fastlæggelse af minimumsstandarder for modtagelse af asylansøgere i medlemsstaterne (1) (»modtagelsesdirektivet«),

| — | der henviser til Rådets direktiv 2005/85/EF af 1. december 2005 om minimumsstandarder for procedurer for tildeling og fratagelse af flygtningestatus i medlemsstaterne (2) (»proceduredirektivet«), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 2005/85/EF af 1. december 2005 om minimumsstandarder for procedurer for tildeling og fratagelse af flygtningestatus i medlemsstaterne (2) (»proceduredirektivet«),

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 343/2003 af 18. februar 2003 om fastsættelse af kriterier og procedurer til afgørelse af, hvilken medlemsstat der er ansvarlig for behandlingen af en asylansøgning, der er indgivet af en tredjelandsstatsborger i en af medlemsstaterne (3) (Dublin II-forordningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 343/2003 af 18. februar 2003 om fastsættelse af kriterier og procedurer til afgørelse af, hvilken medlemsstat der er ansvarlig for behandlingen af en asylansøgning, der er indgivet af en tredjelandsstatsborger i en af medlemsstaterne (3) (Dublin II-forordningen),

| — | der henviser til Kommissionens rapport af 26. november 2007 om anvendelsen af Rådets direktiv 2003/9/EF af 27. januar 2003 om fastlæggelse af minimumsstandarder for modtagelse af asylansøgere i medlemsstaterne (KOM(2007)0745), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport af 26. november 2007 om anvendelsen af Rådets direktiv 2003/9/EF af 27. januar 2003 om fastlæggelse af minimumsstandarder for modtagelse af asylansøgere i medlemsstaterne (KOM(2007)0745),

| — | der henviser til konventionen til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, særlig artikel 5 og 8, |
| --- | --- |

—

der henviser til konventionen til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, særlig artikel 5 og 8,

| — | der henviser til FN's konvention om barnets rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention om barnets rettigheder,

| — | der henviser til rapporterne fra LIBE-Udvalgets delegationsbesøg i Italien (Lampedusa), Spanien (Ceuta og Melilla, De Kanariske Øer), Frankrig (Paris), Malta, Grækenland, Belgien, Det Forenede Kongerige, Nederlandene, Polen, Danmark og Cypern, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporterne fra LIBE-Udvalgets delegationsbesøg i Italien (Lampedusa), Spanien (Ceuta og Melilla, De Kanariske Øer), Frankrig (Paris), Malta, Grækenland, Belgien, Det Forenede Kongerige, Nederlandene, Polen, Danmark og Cypern,

| — | der henviser til sin beslutning af 14. april 2005 om Lampedusa (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. april 2005 om Lampedusa (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 6. april 2006 om situationen for flygtningene i Malta (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 6. april 2006 om situationen for flygtningene i Malta (5),

| — | der henviser til forslag om omarbejdning af direktivet om fastlæggelse af minimumsstandarder for modtagelse af asylansøgere i medlemsstaterne (KOM(2008)0815) (»omarbejdningsforslaget«) samt forslag om revision af Dublin II-forordningen (KOM(2008)0820), som Kommissionen fremlagde samlet den 3. december 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag om omarbejdning af direktivet om fastlæggelse af minimumsstandarder for modtagelse af asylansøgere i medlemsstaterne (KOM(2008)0815) (»omarbejdningsforslaget«) samt forslag om revision af Dublin II-forordningen (KOM(2008)0820), som Kommissionen fremlagde samlet den 3. december 2008,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A6-0024/2009), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A6-0024/2009),

| A. | der henviser til, at modtagelsesdirektivet om fastlæggelse af minimumsstandarder for modtagelse af asylansøgere er et afgørende element i den første fase af det fælles europæiske asylsystem, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at modtagelsesdirektivet om fastlæggelse af minimumsstandarder for modtagelse af asylansøgere er et afgørende element i den første fase af det fælles europæiske asylsystem,

| B. | der henviser til, at modtagelsesdirektivet finder anvendelse på asylansøgere og flygtninge, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at modtagelsesdirektivet finder anvendelse på asylansøgere og flygtninge,

| C. | der henviser til, at de grundlæggende rettigheder, såsom retten til et værdigt liv, beskyttelse af familielivet, adgang til sundhedspleje og retten til appel, til enhver tid skal sikres, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at de grundlæggende rettigheder, såsom retten til et værdigt liv, beskyttelse af familielivet, adgang til sundhedspleje og retten til appel, til enhver tid skal sikres,

| D. | der henviser til, at modtagelsesdirektivet og proceduredirektivet pålægger medlemsstaterne at give asylansøgere skriftlig oplysning om deres rettigheder og om de organisationer, der yder bistand, og at det på grund af de komplekse procedurer og korte frister - navnlig i forbindelse med en fremskyndet procedure - er af afgørende betydning for asylansøgerne at få passende juridisk bistand, om nødvendigt at få adgang til en tolk og modtage de afgørelser, der vedrører dem selv, på et sprog, de med rimelighed kan forventes at forstå, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at modtagelsesdirektivet og proceduredirektivet pålægger medlemsstaterne at give asylansøgere skriftlig oplysning om deres rettigheder og om de organisationer, der yder bistand, og at det på grund af de komplekse procedurer og korte frister - navnlig i forbindelse med en fremskyndet procedure - er af afgørende betydning for asylansøgerne at få passende juridisk bistand, om nødvendigt at få adgang til en tolk og modtage de afgørelser, der vedrører dem selv, på et sprog, de med rimelighed kan forventes at forstå,

| E. | der henviser til, at det er vigtigt at sørge for, at asylprocedurerne (særlig kriterierne for imødekommelse af eller afslag på en asylansøgning) er klare, retfærdige, effektive og forholdsmæssige med henblik på at sikre en effektiv adgang til asyl, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at det er vigtigt at sørge for, at asylprocedurerne (særlig kriterierne for imødekommelse af eller afslag på en asylansøgning) er klare, retfærdige, effektive og forholdsmæssige med henblik på at sikre en effektiv adgang til asyl,

| F. | der henviser til, at artikel 7 i modtagelsesdirektivet giver asylansøgere ret til at færdes frit i den medlemsstat, hvor de har ansøgt om asyl, men at denne ret kan begrænses af medlemsstaterne, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at artikel 7 i modtagelsesdirektivet giver asylansøgere ret til at færdes frit i den medlemsstat, hvor de har ansøgt om asyl, men at denne ret kan begrænses af medlemsstaterne,

| G. | der henviser til, at modtagelsesdirektivet finder anvendelse på asylansøgere og flygtninge, men at asylansøgere og ulovlige indvandrere i mange af de besøgte centre frihedsberøves samme sted, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at modtagelsesdirektivet finder anvendelse på asylansøgere og flygtninge, men at asylansøgere og ulovlige indvandrere i mange af de besøgte centre frihedsberøves samme sted,

| H. | der henviser til, at konventionen om barnets rettigheder beskytter alle mindreåriges rettigheder, også for mindreårige, der befinder sig uden for deres hjemland, og at modtagelsesdirektivet pålægger medlemsstaterne at tage hensyn til mindreåriges særlige situation og give dem specifikke rettigheder, såsom ret til uddannelse, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at konventionen om barnets rettigheder beskytter alle mindreåriges rettigheder, også for mindreårige, der befinder sig uden for deres hjemland, og at modtagelsesdirektivet pålægger medlemsstaterne at tage hensyn til mindreåriges særlige situation og give dem specifikke rettigheder, såsom ret til uddannelse,

| I. | der henviser til, at ikke alle medlemsstater anvender modtagelsescentre for alle eller mange asylansøgere, men foretrækker alternative samfundsbaserede løsninger, og at LIBE-Udvalget endnu ikke har undersøgt dette aspekt af medlemsstaternes praksis, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at ikke alle medlemsstater anvender modtagelsescentre for alle eller mange asylansøgere, men foretrækker alternative samfundsbaserede løsninger, og at LIBE-Udvalget endnu ikke har undersøgt dette aspekt af medlemsstaternes praksis,

| J. | der påpeger, at der ved »frihedsberøvelse« i denne betænkning forstås en administrativ foranstaltning af midlertidig karakter, |
| --- | --- |

J.

der påpeger, at der ved »frihedsberøvelse« i denne betænkning forstås en administrativ foranstaltning af midlertidig karakter,

| K. | der henviser til, at midlertidig administrativ frihedsberøvelse adskiller sig fra tilbageholdelse i strafferetlig forstand, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at midlertidig administrativ frihedsberøvelse adskiller sig fra tilbageholdelse i strafferetlig forstand,

| L. | der henviser til, at medlemmerne i forbindelse med visse af deres besøg stødte på så dårlige forhold på bestemte centre, at de i flere tilfælde så sig nødsaget til at påpege, at vilkårene for frihedsberøvelsen var uacceptable med hensyn til hygiejne, pladsforhold og faciliteter, og at de frihedsberøvede personer ikke systematisk blev informeret om årsagerne til frihedsberøvelsen, om deres rettigheder og om, hvor langt man var kommet med behandlingen af deres sag, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at medlemmerne i forbindelse med visse af deres besøg stødte på så dårlige forhold på bestemte centre, at de i flere tilfælde så sig nødsaget til at påpege, at vilkårene for frihedsberøvelsen var uacceptable med hensyn til hygiejne, pladsforhold og faciliteter, og at de frihedsberøvede personer ikke systematisk blev informeret om årsagerne til frihedsberøvelsen, om deres rettigheder og om, hvor langt man var kommet med behandlingen af deres sag,

Generelle bemærkninger og asylprocedurer

| 1. | konstaterer med beklagelse, at nogle af besøgene har vist, at visse medlemsstater kun i begrænset omfang eller slet ikke anvender de gældende direktiver; anmoder Kommissionen om at træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at direktiverne ikke blot formelt, men også reelt gennemføres og overholdes; |
| --- | --- |

1.

konstaterer med beklagelse, at nogle af besøgene har vist, at visse medlemsstater kun i begrænset omfang eller slet ikke anvender de gældende direktiver; anmoder Kommissionen om at træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at direktiverne ikke blot formelt, men også reelt gennemføres og overholdes;

| 2. | understreger, at principperne i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og konventionen til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, såsom den menneskelige værdigheds ukrænkelighed, beskyttelse af familielivet, ret til sundhedsbeskyttelse og ret til effektiv klageadgang i forbindelse med frihedsberøvelse, finder anvendelse i alle tilfælde og uafhængigt af den pågældende tredjelandsstatsborgers status; finder det derfor uacceptabelt, at en person ikke behandles i overensstemmelse hermed alene med den begrundelse, at vedkommende er ulovlig indvandrer; |
| --- | --- |

2.

understreger, at principperne i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og konventionen til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, såsom den menneskelige værdigheds ukrænkelighed, beskyttelse af familielivet, ret til sundhedsbeskyttelse og ret til effektiv klageadgang i forbindelse med frihedsberøvelse, finder anvendelse i alle tilfælde og uafhængigt af den pågældende tredjelandsstatsborgers status; finder det derfor uacceptabelt, at en person ikke behandles i overensstemmelse hermed alene med den begrundelse, at vedkommende er ulovlig indvandrer;

| 3. | beklager rækken af mangler med hensyn til modtagelsesforholdene, som primært skyldes, at modtagelsesdirektivet for øjeblikket giver medlemsstaterne et meget stort råderum for så vidt angår fastlæggelsen af modtagelsesforholdene på nationalt plan; glæder sig derfor over Kommissionens forslag; |
| --- | --- |

3.

beklager rækken af mangler med hensyn til modtagelsesforholdene, som primært skyldes, at modtagelsesdirektivet for øjeblikket giver medlemsstaterne et meget stort råderum for så vidt angår fastlæggelsen af modtagelsesforholdene på nationalt plan; glæder sig derfor over Kommissionens forslag;

| 4. | udtrykker tilfredshed med Kommissionens forslag om omarbejdning af modtagelsesdirektivet og glæder sig over, at det fastsatte mål er at sikre højere standarder for behandlingen af asylansøgere, så de sikres en anstændig levestandard, samt at muliggøre større harmonisering af de nationale regler vedrørende modtagelsesforhold; |
| --- | --- |

4.

udtrykker tilfredshed med Kommissionens forslag om omarbejdning af modtagelsesdirektivet og glæder sig over, at det fastsatte mål er at sikre højere standarder for behandlingen af asylansøgere, så de sikres en anstændig levestandard, samt at muliggøre større harmonisering af de nationale regler vedrørende modtagelsesforhold;

| 5. | udtrykker tilfredshed med Kommissionens forslag om at udvide anvendelsesområdet for modtagelsesdirektivet til også at omfatte subsidiær beskyttelse for at sikre, at det samme rettighedsniveau gælder for alle former for international beskyttelse; |
| --- | --- |

5.

udtrykker tilfredshed med Kommissionens forslag om at udvide anvendelsesområdet for modtagelsesdirektivet til også at omfatte subsidiær beskyttelse for at sikre, at det samme rettighedsniveau gælder for alle former for international beskyttelse;

| 6. | opfordrer medlemsstaterne til at vise større solidaritet med de lande, der mest bliver konfronteret med indvandringens udfordringer, en solidaritet, der ikke bør være begrænset til tekniske og/eller finansielle aspekter; anmoder Kommissionen om at undersøge mulighederne for at foreslå et europæisk solidaritetsinstrument, som skal have til formål at lette byrden for medlemsstaterne ved de ydre grænser, der modtager et stort antal flygtninge, og være baseret på princippet om respekt for asylansøgernes ønsker og sikre et højt beskyttelsesniveau; |
| --- | --- |

6.

opfordrer medlemsstaterne til at vise større solidaritet med de lande, der mest bliver konfronteret med indvandringens udfordringer, en solidaritet, der ikke bør være begrænset til tekniske og/eller finansielle aspekter; anmoder Kommissionen om at undersøge mulighederne for at foreslå et europæisk solidaritetsinstrument, som skal have til formål at lette byrden for medlemsstaterne ved de ydre grænser, der modtager et stort antal flygtninge, og være baseret på princippet om respekt for asylansøgernes ønsker og sikre et højt beskyttelsesniveau;

| 7. | anmoder Kommissionen om i samarbejde med Parlamentet at indføre en permanent ordning for besøg og inspektioner; ønsker, at LIBE-Udvalget fortsætter sine besøg for at sikre, at fællesskabsbestemmelserne om modtagelsesforholdene og tilbagesendelsesprocedurerne overholdes, og at der afholdes en årlig plenardebat i Parlamentet om resultaterne af disse besøg; |
| --- | --- |

7.

anmoder Kommissionen om i samarbejde med Parlamentet at indføre en permanent ordning for besøg og inspektioner; ønsker, at LIBE-Udvalget fortsætter sine besøg for at sikre, at fællesskabsbestemmelserne om modtagelsesforholdene og tilbagesendelsesprocedurerne overholdes, og at der afholdes en årlig plenardebat i Parlamentet om resultaterne af disse besøg;

Modtagelse

| 8. | beklager, at kapaciteten i de åbne modtagelsescentre, som visse medlemsstater har oprettet, er beskeden og ikke synes at svare til migranternes behov; |
| --- | --- |

8.

beklager, at kapaciteten i de åbne modtagelsescentre, som visse medlemsstater har oprettet, er beskeden og ikke synes at svare til migranternes behov;

| 9. | kræver, at asylansøgere og indvandrere fortrinsvis modtages i åbne modtagelsescentre i stedet for i lukkede enheder, sådan som det allerede sker i visse medlemsstater, og mener, at asylansøgere er særlig sårbare og ikke bør udsættes for frihedsberøvende foranstaltninger; |
| --- | --- |

9.

kræver, at asylansøgere og indvandrere fortrinsvis modtages i åbne modtagelsescentre i stedet for i lukkede enheder, sådan som det allerede sker i visse medlemsstater, og mener, at asylansøgere er særlig sårbare og ikke bør udsættes for frihedsberøvende foranstaltninger;

| 10. | minder om medlemsstaternes pligt til at sikre adgang til asylansøgningsprocedurerne; |
| --- | --- |

10.

minder om medlemsstaternes pligt til at sikre adgang til asylansøgningsprocedurerne;

| 11. | opfordrer medlemsstaterne til at anvende modtagelsesdirektivet på alle asylansøgere fra det øjeblik, hvor de ytrer ønske om at anmode om beskyttelse i en medlemsstat, også selv om der endnu ikke er blevet indgivet en formel asylansøgning; |
| --- | --- |

11.

opfordrer medlemsstaterne til at anvende modtagelsesdirektivet på alle asylansøgere fra det øjeblik, hvor de ytrer ønske om at anmode om beskyttelse i en medlemsstat, også selv om der endnu ikke er blevet indgivet en formel asylansøgning;

| 12. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at minde medlemsstaterne om, at det er eller bør være strengt forbudt at nægte modtagelse eller forringe modtagelsesforholdene af grunde, der ikke er omfattet af modtagelsesdirektivet; |
| --- | --- |

12.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at minde medlemsstaterne om, at det er eller bør være strengt forbudt at nægte modtagelse eller forringe modtagelsesforholdene af grunde, der ikke er omfattet af modtagelsesdirektivet;

| 13. | mener ikke, at asylansøgere nogensinde må kunne nægtes adgang til de grundlæggende modtagelsesforhold, såsom mad, husly og akut behandling, da noget sådant kan være en krænkelse af asylansøgernes grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

13.

mener ikke, at asylansøgere nogensinde må kunne nægtes adgang til de grundlæggende modtagelsesforhold, såsom mad, husly og akut behandling, da noget sådant kan være en krænkelse af asylansøgernes grundlæggende rettigheder;

| 14. | mener, at det er nødvendigt at finde en retfærdig balance mellem hurtige procedurer, afvikling af efterslæbet og en retfærdig behandling af hver enkelt sag - navnlig i forbindelse med fremskyndede procedurer; |
| --- | --- |

14.

mener, at det er nødvendigt at finde en retfærdig balance mellem hurtige procedurer, afvikling af efterslæbet og en retfærdig behandling af hver enkelt sag - navnlig i forbindelse med fremskyndede procedurer;

Adgang til oplysninger og ret til tolkning

| 15. | konstaterer, at oplysningerne om procedurerne for størstedelens vedkommende er skriftlige, og at fristerne er meget korte, hvilket skaber forståelsesproblemer og hindrer asylansøgerne i at gøre deres rettigheder gældende på en fyldestgørende måde i forbindelse med indgivelsen af deres ansøgning; kræver, at asylansøgerne får stillet brochurer til rådighed, der forklarer alle deres rettigheder på de internationale hovedsprog og på de sprog, en stor del af asylansøgerne og indvandrerne i den pågældende medlemsstat taler; opfordrer medlemsstaterne til også at informere på andre måder, herunder mundtligt eller via tv eller via internettet; |
| --- | --- |

15.

konstaterer, at oplysningerne om procedurerne for størstedelens vedkommende er skriftlige, og at fristerne er meget korte, hvilket skaber forståelsesproblemer og hindrer asylansøgerne i at gøre deres rettigheder gældende på en fyldestgørende måde i forbindelse med indgivelsen af deres ansøgning; kræver, at asylansøgerne får stillet brochurer til rådighed, der forklarer alle deres rettigheder på de internationale hovedsprog og på de sprog, en stor del af asylansøgerne og indvandrerne i den pågældende medlemsstat taler; opfordrer medlemsstaterne til også at informere på andre måder, herunder mundtligt eller via tv eller via internettet;

| 16. | er bekymret over den hyppige mangel på tolke med en passende uddannelse i nogle af de besøgte centre, også under officielle samtaler; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at tilbyde offentlig og gratis tolkning, om nødvendigt pr. telefon eller via internettet; |
| --- | --- |

16.

er bekymret over den hyppige mangel på tolke med en passende uddannelse i nogle af de besøgte centre, også under officielle samtaler; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at tilbyde offentlig og gratis tolkning, om nødvendigt pr. telefon eller via internettet;

| 17. | tilskynder medlemsstaterne til at anmode om finansiel bistand fra Den Europæiske Flygtningefond for at give bedre adgang til oplysninger og navnlig øge antallet af sprog samt måderne, oplysningerne gives på; opfordrer Kommissionen til at sende medlemsstaterne oplysninger om de finansielle instrumenter, der er til rådighed i denne forbindelse, og om den aktuelle bedste praksis med hensyn til deres anvendelse; |
| --- | --- |

17.

tilskynder medlemsstaterne til at anmode om finansiel bistand fra Den Europæiske Flygtningefond for at give bedre adgang til oplysninger og navnlig øge antallet af sprog samt måderne, oplysningerne gives på; opfordrer Kommissionen til at sende medlemsstaterne oplysninger om de finansielle instrumenter, der er til rådighed i denne forbindelse, og om den aktuelle bedste praksis med hensyn til deres anvendelse;

Juridisk bistand

| 18. | beklager, at adgangen til gratis juridisk bistand for asylansøgere og ulovlige indvandrere, der frihedsberøves, synes at være begrænset og sommetider blot består af en liste med navne på advokater, hvilket fører til, at personer uden de nødvendige økonomiske midler ikke får nogen bistand; |
| --- | --- |

18.

beklager, at adgangen til gratis juridisk bistand for asylansøgere og ulovlige indvandrere, der frihedsberøves, synes at være begrænset og sommetider blot består af en liste med navne på advokater, hvilket fører til, at personer uden de nødvendige økonomiske midler ikke får nogen bistand;

| 19. | minder om, at det er særlig vanskeligt for frihedsberøvede personer at skaffe passende juridisk bistand, da det er vanskeligt at kommunikere med verdenen udenfor og den relevante lovgivning er så specifik; |
| --- | --- |

19.

minder om, at det er særlig vanskeligt for frihedsberøvede personer at skaffe passende juridisk bistand, da det er vanskeligt at kommunikere med verdenen udenfor og den relevante lovgivning er så specifik;

| 20. | bemærker, at en kontinuerlig adgang til juridisk bistand gøres endnu vanskeligere, når de frihedsberøvede personer flyttes mellem forskellige modtagelses- eller administrative interneringscentre; |
| --- | --- |

20.

bemærker, at en kontinuerlig adgang til juridisk bistand gøres endnu vanskeligere, når de frihedsberøvede personer flyttes mellem forskellige modtagelses- eller administrative interneringscentre;

| 21. | lykønsker FN's Højkommissariat for Flygtninge og repræsentanterne for de relevante ngo'er med deres arbejde med at yde juridisk bistand, men mener ikke, at ngo'erne fritager staterne fra deres ansvar; |
| --- | --- |

21.

lykønsker FN's Højkommissariat for Flygtninge og repræsentanterne for de relevante ngo'er med deres arbejde med at yde juridisk bistand, men mener ikke, at ngo'erne fritager staterne fra deres ansvar;

| 22. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre gratis adgang til juridisk bistand og/eller repræsentation i tilfælde, hvor asylansøgeren ikke selv er i stand til at afholde de dermed forbundne udgifter; |
| --- | --- |

22.

opfordrer medlemsstaterne til at sikre gratis adgang til juridisk bistand og/eller repræsentation i tilfælde, hvor asylansøgeren ikke selv er i stand til at afholde de dermed forbundne udgifter;

Adgang til sundhed

| 23. | beklager, at asylansøgerne og migranterne i de fleste af de besøgte interneringscentre systematisk klager over utilstrækkelig og inadækvat lægebehandling, vanskeligheder med at komme til at se eller tale med lægerne og mangel på specialiseret behandling (særlig for gravide kvinder og torturofre) og på egnede medikamenter; |
| --- | --- |

23.

beklager, at asylansøgerne og migranterne i de fleste af de besøgte interneringscentre systematisk klager over utilstrækkelig og inadækvat lægebehandling, vanskeligheder med at komme til at se eller tale med lægerne og mangel på specialiseret behandling (særlig for gravide kvinder og torturofre) og på egnede medikamenter;

| 24. | opfordrer medlemsstaterne til at udvide den lægebehandling, der i dag tilbydes asylansøgere og indvandrere, så den ikke kun omfatter akut behandling, men også sikrer psykologisk rådgivning og den mentale sundhed; minder om, at retten til sundhed og retten til lægebehandling er nogle af de mest grundlæggende individuelle rettigheder; |
| --- | --- |

24.

opfordrer medlemsstaterne til at udvide den lægebehandling, der i dag tilbydes asylansøgere og indvandrere, så den ikke kun omfatter akut behandling, men også sikrer psykologisk rådgivning og den mentale sundhed; minder om, at retten til sundhed og retten til lægebehandling er nogle af de mest grundlæggende individuelle rettigheder;

Adgang til beskæftigelse

| 25. | glæder sig over Kommissionens forslag om at imødegå hindringerne for adgang til arbejdsmarkedet og give adgang til beskæftigelse efter en periode på seks måneder efter indgivelse af en anmodning om international beskyttelse; |
| --- | --- |

25.

glæder sig over Kommissionens forslag om at imødegå hindringerne for adgang til arbejdsmarkedet og give adgang til beskæftigelse efter en periode på seks måneder efter indgivelse af en anmodning om international beskyttelse;

| 26. | anmoder medlemsstaterne om ikke at stille retlige eller administrative krav, der hindrer adgangen til beskæftigelse; |
| --- | --- |

26.

anmoder medlemsstaterne om ikke at stille retlige eller administrative krav, der hindrer adgangen til beskæftigelse;

Bistanden fra ngo'er

| 27. | anerkender det betydelige arbejde, der udføres af ngo'er med hensyn til at yde bistand til asylansøgere og ulovlige indvandrere; |
| --- | --- |

27.

anerkender det betydelige arbejde, der udføres af ngo'er med hensyn til at yde bistand til asylansøgere og ulovlige indvandrere;

| 28. | opfordrer medlemsstaterne til at lære af den gode praksis, der er blevet udviklet med hensyn til asylansøgeraspektet under Equal, for så vidt angår effektiv forberedelse til arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

28.

opfordrer medlemsstaterne til at lære af den gode praksis, der er blevet udviklet med hensyn til asylansøgeraspektet under Equal, for så vidt angår effektiv forberedelse til arbejdsmarkedet;

| 29. | anmoder medlemsstaterne om at sikre, at asylansøgere og ulovlige indvandrere kan få adgang til hjælp - fra aktører, som er uafhængige af de nationale myndigheder - til at forsvare deres rettigheder, herunder i forbindelse med frihedsberøvelse; opfordrer medlemsstaterne til at sikre det civile samfund en lovbestemt ret til uden retlige eller administrative hindringer at få adgang til de steder, hvor frihedsberøvede udenlandske statsborgere opholder sig; |
| --- | --- |

29.

anmoder medlemsstaterne om at sikre, at asylansøgere og ulovlige indvandrere kan få adgang til hjælp - fra aktører, som er uafhængige af de nationale myndigheder - til at forsvare deres rettigheder, herunder i forbindelse med frihedsberøvelse; opfordrer medlemsstaterne til at sikre det civile samfund en lovbestemt ret til uden retlige eller administrative hindringer at få adgang til de steder, hvor frihedsberøvede udenlandske statsborgere opholder sig;

| 30. | opfordrer medlemsstaterne til ikke under nogen omstændigheder at ty til tilbageholdelse af asylansøgere, da de pr. definition er sårbare personer og har behov for beskyttelse; |
| --- | --- |

30.

opfordrer medlemsstaterne til ikke under nogen omstændigheder at ty til tilbageholdelse af asylansøgere, da de pr. definition er sårbare personer og har behov for beskyttelse;

Frihedsberøvelse

| 31. | beklager, at visse medlemsstater i stigende omfang anvender frihedsberøvelse; minder om, at ingen under nogen omstændigheder bør berøves deres frihed, blot fordi vedkommende søger international beskyttelse; understreger, at frihedsberøvelse skal være en sidste udvej, forholdsmæssig og så kortvarig som muligt og kun komme på tale i tilfælde, hvor andre mindre tvingende foranstaltninger ikke kan anvendes, samt på grundlag af en individuel vurdering af den enkelte sag; |
| --- | --- |

31.

beklager, at visse medlemsstater i stigende omfang anvender frihedsberøvelse; minder om, at ingen under nogen omstændigheder bør berøves deres frihed, blot fordi vedkommende søger international beskyttelse; understreger, at frihedsberøvelse skal være en sidste udvej, forholdsmæssig og så kortvarig som muligt og kun komme på tale i tilfælde, hvor andre mindre tvingende foranstaltninger ikke kan anvendes, samt på grundlag af en individuel vurdering af den enkelte sag;

| 32. | minder om, at artikel 5 i konventionen til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder giver en frihedsberøvet person ret til at anfægte frihedsberøvelsen; kræver, at alle tredjelandsstatsborgere, der berøves deres frihed, får mulighed for en sådan prøvelse; |
| --- | --- |

32.

minder om, at artikel 5 i konventionen til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder giver en frihedsberøvet person ret til at anfægte frihedsberøvelsen; kræver, at alle tredjelandsstatsborgere, der berøves deres frihed, får mulighed for en sådan prøvelse;

| 33. | er bekymret over de fængselsforhold, som ulovlige indvandrere og asylansøgere frihedsberøves under, selv om de ikke har begået nogen forbrydelser; kræver, at de pågældende personer interneres i særskilte og helst åbne bygninger for at beskytte dem og sørge for, at de har adgang til hjælp; |
| --- | --- |

33.

er bekymret over de fængselsforhold, som ulovlige indvandrere og asylansøgere frihedsberøves under, selv om de ikke har begået nogen forbrydelser; kræver, at de pågældende personer interneres i særskilte og helst åbne bygninger for at beskytte dem og sørge for, at de har adgang til hjælp;

| 34. | er foruroliget over den tilstand af forfald og manglende hygiejne, der præger visse interneringscentre; minder om, at forpligtelsen til en værdig modtagelse også gælder for internerede personer; kræver, at alle centre, der ikke opfylder standarderne, lukkes hurtigst muligt; |
| --- | --- |

34.

er foruroliget over den tilstand af forfald og manglende hygiejne, der præger visse interneringscentre; minder om, at forpligtelsen til en værdig modtagelse også gælder for internerede personer; kræver, at alle centre, der ikke opfylder standarderne, lukkes hurtigst muligt;

| 35. | konstaterer, at adgangen til lægebehandling og navnlig til psykologbehandling ofte vanskeliggøres af, at nogle interneringscentre ligger i fængselsbygninger; anmoder medlemsstaterne om at sikre en effektiv vagttjeneste i interneringscentrene, så der til enhver tid hurtigt kan ydes læge- og psykologhjælp; |
| --- | --- |

35.

konstaterer, at adgangen til lægebehandling og navnlig til psykologbehandling ofte vanskeliggøres af, at nogle interneringscentre ligger i fængselsbygninger; anmoder medlemsstaterne om at sikre en effektiv vagttjeneste i interneringscentrene, så der til enhver tid hurtigt kan ydes læge- og psykologhjælp;

| 36. | opfordrer medlemsstaterne til at forbedre kontakten med verdenen udenfor, når dette er muligt, bl.a. ved i alle centrene at tillade regelmæssige besøg og forbedre adgangen til telefon og generelt give gratis adgang til internettet på visse betingelser samt til massemedierne; |
| --- | --- |

36.

opfordrer medlemsstaterne til at forbedre kontakten med verdenen udenfor, når dette er muligt, bl.a. ved i alle centrene at tillade regelmæssige besøg og forbedre adgangen til telefon og generelt give gratis adgang til internettet på visse betingelser samt til massemedierne;

| 37. | opfordrer medlemsstaterne til at offentliggøre årsrapporter om antallet og placeringen samt antallet af frihedsberøvede personer i og driften af de lukkede interneringscentre; |
| --- | --- |

37.

opfordrer medlemsstaterne til at offentliggøre årsrapporter om antallet og placeringen samt antallet af frihedsberøvede personer i og driften af de lukkede interneringscentre;

| 38. | opfordrer medlemsstaterne til at sørge for regelmæssig inspektion af de lukkede interneringscentre og de forhold, hvorunder de frihedsberøvede personer lever i disse centre, ved at indføre en national ombudsmand for disse centre; |
| --- | --- |

38.

opfordrer medlemsstaterne til at sørge for regelmæssig inspektion af de lukkede interneringscentre og de forhold, hvorunder de frihedsberøvede personer lever i disse centre, ved at indføre en national ombudsmand for disse centre;

Uledsagede mindreårige og familier

| 39. | minder om, at barnets overordnede interesse skal være det centrale i enhver afgørelse eller foranstaltning, der træffes vedrørende en mindreårig, i overensstemmelse med konventionen om barnets rettigheder; understreger behovet for at iværksætte de foranstaltninger og vedtage de midler, der er nødvendige for at beskytte uledsagede mindreårige, uanset om de er flygtninge eller ej; |
| --- | --- |

39.

minder om, at barnets overordnede interesse skal være det centrale i enhver afgørelse eller foranstaltning, der træffes vedrørende en mindreårig, i overensstemmelse med konventionen om barnets rettigheder; understreger behovet for at iværksætte de foranstaltninger og vedtage de midler, der er nødvendige for at beskytte uledsagede mindreårige, uanset om de er flygtninge eller ej;

| 40. | opfordrer medlemsstaterne til at overveje at oprette uafhængige organer med den officielle opgave at overvåge de eksisterende standarder og forhold i de lukkede centre samt til at indføre et officielt inspektionssystem, hvor der offentliggøres rapporter om spørgsmålet; |
| --- | --- |

40.

opfordrer medlemsstaterne til at overveje at oprette uafhængige organer med den officielle opgave at overvåge de eksisterende standarder og forhold i de lukkede centre samt til at indføre et officielt inspektionssystem, hvor der offentliggøres rapporter om spørgsmålet;

| 41. | kræver, at det principielt forbydes at berøve mindreårige friheden, og at frihedsberøvelse af mindreårige sammen med deres forældre kun må ske rent undtagelsesvis med det formål at varetage barnets overordnede interesser; |
| --- | --- |

41.

kræver, at det principielt forbydes at berøve mindreårige friheden, og at frihedsberøvelse af mindreårige sammen med deres forældre kun må ske rent undtagelsesvis med det formål at varetage barnets overordnede interesser;

| 42. | opfordrer de medlemsstater, der endnu ikke har gjort det, til at undertegne og ratificere konventionen om barnets rettigheder uden forbehold; |
| --- | --- |

42.

opfordrer de medlemsstater, der endnu ikke har gjort det, til at undertegne og ratificere konventionen om barnets rettigheder uden forbehold;

| 43. | opfordrer medlemsstaterne til at sørge for at håndhæve den generelle bemærkning nr. 8(2006) af 2. marts 2007 fra FN's Komité om Børns Rettigheder om at forbyde fysisk afstraffelse og andre former for grusom eller nedværdigende straf, herunder inden for familiens rammer, navnlig når mindreårige berøves deres frihed; |
| --- | --- |

43.

opfordrer medlemsstaterne til at sørge for at håndhæve den generelle bemærkning nr. 8(2006) af 2. marts 2007 fra FN's Komité om Børns Rettigheder om at forbyde fysisk afstraffelse og andre former for grusom eller nedværdigende straf, herunder inden for familiens rammer, navnlig når mindreårige berøves deres frihed;

| 44. | minder om, at alle mindreårige har ret til uddannelse, uanset om de befinder sig i deres hjemland eller ej; anmoder medlemsstaterne om at garantere denne ret, også når mindreårige berøves deres frihed; kræver, at der gives direkte adgang til uddannelse ude i samfundet på en hensigtsmæssig måde, som stemmer overens med vurderingen af børnenes vidensniveau, og at der på samme tid udvikles overgangsmodeller, som gør det muligt at erhverve de nødvendige sproglige kompetencer for at få en normal uddannelse, således at børnene og deres familier sikres en bedre integration; |
| --- | --- |

44.

minder om, at alle mindreårige har ret til uddannelse, uanset om de befinder sig i deres hjemland eller ej; anmoder medlemsstaterne om at garantere denne ret, også når mindreårige berøves deres frihed; kræver, at der gives direkte adgang til uddannelse ude i samfundet på en hensigtsmæssig måde, som stemmer overens med vurderingen af børnenes vidensniveau, og at der på samme tid udvikles overgangsmodeller, som gør det muligt at erhverve de nødvendige sproglige kompetencer for at få en normal uddannelse, således at børnene og deres familier sikres en bedre integration;

| 45. | minder om, at mindreårige har ret til passende fritidsaktiviteter i forhold til deres alder, og opfordrer medlemsstaterne til at garantere denne ret, også når børnene er internerede; |
| --- | --- |

45.

minder om, at mindreårige har ret til passende fritidsaktiviteter i forhold til deres alder, og opfordrer medlemsstaterne til at garantere denne ret, også når børnene er internerede;

| 46. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at uledsagede mindreårige og familier indlogeres i separate boliger, også i forbindelse med frihedsberøvelse, med henblik på at sikre et passende privat- og familieliv, som fastsat i artikel 8 i konventionen til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, og et beskyttende miljø for børnene; |
| --- | --- |

46.

opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at uledsagede mindreårige og familier indlogeres i separate boliger, også i forbindelse med frihedsberøvelse, med henblik på at sikre et passende privat- og familieliv, som fastsat i artikel 8 i konventionen til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, og et beskyttende miljø for børnene;

| 47. | ønsker, at alle personer, der arbejder med mindreårige og uledsagede mindreårige, får en særlig uddannelse afpasset efter børnenes situation; mener, at ngo'er, der har specialiseret sig inden for dette område, kunne yde et væsentligt bidrag hertil; |
| --- | --- |

47.

ønsker, at alle personer, der arbejder med mindreårige og uledsagede mindreårige, får en særlig uddannelse afpasset efter børnenes situation; mener, at ngo'er, der har specialiseret sig inden for dette område, kunne yde et væsentligt bidrag hertil;

Uledsagede mindreårige

| 48. | kræver, at der for hver uledsaget mindreårig udpeges en juridisk værge, som skal beskytte denne i både venteområder som f.eks. lufthavne og banegårde og overalt på medlemsstaternes territorium, og at værgens beføjelser og rolle defineres klart; |
| --- | --- |

48.

kræver, at der for hver uledsaget mindreårig udpeges en juridisk værge, som skal beskytte denne i både venteområder som f.eks. lufthavne og banegårde og overalt på medlemsstaternes territorium, og at værgens beføjelser og rolle defineres klart;

| 49. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at indføre en proaktiv forpligtelse til at opspore familiemedlemmer, bl.a. for organisationer som Røde Kors og Røde Halvmåne; |
| --- | --- |

49.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at indføre en proaktiv forpligtelse til at opspore familiemedlemmer, bl.a. for organisationer som Røde Kors og Røde Halvmåne;

| 50. | er bekymret over det fænomen, at uledsagede mindreårige forsvinder; anmoder medlemsstaterne om at indsamle oplysninger og statistik i henhold til artikel 4, stk. 3, litra a), i forordning (EF) nr. 862/2007 (6) om identificeringen af og bistanden til uledsagede mindreårige med henblik på at bekæmpe dette fænomen; mener, at man bedst kan forhindre, at mindreårige forsvinder, ved at stille egnede modtagelsesfaciliteter til rådighed for dem, hvor de også kan modtage undervisning, som svarer til deres alder (skolegang, erhvervsuddannelse osv.); |
| --- | --- |

50.

er bekymret over det fænomen, at uledsagede mindreårige forsvinder; anmoder medlemsstaterne om at indsamle oplysninger og statistik i henhold til artikel 4, stk. 3, litra a), i forordning (EF) nr. 862/2007 (6) om identificeringen af og bistanden til uledsagede mindreårige med henblik på at bekæmpe dette fænomen; mener, at man bedst kan forhindre, at mindreårige forsvinder, ved at stille egnede modtagelsesfaciliteter til rådighed for dem, hvor de også kan modtage undervisning, som svarer til deres alder (skolegang, erhvervsuddannelse osv.);

| 51. | anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at indføre en harmoniseret og pålidelig mekanisme til identifikation af uledsagede mindreårige - ved anvendelse af den nyeste teknologi som f.eks. biometriske data - og fælles regler for de tilfælde, hvor alderen bestrides; minder i denne forbindelse om, at den pågældende person under en sag, hvor alderen bestrides, ud fra forsigtighedsprincippet skal betragtes som mindreårig indtil afslutningen af proceduren og dermed behandles som sådan, og at enhver begrundet tvivl om en mindreårigs alder altid skal komme den mindreårige til gode; |
| --- | --- |

51.

anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at indføre en harmoniseret og pålidelig mekanisme til identifikation af uledsagede mindreårige - ved anvendelse af den nyeste teknologi som f.eks. biometriske data - og fælles regler for de tilfælde, hvor alderen bestrides; minder i denne forbindelse om, at den pågældende person under en sag, hvor alderen bestrides, ud fra forsigtighedsprincippet skal betragtes som mindreårig indtil afslutningen af proceduren og dermed behandles som sådan, og at enhver begrundet tvivl om en mindreårigs alder altid skal komme den mindreårige til gode;

Familier

| 52. | opfordrer medlemsstaterne til at undersøge alternative foranstaltninger til frihedsberøvelse og efter behov godtgøre, at de undersøgte alternativer ikke er effektive, inden der skrides til frihedsberøvelse over for familier med mindreårige; |
| --- | --- |

52.

opfordrer medlemsstaterne til at undersøge alternative foranstaltninger til frihedsberøvelse og efter behov godtgøre, at de undersøgte alternativer ikke er effektive, inden der skrides til frihedsberøvelse over for familier med mindreårige;

| 53. | ønsker, at familier, der ansøger om asyl, får adgang til familie- og børnerelaterede tjenesteydelser og til besøg hos læger specialiseret i beskyttelse af børn; |
| --- | --- |

53.

ønsker, at familier, der ansøger om asyl, får adgang til familie- og børnerelaterede tjenesteydelser og til besøg hos læger specialiseret i beskyttelse af børn;

Sårbare personer

| 54. | anmoder Kommissionen om at fastsætte fælles obligatoriske standarder for identificering af sårbare personer, navnlig ofre for tortur eller menneskehandel, personer, der kræver særlig lægebehandling, gravide kvinder og mindreårige; |
| --- | --- |

54.

anmoder Kommissionen om at fastsætte fælles obligatoriske standarder for identificering af sårbare personer, navnlig ofre for tortur eller menneskehandel, personer, der kræver særlig lægebehandling, gravide kvinder og mindreårige;

| 55. | mener, at alle sårbare personer i kraft af deres særlige situation ikke må berøves deres frihed, da dette har alvorlige følger for deres tilstand; |
| --- | --- |

55.

mener, at alle sårbare personer i kraft af deres særlige situation ikke må berøves deres frihed, da dette har alvorlige følger for deres tilstand;

| 56. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at sikre ekspertbistand til sårbare personer og ofre for tortur eller menneskehandel, navnlig psykologisk støtte, med henblik på at sikre deres beskyttelse; kræver, at personale, der har kontakt med sårbare personer, herunder de personer, der er ansvarlige for behandlingen af asylansøgningen, og politiet, får en særlig uddannelse; |
| --- | --- |

56.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at sikre ekspertbistand til sårbare personer og ofre for tortur eller menneskehandel, navnlig psykologisk støtte, med henblik på at sikre deres beskyttelse; kræver, at personale, der har kontakt med sårbare personer, herunder de personer, der er ansvarlige for behandlingen af asylansøgningen, og politiet, får en særlig uddannelse;

Dublinsystemet

| 57. | er foruroliget over, at et stigende antal personer tilbageholdes inden for rammerne af Dublinsystemet, og at visse medlemsstater nærmest systematisk anvender frihedsberøvende foranstaltninger; ønsker, at disse personer ikke tilbageholdes, når risiko for flugt ikke foreligger og ikke er godtgjort af medlemsstaten; |
| --- | --- |

57.

er foruroliget over, at et stigende antal personer tilbageholdes inden for rammerne af Dublinsystemet, og at visse medlemsstater nærmest systematisk anvender frihedsberøvende foranstaltninger; ønsker, at disse personer ikke tilbageholdes, når risiko for flugt ikke foreligger og ikke er godtgjort af medlemsstaten;

| 58. | beklager, at visse medlemsstater kun giver personer, der er omfattet af Dublinsystemet, begrænset adgang til modtagelsesstandarderne; anmoder Kommissionen om klart at fastslå, at modtagelsesdirektivet ligeledes finder anvendelse på disse personer, så det garanteres, at de kan udøve alle deres rettigheder; |
| --- | --- |

58.

beklager, at visse medlemsstater kun giver personer, der er omfattet af Dublinsystemet, begrænset adgang til modtagelsesstandarderne; anmoder Kommissionen om klart at fastslå, at modtagelsesdirektivet ligeledes finder anvendelse på disse personer, så det garanteres, at de kan udøve alle deres rettigheder;

*

- *

| 59. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

59.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT L 31 af 6.2.2003, s. 18.

(2)  EUT L 326 af 13.12.2005, s. 13.

(3)  EUT L 50 af 25.2.2003, s. 1.

(4)  EUT C 33 E af 9.2.2006, s. 598.

(5)  EUT C 293 E af 2.12.2006, s. 301.

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 862/2007, af 11. juli 2007 om EF-statistikker over migration og international beskyttelse (EUT L 199 af 31.7.2007, s. 23).

---

| 18.3.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 67/101 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 67/101

---

Europæiske SMV'ers rolle i international handel

P6_TA(2009)0048

Europa-Parlamentets beslutning af 5. februar 2009 om styrkelse af de europæiske SMV'ers rolle i international handel (2008/2205(INI))

(2010/C 67 E/12)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til det europæiske charter for små og mellemstore virksomheder, som blev vedtaget på Det Europæiske Råds møde i Santa Maria da Feira den 19. og 20. juni 2000, |
| --- | --- |

—

der henviser til det europæiske charter for små og mellemstore virksomheder, som blev vedtaget på Det Europæiske Råds møde i Santa Maria da Feira den 19. og 20. juni 2000,

| — | der henviser til formandskabets konklusioner om Lissabonstrategien, som blev vedtaget på Det Europæiske Råds møde i Lissabon den 23. og 24. marts 2000, |
| --- | --- |

—

der henviser til formandskabets konklusioner om Lissabonstrategien, som blev vedtaget på Det Europæiske Råds møde i Lissabon den 23. og 24. marts 2000,

| — | der henviser til Kommissionens henstilling 2003/361/EF af 6. maj 2003 om definitionen af mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens henstilling 2003/361/EF af 6. maj 2003 om definitionen af mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder (1),

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen af 21. januar 2003 med titlen »At tænke småt i et stadig større Europa« (KOM(2003)0026), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen af 21. januar 2003 med titlen »At tænke småt i et stadig større Europa« (KOM(2003)0026),

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen af 10. november 2005 med titlen »Gennemførelse af Fællesskabets Lissabonprogram - Moderne SMV-politik for vækst og beskæftigelse« (KOM(2005)0551), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen af 10. november 2005 med titlen »Gennemførelse af Fællesskabets Lissabonprogram - Moderne SMV-politik for vækst og beskæftigelse« (KOM(2005)0551),

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen af 4. oktober 2006 med titlen »Det globale Europa - I konkurrencen på verdensmarkedet - Et bidrag til EU's strategi for vækst og beskæftigelse« (KOM(2006)0567), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen af 4. oktober 2006 med titlen »Det globale Europa - I konkurrencen på verdensmarkedet - Et bidrag til EU's strategi for vækst og beskæftigelse« (KOM(2006)0567),

| — | der henviser til sin beslutning af 22. maj 2007 om et globalt Europa – eksterne aspekter af konkurrenceevnen (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 22. maj 2007 om et globalt Europa – eksterne aspekter af konkurrenceevnen (2),

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen af 4. oktober 2007 med titlen »Små og mellemstore virksomheder (SMV) - nøglen til øget vækst og beskæftigelse. En midtvejsevaluering af moderne SMV-politik« (KOM(2007)0592), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen af 4. oktober 2007 med titlen »Små og mellemstore virksomheder (SMV) - nøglen til øget vækst og beskæftigelse. En midtvejsevaluering af moderne SMV-politik« (KOM(2007)0592),

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen af 18. april 2007 med titlen »Det globale Europa og et stærkere partnerskab for øget markedsadgang for EU's eksportører« (KOM(2007)0183), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen af 18. april 2007 med titlen »Det globale Europa og et stærkere partnerskab for øget markedsadgang for EU's eksportører« (KOM(2007)0183),

| — | der henviser til rapporten om den offentlige høring om EU's markedsadgangsstrategi, der blev forelagt af Kommissionen (Generaldirektoratet for Handel) den 28. februar 2007, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten om den offentlige høring om EU's markedsadgangsstrategi, der blev forelagt af Kommissionen (Generaldirektoratet for Handel) den 28. februar 2007,

| — | der henviser til den endelige rapport fra ekspertgruppen om støtte til internationaliseringen af SMV'er, der blev offentliggjort af Kommissionen (Generaldirektorat for Erhvervspolitik, fremme af SMV'ers konkurrenceevne) i december 2007 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til den endelige rapport fra ekspertgruppen om støtte til internationaliseringen af SMV'er, der blev offentliggjort af Kommissionen (Generaldirektorat for Erhvervspolitik, fremme af SMV'ers konkurrenceevne) i december 2007 (3),

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen af 25. juni 2008 med titlen »Tænk småt først«: En »Small Business Act« for Europa (KOM(2008)0394), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen af 25. juni 2008 med titlen »Tænk småt først«: En »Small Business Act« for Europa (KOM(2008)0394),

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen af 6. december 2006 med titlen »Det globale Europa - Europas handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter i en global økonomi under forandring - En grønbog til brug ved den offentlige høring« (KOM(2006)0763), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen af 6. december 2006 med titlen »Det globale Europa - Europas handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter i en global økonomi under forandring - En grønbog til brug ved den offentlige høring« (KOM(2006)0763),

| — | der henviser til sin beslutning af 28. september 2006 om EU's økonomiske og handelsmæssige forbindelser med Indien (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 28. september 2006 om EU's økonomiske og handelsmæssige forbindelser med Indien (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2006 om Kommissionens årsberetning til Europa-Parlamentet om de antidumping-, antisubsidie- og beskyttelsesforanstaltninger, som tredjelande har anvendt over for EU (2004) (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2006 om Kommissionens årsberetning til Europa-Parlamentet om de antidumping-, antisubsidie- og beskyttelsesforanstaltninger, som tredjelande har anvendt over for EU (2004) (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 4. april 2006 om evaluering af Doha-runden efter WTO's ministerkonference i Hongkong (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 4. april 2006 om evaluering af Doha-runden efter WTO's ministerkonference i Hongkong (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. oktober 2006 om de økonomiske og handelsmæssige forbindelser mellem EU og Mercosur med henblik på indgåelsen af en interregional associeringsaftale (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. oktober 2006 om de økonomiske og handelsmæssige forbindelser mellem EU og Mercosur med henblik på indgåelsen af en interregional associeringsaftale (7),

| — | der henviser til sin beslutning af 1. juni 2006 om de transatlantiske økonomiske forbindelser mellem EU og USA (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 1. juni 2006 om de transatlantiske økonomiske forbindelser mellem EU og USA (8),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. oktober 2005 om perspektiverne for de handelsmæssige forbindelser mellem EU og Kina (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. oktober 2005 om perspektiverne for de handelsmæssige forbindelser mellem EU og Kina (9),

| — | der henviser til sin beslutning af 6. september 2005 om tekstil og beklædning efter 2005 (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 6. september 2005 om tekstil og beklædning efter 2005 (10),

| — | der henviser til arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene af 14. november 2006 til Kommissionens meddelelse med titlen »Økonomiske reformer og konkurrenceevne: hovedkonklusionerne i 2006-rapporten om Europas konkurrenceevne« (SEK(2006)1467), |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene af 14. november 2006 til Kommissionens meddelelse med titlen »Økonomiske reformer og konkurrenceevne: hovedkonklusionerne i 2006-rapporten om Europas konkurrenceevne« (SEK(2006)1467),

| — | der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Bruxelles den 23.-24. marts 2006 (7775/1/2006), |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Bruxelles den 23.-24. marts 2006 (7775/1/2006),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. marts 2006 om bidraget til Det Europæiske Råds forårsmøde i 2006 vedrørende Lissabonstrategien (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. marts 2006 om bidraget til Det Europæiske Råds forårsmøde i 2006 vedrørende Lissabonstrategien (11),

| — | der henviser til erklæringen vedtaget ved konsensus den 2. december 2006 i forbindelse med den årlige parlamentariske konference om WTO, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen vedtaget ved konsensus den 2. december 2006 i forbindelse med den årlige parlamentariske konference om WTO,

| — | der henviser til sin beslutning af 24. april 2008 med titlen »Mod en reformeret Verdenshandelsorganisation« (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 24. april 2008 med titlen »Mod en reformeret Verdenshandelsorganisation« (12),

| — | der henviser til sin beslutning af 6. juli 2006 om angivelse af oprindelseslandet for visse varer, der importeres fra tredjelande (»oprindelsesmærkning«) (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 6. juli 2006 om angivelse af oprindelseslandet for visse varer, der importeres fra tredjelande (»oprindelsesmærkning«) (13),

| — | der henviser til konklusionerne fra Rådet for almindelige anliggender og eksterne forbindelser af 12. februar 2007 om WTO's aftale om offentlige indkøb og SMV'er, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Rådet for almindelige anliggender og eksterne forbindelser af 12. februar 2007 om WTO's aftale om offentlige indkøb og SMV'er,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 45, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel og udtalelser fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A6-0001/2009), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel og udtalelser fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A6-0001/2009),

| A. | der henviser til, at SMV'erne i EU, der defineres som virksomheder med færre end 250 ansatte, og hvis omsætning ikke overstiger 50 millioner EUR, udgør 23 mio. virksomheder (99 % af det samlede antal) med 75 mio. arbejdspladser (70 % af det samlede antal) i den Europæiske Union, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at SMV'erne i EU, der defineres som virksomheder med færre end 250 ansatte, og hvis omsætning ikke overstiger 50 millioner EUR, udgør 23 mio. virksomheder (99 % af det samlede antal) med 75 mio. arbejdspladser (70 % af det samlede antal) i den Europæiske Union,

| B. | der henviser til, at over 96 % af alle SMV'er i EU har under 50 ansatte og en årlig omsætning på under 10 millioner EUR, hvilket begrænser deres evne til at eksportere varer og tjenesteydelser til andre lande på grund af de høje faste omkostninger, der er forbundet med international handel, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at over 96 % af alle SMV'er i EU har under 50 ansatte og en årlig omsætning på under 10 millioner EUR, hvilket begrænser deres evne til at eksportere varer og tjenesteydelser til andre lande på grund af de høje faste omkostninger, der er forbundet med international handel,

| C. | der henviser til, at deres internationale præstationer derfor er strukturelt svage, selv om 8 % af Den Europæiske Unions SMV'er eksporterer til andre lande, og næsten 3 % af SMV'erne tillægger eksport til lande uden for EU høj prioritet; der henviser til, at de ti største virksomheder i EU i modsætning hertil alene står for 96 % af eksporten og EU's direkte udenlandske investeringer, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at deres internationale præstationer derfor er strukturelt svage, selv om 8 % af Den Europæiske Unions SMV'er eksporterer til andre lande, og næsten 3 % af SMV'erne tillægger eksport til lande uden for EU høj prioritet; der henviser til, at de ti største virksomheder i EU i modsætning hertil alene står for 96 % af eksporten og EU's direkte udenlandske investeringer,

| D. | der henviser til, at væksten i tredjelande forventes at blive højere end i det indre marked, hvilket vil give eksporterende SMV'er nye muligheder, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at væksten i tredjelande forventes at blive højere end i det indre marked, hvilket vil give eksporterende SMV'er nye muligheder,

| E. | der henviser til, at SMV'er vil blive udsat for stærkere konkurrence i EU fra konkurrenter fra tredjelande, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at SMV'er vil blive udsat for stærkere konkurrence i EU fra konkurrenter fra tredjelande,

| F. | der henviser til, at SMV'ernes muligheder i den globaliserede økonomi bedst sikres gennem et åbent marked og fair konkurrence, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at SMV'ernes muligheder i den globaliserede økonomi bedst sikres gennem et åbent marked og fair konkurrence,

| G. | der henviser til, at internationaliserede selskaber har et større potentiale for innovation, og til, at internationalisering og innovation er de vigtigste drivkræfter for konkurrenceevne og vækst, hvilket er af afgørende betydning for opfyldelsen af Lissabonstrategiens mål for vækst og beskæftigelse, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at internationaliserede selskaber har et større potentiale for innovation, og til, at internationalisering og innovation er de vigtigste drivkræfter for konkurrenceevne og vækst, hvilket er af afgørende betydning for opfyldelsen af Lissabonstrategiens mål for vækst og beskæftigelse,

| H. | der henviser til, at internationalisering bidrager til vækst og konkurrenceevne, idet den giver virksomhederne mulighed for at udvide og derved øger beskæftigelsen, og at SMV'erne tegner sig for 80 % af de nye jobs i EU, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at internationalisering bidrager til vækst og konkurrenceevne, idet den giver virksomhederne mulighed for at udvide og derved øger beskæftigelsen, og at SMV'erne tegner sig for 80 % af de nye jobs i EU,

| I. | der henviser til, at SMV'erne står over for helt specifikke problemer under internationaliseringsprocessen, f.eks. i form af manglende international erfaring, vanskeligheder med at få adgang til finansieringskilder, mangel på erfarne medarbejdere og et meget komplekst internationalt regelværk, og at disse byrder afskrækker dem fra at foretage de nødvendige strukturelle ændringer, der er forudsætningen for at kunne drage fordel af internationaliseringen, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at SMV'erne står over for helt specifikke problemer under internationaliseringsprocessen, f.eks. i form af manglende international erfaring, vanskeligheder med at få adgang til finansieringskilder, mangel på erfarne medarbejdere og et meget komplekst internationalt regelværk, og at disse byrder afskrækker dem fra at foretage de nødvendige strukturelle ændringer, der er forudsætningen for at kunne drage fordel af internationaliseringen,

| J. | der henviser til, at SMV'er, som er involveret i international handel, har en vigtig rolle at spille, når den europæiske økonomi skal omstruktureres, da de skal være den næste generation af store virksomheder, som EU har brug for, hvis målet om at anvende 3 % af BNP på forskning og udvikling skal nås, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at SMV'er, som er involveret i international handel, har en vigtig rolle at spille, når den europæiske økonomi skal omstruktureres, da de skal være den næste generation af store virksomheder, som EU har brug for, hvis målet om at anvende 3 % af BNP på forskning og udvikling skal nås,

| K. | der henviser til, at SMV'er i EU har deres hovedinteresse i de markeder, som geografisk og kulturelt er tættest på, dvs. i regioner, der grænser op til den Europæiske Union, som f.eks. Middelhavsområdet og Vestbalkan, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at SMV'er i EU har deres hovedinteresse i de markeder, som geografisk og kulturelt er tættest på, dvs. i regioner, der grænser op til den Europæiske Union, som f.eks. Middelhavsområdet og Vestbalkan,

| L. | der henviser til, at konkurrenceevnen også er afhængig af muligheden for at sikre SMV'erne passende beskyttelse mod illoyal handelspraksis; der henviser til, at fremstillingsindustrien i den Europæiske Union er en vigtig sektor for økonomisk vækst og beskæftigelse, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at konkurrenceevnen også er afhængig af muligheden for at sikre SMV'erne passende beskyttelse mod illoyal handelspraksis; der henviser til, at fremstillingsindustrien i den Europæiske Union er en vigtig sektor for økonomisk vækst og beskæftigelse,

Den multilaterale ramme og WTO

| 1. | insisterer på nødvendigheden af, at WTO-systemet i højere grad tager hensyn til SMV'ers rolle og interesser; minder om, at SMV'er har brug for klare og velfungerende internationale regler; |
| --- | --- |

1.

insisterer på nødvendigheden af, at WTO-systemet i højere grad tager hensyn til SMV'ers rolle og interesser; minder om, at SMV'er har brug for klare og velfungerende internationale regler;

| 2. | opfordrer Kommissionen til i forbindelse med WTO-forhandlingerne at sikre, at der indføres specifikke forenklede regler for SMV'er inden for frihandelsområder og særlige klausuler vedrørende SMV'ers behov; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til i forbindelse med WTO-forhandlingerne at sikre, at der indføres specifikke forenklede regler for SMV'er inden for frihandelsområder og særlige klausuler vedrørende SMV'ers behov;

| 3. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tage deres internationale prioriteringer op til fornyet overvejelse og støtte fjernelsen af toldmæssige og ikke-toldmæssige hindringer samt fremme den internationale handel gennem passende foranstaltninger til forenkling og regelharmonisering; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tage deres internationale prioriteringer op til fornyet overvejelse og støtte fjernelsen af toldmæssige og ikke-toldmæssige hindringer samt fremme den internationale handel gennem passende foranstaltninger til forenkling og regelharmonisering;

| 4. | mener, at det er nødvendigt at gøre international handel mindre omkostningstung for SMV'er og overveje at skabe et hurtigtarbejdende og økonomisk overkommeligt system af internationale voldgiftsdomstole, så SMV'er undgår de lange ventetider og de vanskeligheder, som tvister med told- eller handelsmyndighederne i visse tredjelande kan medføre; |
| --- | --- |

4.

mener, at det er nødvendigt at gøre international handel mindre omkostningstung for SMV'er og overveje at skabe et hurtigtarbejdende og økonomisk overkommeligt system af internationale voldgiftsdomstole, så SMV'er undgår de lange ventetider og de vanskeligheder, som tvister med told- eller handelsmyndighederne i visse tredjelande kan medføre;

| 5. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gøre en aktiv indsats for at opnå en multilateral global aftale om handelslettelser, der bl.a. kan medføre, at EU's SMV'er fuldt ud kan drage nytte af globaliseringen og åbningen af markeder i tredjelande; |
| --- | --- |

5.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gøre en aktiv indsats for at opnå en multilateral global aftale om handelslettelser, der bl.a. kan medføre, at EU's SMV'er fuldt ud kan drage nytte af globaliseringen og åbningen af markeder i tredjelande;

| 6. | støtter især en konsekvent holdning under forhandlingerne om procedurerne for handelslettelser med henblik på at mindske toldomkostningerne, som kan beløbe sig til hele 15 % af de handlede varers værdi, igennem gennemsigtige og forenklede procedurer, ensartede internationale regler, effektiv registrering af varers oprindelse og modernisering af toldkontrollen; |
| --- | --- |

6.

støtter især en konsekvent holdning under forhandlingerne om procedurerne for handelslettelser med henblik på at mindske toldomkostningerne, som kan beløbe sig til hele 15 % af de handlede varers værdi, igennem gennemsigtige og forenklede procedurer, ensartede internationale regler, effektiv registrering af varers oprindelse og modernisering af toldkontrollen;

| 7. | understreger den betydning, som afslutningen af forhandlingerne om alle kapitler af Doha-runden har for SMV'er; |
| --- | --- |

7.

understreger den betydning, som afslutningen af forhandlingerne om alle kapitler af Doha-runden har for SMV'er;

Meddelelsen om det globale Europa

| 8. | støtter Kommissionens indsats for at forsyne EU med en global strategi, der dækker alle eksterne aspekter af EU's konkurrenceevne og bidrager til at sikre, at Lissabonstrategiens målsætninger opfyldes fuldt ud, men beklager fraværet af målrettede initiativer for SMV'er, der skaber to tredjedele af alle arbejdspladser i EU; opfordrer Kommissionen og Rådet til hurtigst muligt at udfylde dette tomrum ved at fastsætte ambitiøse, men realistiske mål og stille de midler og ressourcer, der er nødvendige, for at de kan opfyldes, til rådighed; gør opmærksom på betydningen af en effektiv forordning om handelshindringer som et supplerende instrument i den forbindelse, |
| --- | --- |

8.

støtter Kommissionens indsats for at forsyne EU med en global strategi, der dækker alle eksterne aspekter af EU's konkurrenceevne og bidrager til at sikre, at Lissabonstrategiens målsætninger opfyldes fuldt ud, men beklager fraværet af målrettede initiativer for SMV'er, der skaber to tredjedele af alle arbejdspladser i EU; opfordrer Kommissionen og Rådet til hurtigst muligt at udfylde dette tomrum ved at fastsætte ambitiøse, men realistiske mål og stille de midler og ressourcer, der er nødvendige, for at de kan opfyldes, til rådighed; gør opmærksom på betydningen af en effektiv forordning om handelshindringer som et supplerende instrument i den forbindelse,

| 9. | er af den opfattelse, at SMV'er har behov for gensidig liberalisering af handelen, og mener i betragtning af dette behov, at Kommissionen bør tage klar stilling til de eksportproblemer, de europæiske SMV'er står over for, og redegøre for, hvilke nationale eller europæiske instrumenter EU kan benytte for at hjælpe SMV'er med at forbedre deres præstationer på de globale markeder; |
| --- | --- |

9.

er af den opfattelse, at SMV'er har behov for gensidig liberalisering af handelen, og mener i betragtning af dette behov, at Kommissionen bør tage klar stilling til de eksportproblemer, de europæiske SMV'er står over for, og redegøre for, hvilke nationale eller europæiske instrumenter EU kan benytte for at hjælpe SMV'er med at forbedre deres præstationer på de globale markeder;

Reform af de handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter

| 10. | glæder sig over Kommissionens beslutning om at trække de forslag til reform af de handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter tilbage, som den havde forelagt i ovennævnte grønbog til brug ved offentlige høringer; |
| --- | --- |

10.

glæder sig over Kommissionens beslutning om at trække de forslag til reform af de handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter tilbage, som den havde forelagt i ovennævnte grønbog til brug ved offentlige høringer;

| 11. | er af den opfattelse, at Kommissionens reformer ikke ville have gavnet EU's industris eksterne konkurrenceevne, men tværtimod ville have forårsaget yderligere alvorlig skade for de sektorer i EU's industri, der er blevet bragt i fare på grund af udenlandske varer, der får ulovlig støtte eller får en uberettiget fordel på grund af dumping; understreger, at de handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter fortsat skal være en procedure med retlige elementer baseret på objektive og faktuelle vurderinger for at sikre forudsigelighed og retlig sikkerhed; |
| --- | --- |

11.

er af den opfattelse, at Kommissionens reformer ikke ville have gavnet EU's industris eksterne konkurrenceevne, men tværtimod ville have forårsaget yderligere alvorlig skade for de sektorer i EU's industri, der er blevet bragt i fare på grund af udenlandske varer, der får ulovlig støtte eller får en uberettiget fordel på grund af dumping; understreger, at de handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter fortsat skal være en procedure med retlige elementer baseret på objektive og faktuelle vurderinger for at sikre forudsigelighed og retlig sikkerhed;

| 12. | mener, at EU's nuværende handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter i mangel af internationalt anerkendte konkurrenceregler er den bedste måde til sikring af lige betingelser for alle aktører, især SMV'er, som i særlig grad lider under de konkurrenceforvridende virkninger for den internationale handel; |
| --- | --- |

12.

mener, at EU's nuværende handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter i mangel af internationalt anerkendte konkurrenceregler er den bedste måde til sikring af lige betingelser for alle aktører, især SMV'er, som i særlig grad lider under de konkurrenceforvridende virkninger for den internationale handel;

| 13. | understreger, at de handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter tjener til at beskytte producenter og ansatte mod skader forårsaget af dumping eller ulovlig støtte; opfordrer Kommissionen til at øge gennemskueligheden, forudsigeligheden og tilgængeligheden af undersøgelser foretaget for især SMV'er, og til at fremskynde og forenkle procedurerne, |
| --- | --- |

13.

understreger, at de handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter tjener til at beskytte producenter og ansatte mod skader forårsaget af dumping eller ulovlig støtte; opfordrer Kommissionen til at øge gennemskueligheden, forudsigeligheden og tilgængeligheden af undersøgelser foretaget for især SMV'er, og til at fremskynde og forenkle procedurerne,

| 14. | henstiller til Kommissionen og medlemsstaterne at gennemføre informations- og uddannelsesforanstaltninger for at sætte SMV'erne i stand til at udnytte handelspolitiske beskyttelsesfinstrumenter; mener, at Kommissionen, idet den indtager en neutral position, bør yde målrettet assistance til SMV'er på alle stadier af undersøgelser vedrørende handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter; finder det i denne sammenhæng nødvendigt at forbedre den assistance, som SMV-helpdesken for handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter yder; |
| --- | --- |

14.

henstiller til Kommissionen og medlemsstaterne at gennemføre informations- og uddannelsesforanstaltninger for at sætte SMV'erne i stand til at udnytte handelspolitiske beskyttelsesfinstrumenter; mener, at Kommissionen, idet den indtager en neutral position, bør yde målrettet assistance til SMV'er på alle stadier af undersøgelser vedrørende handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter; finder det i denne sammenhæng nødvendigt at forbedre den assistance, som SMV-helpdesken for handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter yder;

| 15. | beklager det lave antal undersøgelser af industrisektorer med en høj koncentration af SMV'er; opfordrer Kommissionen til så hurtigt som muligt at gennemføre alle relevante korrektioner af den nuværende praksis, så der kan sikres en mere effektiv beskyttelse af SMV'ers rettigheder og lettere adgang for dem til at modtage den beskyttelse, der sikres gennem de handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter; |
| --- | --- |

15.

beklager det lave antal undersøgelser af industrisektorer med en høj koncentration af SMV'er; opfordrer Kommissionen til så hurtigt som muligt at gennemføre alle relevante korrektioner af den nuværende praksis, så der kan sikres en mere effektiv beskyttelse af SMV'ers rettigheder og lettere adgang for dem til at modtage den beskyttelse, der sikres gennem de handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter;

| 16. | er i denne forbindelse af den opfattelse, at begrebet »andel af den samlede produktion i EU«, der anvendes i forordningen om handelshindringer (14), allerede nu giver SMV'erne mulighed for at indgive klager, men anmoder ikke desto mindre Kommissionen om at sikre, at de brancheorganisationer, hvor der er det største antal SMV'er, får mulighed for at optræde som fuldgyldig repræsentant for disse over for Kommissionen, uden at den nuværende tærskel ændres; |
| --- | --- |

16.

er i denne forbindelse af den opfattelse, at begrebet »andel af den samlede produktion i EU«, der anvendes i forordningen om handelshindringer (14), allerede nu giver SMV'erne mulighed for at indgive klager, men anmoder ikke desto mindre Kommissionen om at sikre, at de brancheorganisationer, hvor der er det største antal SMV'er, får mulighed for at optræde som fuldgyldig repræsentant for disse over for Kommissionen, uden at den nuværende tærskel ændres;

| 17. | opfordrer Kommissionen til at reagere hurtigt og hensigtsmæssigt over for tredjelande, der anvender handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter på vilkårlig vis, især når disse foranstaltninger berører Den Europæiske Unions SMV'er; |
| --- | --- |

17.

opfordrer Kommissionen til at reagere hurtigt og hensigtsmæssigt over for tredjelande, der anvender handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter på vilkårlig vis, især når disse foranstaltninger berører Den Europæiske Unions SMV'er;

Intellektuelle ejendomsrettigheder og oprindelsesmærkning

| 18. | understreger, at sikring af effektive intellektuelle ejendomsrettigheder for SMV'er er en forudsætning for udvikling af nye teknologier med henblik på at give dem mulighed for at deltage i internationale aktiviteter; understreger derfor, at et enkelt og effektivt system til sikring af intellektuelle ejendomsrettigheder er et centralt redskab til fremme af SMV'ers internationalisering; |
| --- | --- |

18.

understreger, at sikring af effektive intellektuelle ejendomsrettigheder for SMV'er er en forudsætning for udvikling af nye teknologier med henblik på at give dem mulighed for at deltage i internationale aktiviteter; understreger derfor, at et enkelt og effektivt system til sikring af intellektuelle ejendomsrettigheder er et centralt redskab til fremme af SMV'ers internationalisering;

| 19. | gør opmærksom på den betydelige stigning, der inden for de seneste år har fundet sted, i antallet af krænkelser af den intellektuelle ejendomsret med konsekvenser for europæiske SMV'er, og på, at vareforfalskning ikke kun går ud over store industrivirksomheder, men også over SMV'er, som har været i stand til at skabe konkurrencedygtige produkter af høj kvalitet, og som rammes hårdt af konsekvenserne af vareforfalskning, der i nogle tilfælde ligefrem kan udgøre en trussel mod deres eksistens; |
| --- | --- |

19.

gør opmærksom på den betydelige stigning, der inden for de seneste år har fundet sted, i antallet af krænkelser af den intellektuelle ejendomsret med konsekvenser for europæiske SMV'er, og på, at vareforfalskning ikke kun går ud over store industrivirksomheder, men også over SMV'er, som har været i stand til at skabe konkurrencedygtige produkter af høj kvalitet, og som rammes hårdt af konsekvenserne af vareforfalskning, der i nogle tilfælde ligefrem kan udgøre en trussel mod deres eksistens;

| 20. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til med fornyet kraft at gå ind i kampen for at forebygge og bekæmpe vareforfalskning, både ved hjælp af relevante interne politikker og gennem internationale multilaterale initiativer (f.eks. handelsaftalen vedrørende bekæmpelse af forfalskning) og bilaterale initiativer (nye økonomiske samarbejdsaftaler med tredjelande) med behørig hensyntagen til vareforfalskningens konsekvenser for SMV'er; understreger, at beskyttelsen af geografiske betegnelser og patentrettigheder er lige så vigtig, om ikke vigtigere, for SMV'er som beskyttelsen af varemærker og ophavsrettigheder; anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at sikre, at disse foranstaltninger ikke undergraver den høje standard for databeskyttelse i EU; |
| --- | --- |

20.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til med fornyet kraft at gå ind i kampen for at forebygge og bekæmpe vareforfalskning, både ved hjælp af relevante interne politikker og gennem internationale multilaterale initiativer (f.eks. handelsaftalen vedrørende bekæmpelse af forfalskning) og bilaterale initiativer (nye økonomiske samarbejdsaftaler med tredjelande) med behørig hensyntagen til vareforfalskningens konsekvenser for SMV'er; understreger, at beskyttelsen af geografiske betegnelser og patentrettigheder er lige så vigtig, om ikke vigtigere, for SMV'er som beskyttelsen af varemærker og ophavsrettigheder; anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at sikre, at disse foranstaltninger ikke undergraver den høje standard for databeskyttelse i EU;

| 21. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tilskynde SMV'er til at anvende instrumenter som f.eks. patenter til at beskytte deres knowhow for at forsvare sig mod kopiering og vareforfalskning; |
| --- | --- |

21.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tilskynde SMV'er til at anvende instrumenter som f.eks. patenter til at beskytte deres knowhow for at forsvare sig mod kopiering og vareforfalskning;

| 22. | anmoder desuden Kommissionen og medlemsstaterne om at overvåge intellektuelle og industrielle ejendomsrettigheder og reagere i tilfælde af krænkelser samt opfordre deres samhandelspartere til en bedre overholdelse af TRIPS-aftalen og de nationale regler til beskyttelse af den intellektuelle ejendomsret; |
| --- | --- |

22.

anmoder desuden Kommissionen og medlemsstaterne om at overvåge intellektuelle og industrielle ejendomsrettigheder og reagere i tilfælde af krænkelser samt opfordre deres samhandelspartere til en bedre overholdelse af TRIPS-aftalen og de nationale regler til beskyttelse af den intellektuelle ejendomsret;

| 23. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at forbedre toldmyndighedernes kontrol med importerede varer for at sikre en mere effektiv beskyttelse mod produkter, der krænker EU-virksomheders intellektuelle ejendomsret; |
| --- | --- |

23.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at forbedre toldmyndighedernes kontrol med importerede varer for at sikre en mere effektiv beskyttelse mod produkter, der krænker EU-virksomheders intellektuelle ejendomsret;

| 24. | beklager den sene iværksættelse af fællesskabssystemet med oprindelsesmærkning i forhold til visse varer fra lande uden for EU (f.eks. tekstiler og sko) (15) og giver udtryk for sin bekymring over denne åbenlyse krænkelse af de i EU gældende forbrugerrettigheder; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til ufortøvet at fjerne de hindringer, der indtil videre har været for ikrafttrædelsen af dette regelsæt, og fremhæve disse produkters europæiske oprindelse, der ofte anses for at være garanti for kvalitet, sikkerhed og overholdelse af høje produktionsstandarder; |
| --- | --- |

24.

beklager den sene iværksættelse af fællesskabssystemet med oprindelsesmærkning i forhold til visse varer fra lande uden for EU (f.eks. tekstiler og sko) (15) og giver udtryk for sin bekymring over denne åbenlyse krænkelse af de i EU gældende forbrugerrettigheder; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til ufortøvet at fjerne de hindringer, der indtil videre har været for ikrafttrædelsen af dette regelsæt, og fremhæve disse produkters europæiske oprindelse, der ofte anses for at være garanti for kvalitet, sikkerhed og overholdelse af høje produktionsstandarder;

Strategi for markedsadgang i tredjelande

| 25. | minder om, at man ved at lette adgangen til markederne for SMV'er kan bidrage til skabelse af nye jobs, bevare og forbedre kvaliteten af allerede eksisterende arbejdspladser, sikre og udveksle knowhow og træk, der er særlige for EU industri, og sikre medlemsstaterne stabil og langvarig økonomisk vækst; |
| --- | --- |

25.

minder om, at man ved at lette adgangen til markederne for SMV'er kan bidrage til skabelse af nye jobs, bevare og forbedre kvaliteten af allerede eksisterende arbejdspladser, sikre og udveksle knowhow og træk, der er særlige for EU industri, og sikre medlemsstaterne stabil og langvarig økonomisk vækst;

| 26. | glæder sig over Kommissionens bestræbelser på at skaffe SMV'er adgang til markeder i tredjelande; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at EU's markedsadgangsteam fungerer tilfredsstillende i tredjelande, især i de nye vækstlande, med inddragelse af de relevante, professionelle organisationer; |
| --- | --- |

26.

glæder sig over Kommissionens bestræbelser på at skaffe SMV'er adgang til markeder i tredjelande; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at EU's markedsadgangsteam fungerer tilfredsstillende i tredjelande, især i de nye vækstlande, med inddragelse af de relevante, professionelle organisationer;

| 27. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at forbedre formidlingen af oplysninger om markeder i tredjelande og i denne forbindelse oprette særlige sektioner for SMV'er og rationalisere markedsadgangsdatabasen og give lettere adgang til den, navnlig for SMV'er; |
| --- | --- |

27.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at forbedre formidlingen af oplysninger om markeder i tredjelande og i denne forbindelse oprette særlige sektioner for SMV'er og rationalisere markedsadgangsdatabasen og give lettere adgang til den, navnlig for SMV'er;

| 28. | opfordrer Kommissionen til at forenkle markedsadgangsdatabasen, så det bliver lettere for SMV'er at konsultere den; opfordrer også Kommissionen til at træffe foranstaltninger til at udbrede kendskabet til sådanne databaser; |
| --- | --- |

28.

opfordrer Kommissionen til at forenkle markedsadgangsdatabasen, så det bliver lettere for SMV'er at konsultere den; opfordrer også Kommissionen til at træffe foranstaltninger til at udbrede kendskabet til sådanne databaser;

| 29. | udtrykker ønske om en styrkelse af de såkaldte markedsadgangsteam, som Kommissionen har etableret ved sine delegationer i tredjelande, og oprettelse i forbindelse med disse af et kontor, der har til opgave at overvåge SMV-specifikke anliggender, og som består af specialister i selskabsspørgsmål; |
| --- | --- |

29.

udtrykker ønske om en styrkelse af de såkaldte markedsadgangsteam, som Kommissionen har etableret ved sine delegationer i tredjelande, og oprettelse i forbindelse med disse af et kontor, der har til opgave at overvåge SMV-specifikke anliggender, og som består af specialister i selskabsspørgsmål;

| 30. | støtter oprettelsen af europæiske erhvervsfremmecentre på de vigtige indiske og kinesiske markeder, hvor de skal arbejde sammen med de nationale handelskamre og erhvervslivets repræsentanter for at bistå SMV'erne med at finde partnere med de rette kompetencer, således at SMV'erne kan komme ind på disse lokale markeder; |
| --- | --- |

30.

støtter oprettelsen af europæiske erhvervsfremmecentre på de vigtige indiske og kinesiske markeder, hvor de skal arbejde sammen med de nationale handelskamre og erhvervslivets repræsentanter for at bistå SMV'erne med at finde partnere med de rette kompetencer, således at SMV'erne kan komme ind på disse lokale markeder;

| 31. | er af den opfattelse, at det også kræver støtte i form af information og større indflydelse til de nationale handelskamre uden for EU, hvis strategien for markedsadgang skal lykkes; støtter de bilaterale programmer, der fremmer særlig adgang for SMV'er til tredjelandes markeder, i betragtning af de gode resultater med AL-INVEST (Latinamerika), MED-INVEST (Middelhavsområdet) og PRO-INVEST (ACP lande); |
| --- | --- |

31.

er af den opfattelse, at det også kræver støtte i form af information og større indflydelse til de nationale handelskamre uden for EU, hvis strategien for markedsadgang skal lykkes; støtter de bilaterale programmer, der fremmer særlig adgang for SMV'er til tredjelandes markeder, i betragtning af de gode resultater med AL-INVEST (Latinamerika), MED-INVEST (Middelhavsområdet) og PRO-INVEST (ACP lande);

| 32. | påpeger, at standardisering kan føre til innovation og konkurrenceevne ved at lette adgangen til markederne og ved at muliggøre interoperabilitet; tilskynder Kommissionen til i højere grad at fremme europæiske standarder internationalt; |
| --- | --- |

32.

påpeger, at standardisering kan føre til innovation og konkurrenceevne ved at lette adgangen til markederne og ved at muliggøre interoperabilitet; tilskynder Kommissionen til i højere grad at fremme europæiske standarder internationalt;

»Small Business Act« for Europa – konkurrenceevne og international handel

| 33. | glæder sig over Kommissionens initiativ vedrørende en Small Business Act, som rummer en god mulighed for effektivt at indrette alle EU's politikker efter SMV'er; anser det i denne forbindelse for nødvendigt at inddrage medlemsstaterne og institutionerne fuldt ud for at sikre, at princippet om at »tænke småt først« følges; |
| --- | --- |

33.

glæder sig over Kommissionens initiativ vedrørende en Small Business Act, som rummer en god mulighed for effektivt at indrette alle EU's politikker efter SMV'er; anser det i denne forbindelse for nødvendigt at inddrage medlemsstaterne og institutionerne fuldt ud for at sikre, at princippet om at »tænke småt først« følges;

| 34. | bemærker, at der findes meget konkurrencedygtige EU SMV'er, som er blandt verdens førende på højt specialiserede nichemarkeder og derfor er en drivkraft i bestræbelserne på at fremme Lissabonstrategien; |
| --- | --- |

34.

bemærker, at der findes meget konkurrencedygtige EU SMV'er, som er blandt verdens førende på højt specialiserede nichemarkeder og derfor er en drivkraft i bestræbelserne på at fremme Lissabonstrategien;

| 35. | mener, at et af handelspolitikkens primære mål er internationaliseringen af SMV'er, og at dette skal være en af hjørnestenene i »Small Business Act« for Europa, der er udgør en stabil, bindende og global fælles ramme for Kommissionens politikker for SMV'er; |
| --- | --- |

35.

mener, at et af handelspolitikkens primære mål er internationaliseringen af SMV'er, og at dette skal være en af hjørnestenene i »Small Business Act« for Europa, der er udgør en stabil, bindende og global fælles ramme for Kommissionens politikker for SMV'er;

| 36. | mener, at for at kunne etablere sig på tredjelandes markeder, bør SMV'er råde over engagerede medarbejdere med særligt ansvar for internationaliseringen, hvilket sjældent er tilfældet; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til med henblik på at overkomme denne hindring at fremme etableringen af servicekonsortier, der kan støtte SMV'erne under internationaliseringsprocessen; |
| --- | --- |

36.

mener, at for at kunne etablere sig på tredjelandes markeder, bør SMV'er råde over engagerede medarbejdere med særligt ansvar for internationaliseringen, hvilket sjældent er tilfældet; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til med henblik på at overkomme denne hindring at fremme etableringen af servicekonsortier, der kan støtte SMV'erne under internationaliseringsprocessen;

| 37. | anbefaler en styrkelse af alle innovations- og iværksættertiltag til fordel for SMV'er; støtter oprettelsen af europæiske centre for konkurrencedygtighed, som skal være åbne for SMV'er og have mulighed for at nå op på den kritiske størrelse, der kræves for at overleve i den internationale konkurrence; støtter også udvidelsen og moderniseringen af programmer, der giver SMV'er adgang til international udviklingsstøtte såvel som alle foranstaltninger, der har til formål at nedbringe de faste driftsomkostninger; påpeger, at det fælles europæiske patent og statutten for det europæiske selskab bør vedtages hurtigst muligt for at lette overgangen til handel med tredjelande; |
| --- | --- |

37.

anbefaler en styrkelse af alle innovations- og iværksættertiltag til fordel for SMV'er; støtter oprettelsen af europæiske centre for konkurrencedygtighed, som skal være åbne for SMV'er og have mulighed for at nå op på den kritiske størrelse, der kræves for at overleve i den internationale konkurrence; støtter også udvidelsen og moderniseringen af programmer, der giver SMV'er adgang til international udviklingsstøtte såvel som alle foranstaltninger, der har til formål at nedbringe de faste driftsomkostninger; påpeger, at det fælles europæiske patent og statutten for det europæiske selskab bør vedtages hurtigst muligt for at lette overgangen til handel med tredjelande;

| 38. | betragter politisk og finansiel støtte til fremme af produkt- og procesinnovation, bedre adgang til finans- og skatteordninger, forskningssamarbejde og teknologioverførsel som nøgleelementer for forbedringen af SMV'ernes produktivitet, hvilket er en forudsætning for enhver vellykket strategi for internationalisering af SMV'er; |
| --- | --- |

38.

betragter politisk og finansiel støtte til fremme af produkt- og procesinnovation, bedre adgang til finans- og skatteordninger, forskningssamarbejde og teknologioverførsel som nøgleelementer for forbedringen af SMV'ernes produktivitet, hvilket er en forudsætning for enhver vellykket strategi for internationalisering af SMV'er;

| 39. | mener, at politikkerne for det indre marked bør fokusere på at forbedre situationen for de EU SMV'er ved at skabe et gunstigt erhvervsklima for dem og ved at sikre, at de fuldt ud kan drage fordel af de muligheder, som det indre marked skaber; mener endvidere, at hvor det er relevant, bør disse politikker forbedre SMV'ers internationale rolle; |
| --- | --- |

39.

mener, at politikkerne for det indre marked bør fokusere på at forbedre situationen for de EU SMV'er ved at skabe et gunstigt erhvervsklima for dem og ved at sikre, at de fuldt ud kan drage fordel af de muligheder, som det indre marked skaber; mener endvidere, at hvor det er relevant, bør disse politikker forbedre SMV'ers internationale rolle;

| 40. | opfordrer Kommissionen til at overveje, hvordan det indre marked kan fremme de europæiske virksomheders internationale konkurrenceevne; |
| --- | --- |

40.

opfordrer Kommissionen til at overveje, hvordan det indre marked kan fremme de europæiske virksomheders internationale konkurrenceevne;

| 41. | glæder sig over, at Kommissionen har tildelt og undertegnet en kontrakt om gennemførelse af en undersøgelse af SMV'ernes internationalisering; mener, at en sådan undersøgelse vil give et detaljeret overblik over situationen vedrørende internationaliseringen af de europæiske SMV'er; opfordrer Kommissionen til at iværksætte effektive foranstaltninger til fremme af SMV'ernes præstationer i den globaliserede verden; |
| --- | --- |

41.

glæder sig over, at Kommissionen har tildelt og undertegnet en kontrakt om gennemførelse af en undersøgelse af SMV'ernes internationalisering; mener, at en sådan undersøgelse vil give et detaljeret overblik over situationen vedrørende internationaliseringen af de europæiske SMV'er; opfordrer Kommissionen til at iværksætte effektive foranstaltninger til fremme af SMV'ernes præstationer i den globaliserede verden;

| 42. | påpeger den betydning, som kvalificerede og uddannede iværksættere har, for at udfordringerne i forbindelse med international erhvervsvirksomhed kan tages op; opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at øge antallet af uddannelsesprogrammer for iværksættere i det globaliserede erhvervsmiljø (f.eks. netværket Enterprise Europe Network og Gateway to China-ordningen); opfordrer til et øget samarbejde mellem SMV'erne og universiteterne for at styrke forskning og innovation; opfordrer Kommissionen til at overveje at iværksætte et særligt EU-udvekslingsprogram for unge iværksættere med udgangspunkt i Erasmus- og Leonardo da Vinci-programmerne; |
| --- | --- |

42.

påpeger den betydning, som kvalificerede og uddannede iværksættere har, for at udfordringerne i forbindelse med international erhvervsvirksomhed kan tages op; opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at øge antallet af uddannelsesprogrammer for iværksættere i det globaliserede erhvervsmiljø (f.eks. netværket Enterprise Europe Network og Gateway to China-ordningen); opfordrer til et øget samarbejde mellem SMV'erne og universiteterne for at styrke forskning og innovation; opfordrer Kommissionen til at overveje at iværksætte et særligt EU-udvekslingsprogram for unge iværksættere med udgangspunkt i Erasmus- og Leonardo da Vinci-programmerne;

| 43. | bifalder afholdelsen af en »europæisk SMV-uge« i maj 2009 og foreslår, at denne begivenhed benyttes til at informere SMV'er om, hvordan de kan udvikle deres eksportaktiviteter uden for Den Europæiske Union; |
| --- | --- |

43.

bifalder afholdelsen af en »europæisk SMV-uge« i maj 2009 og foreslår, at denne begivenhed benyttes til at informere SMV'er om, hvordan de kan udvikle deres eksportaktiviteter uden for Den Europæiske Union;

Frihandelsaftaler

| 44. | opfordrer Kommissionen til at foretage en mere indgående vurdering af den effekt, som den nye generation af frihandelsaftaler kan få for EU SMV'er og tage dem i betragtning i forhandlingsfasen; |
| --- | --- |

44.

opfordrer Kommissionen til at foretage en mere indgående vurdering af den effekt, som den nye generation af frihandelsaftaler kan få for EU SMV'er og tage dem i betragtning i forhandlingsfasen;

| 45. | er af den opfattelse, at Kommissionen bør tilstræbe at indgå frihandelsaftaler eller andre former for handelsaftaler, der er til gavn for den europæiske økonomi i det hele taget og særlig for SMV'er, eller som omfatter tilsvarende handelsmæssige indrømmelser, med undtagelse af aftaler med udviklingslande; |
| --- | --- |

45.

er af den opfattelse, at Kommissionen bør tilstræbe at indgå frihandelsaftaler eller andre former for handelsaftaler, der er til gavn for den europæiske økonomi i det hele taget og særlig for SMV'er, eller som omfatter tilsvarende handelsmæssige indrømmelser, med undtagelse af aftaler med udviklingslande;

| 46. | understreger betydningen af at fremme de økonomiske og handelsmæssige forbindelser mellem Den Europæiske Union og tredjelande, der er med i CEFTA, og opfordrer Kommissionen til at være særlig opmærksom på SMV'erne som led i handelsforbindelserne med disse lande; |
| --- | --- |

46.

understreger betydningen af at fremme de økonomiske og handelsmæssige forbindelser mellem Den Europæiske Union og tredjelande, der er med i CEFTA, og opfordrer Kommissionen til at være særlig opmærksom på SMV'erne som led i handelsforbindelserne med disse lande;

| 47. | henstiller, at Kommissionen sikrer stadig kontrol med disse aftaler og skrider ufortøvet ind i tilfælde af manglende overholdelse af de forpligtelser, som parterne har indgået; |
| --- | --- |

47.

henstiller, at Kommissionen sikrer stadig kontrol med disse aftaler og skrider ufortøvet ind i tilfælde af manglende overholdelse af de forpligtelser, som parterne har indgået;

| 48. | understreger betydningen for SMV'erne af de markeder, der geografisk set ligger nærmest EU, og opfordrer Kommissionen til at være særlig opmærksom på SMV'er i handelsforbindelserne med disse lande; bemærker i denne forbindelse med tilfredshed henvisningen til Middelhavserhvervsudviklingsinitiativet indeholdt i fælleserklæringen fra topmødet om Middelhavsunionen den 13. juli 2008 i Paris; |
| --- | --- |

48.

understreger betydningen for SMV'erne af de markeder, der geografisk set ligger nærmest EU, og opfordrer Kommissionen til at være særlig opmærksom på SMV'er i handelsforbindelserne med disse lande; bemærker i denne forbindelse med tilfredshed henvisningen til Middelhavserhvervsudviklingsinitiativet indeholdt i fælleserklæringen fra topmødet om Middelhavsunionen den 13. juli 2008 i Paris;

| 49. | bemærker SMV'erne vigtige rolle i klimaændringsteknologioverførsel og betydningen af SMV'ernes aktive deltagelse i udviklingsstøtten; |
| --- | --- |

49.

bemærker SMV'erne vigtige rolle i klimaændringsteknologioverførsel og betydningen af SMV'ernes aktive deltagelse i udviklingsstøtten;

Offentlige kontrakter

| 50. | minder om, at offentlige kontrakter er en af de mest lovende økonomiske sektorer for den europæiske økonomi og særlig for SMV'er; udtrykker sin bekymring over de vedvarende restriktioner i mange tredjelande, som afviser at sikre europæiske virksomheder ligeværdig adgang til deres udbud eller anvender regler, der ofte ikke er gennemsigtige og rimelige; |
| --- | --- |

50.

minder om, at offentlige kontrakter er en af de mest lovende økonomiske sektorer for den europæiske økonomi og særlig for SMV'er; udtrykker sin bekymring over de vedvarende restriktioner i mange tredjelande, som afviser at sikre europæiske virksomheder ligeværdig adgang til deres udbud eller anvender regler, der ofte ikke er gennemsigtige og rimelige;

| 51. | mener, at europæiske SMV'er bør have samme grad af fordele og muligheder i forbindelse med offentlige kontrakter i de vigtigste industrilande (heriblandt USA, Canada og Japan), som de har i EU; opfordrer derfor Kommissionen til at sikre, at europæiske SMV'er får bedre adgang til markedet for offentlige kontrakter i tredjelande og rimelige konkurrencevilkår inden for de sektorer, der er berørt af kontrakten, om nødvendigt ved at anvende gensidighedsprincippet; |
| --- | --- |

51.

mener, at europæiske SMV'er bør have samme grad af fordele og muligheder i forbindelse med offentlige kontrakter i de vigtigste industrilande (heriblandt USA, Canada og Japan), som de har i EU; opfordrer derfor Kommissionen til at sikre, at europæiske SMV'er får bedre adgang til markedet for offentlige kontrakter i tredjelande og rimelige konkurrencevilkår inden for de sektorer, der er berørt af kontrakten, om nødvendigt ved at anvende gensidighedsprincippet;

| 52. | mener, at der kræves en fornuftig og effektiv indsats fra EU's side for at sikre lige rettigheder for europæiske selskaber og især SMV'er; |
| --- | --- |

52.

mener, at der kræves en fornuftig og effektiv indsats fra EU's side for at sikre lige rettigheder for europæiske selskaber og især SMV'er;

| 53. | anmoder Kommissionen om at forelægge realistiske og konstruktive forslag med henblik på en fremtidig genforhandling og styrkelse af WTO-aftalen om offentlige indkøb; |
| --- | --- |

53.

anmoder Kommissionen om at forelægge realistiske og konstruktive forslag med henblik på en fremtidig genforhandling og styrkelse af WTO-aftalen om offentlige indkøb;

| 54. | mener, at offentlige kontrakter bør indgå som et centralt kapitel i alle EU's bilaterale og regionale handelsforhandlinger med henblik på at sikre en afbalanceret åbning af markederne for offentlige kontrakter; |
| --- | --- |

54.

mener, at offentlige kontrakter bør indgå som et centralt kapitel i alle EU's bilaterale og regionale handelsforhandlinger med henblik på at sikre en afbalanceret åbning af markederne for offentlige kontrakter;

| 55. | glæder sig over Kommissionens forslag i meddelelsen om det globale Europa om i forbindelse med offentlige indkøb i Europa at anvende restriktioner over for de lande, som ikke giver adgang til deres markeder for offentlige indkøb; opfordrer Kommissionen til at forelægge Parlamentet en rapport om de resultater, der indtil videre er opnået, og de initiativer, den har til hensigt at iværksætte for at opnå lettere adgang for EU SMV'er til markederne for offentlige indkøb i tredjelande; |
| --- | --- |

55.

glæder sig over Kommissionens forslag i meddelelsen om det globale Europa om i forbindelse med offentlige indkøb i Europa at anvende restriktioner over for de lande, som ikke giver adgang til deres markeder for offentlige indkøb; opfordrer Kommissionen til at forelægge Parlamentet en rapport om de resultater, der indtil videre er opnået, og de initiativer, den har til hensigt at iværksætte for at opnå lettere adgang for EU SMV'er til markederne for offentlige indkøb i tredjelande;

Landbrugsvarer og geografiske betegnelser

| 56. | minder om den betydning, som adgangen til landbrugsmarkeder har for europæiske SMV'er, der opererer inden for denne sektor, og opfordrer Kommissionen til ikke at opgive den tilbageværende toldbeskyttelse af landbrugssektoren i forbindelse med fremtidige multilaterale og bilaterale handelsforhandlinger, men til derimod at sikre, at de mest konkurrencedygtige og kendte europæiske landbrugsprodukter ikke udsættes for uberettiget stilles ringere som følge af andre WTO-medlemmers konkurrencestridige praksisser; mener, at afgørende fremskridt med hensyn til geografiske betegnelser er en forudsætning for et afbalanceret resultat af landbrugsforhandlingerne under Doha-runden; |
| --- | --- |

56.

minder om den betydning, som adgangen til landbrugsmarkeder har for europæiske SMV'er, der opererer inden for denne sektor, og opfordrer Kommissionen til ikke at opgive den tilbageværende toldbeskyttelse af landbrugssektoren i forbindelse med fremtidige multilaterale og bilaterale handelsforhandlinger, men til derimod at sikre, at de mest konkurrencedygtige og kendte europæiske landbrugsprodukter ikke udsættes for uberettiget stilles ringere som følge af andre WTO-medlemmers konkurrencestridige praksisser; mener, at afgørende fremskridt med hensyn til geografiske betegnelser er en forudsætning for et afbalanceret resultat af landbrugsforhandlingerne under Doha-runden;

| 57. | støtter Kommissionens initiativ om at skabe en mere klar og afbalanceret international referenceramme for geografiske betegnelser; finder det uacceptabelt, at der finder uberettiget anvendelse sted af geografiske benævnelser og betegnelser på mange fødevarer til skade for navnlig europæiske SMV'er; anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at skride hårdt ind over for lande, der gør brug af disse ikke-toldmæssige hindringer for at beskytte deres markeder på urimelig vis; |
| --- | --- |

57.

støtter Kommissionens initiativ om at skabe en mere klar og afbalanceret international referenceramme for geografiske betegnelser; finder det uacceptabelt, at der finder uberettiget anvendelse sted af geografiske benævnelser og betegnelser på mange fødevarer til skade for navnlig europæiske SMV'er; anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at skride hårdt ind over for lande, der gør brug af disse ikke-toldmæssige hindringer for at beskytte deres markeder på urimelig vis;

| 58. | støtter etableringen af et multilateralt, internationalt register over geografiske betegnelser, som gør, at SMV'er kan beskytte deres geografiske betegnelser på en enkel og billig måde; mener, at listen over beskyttede geografiske betegnelser skal udvides til at omfatte alle de europæiske produkter, som af natur eller på grund af deres geografiske oprindelse eller fremstillingsproces giver europæiske SMV'er en komparativ fordel i forhold til lignende produkter fra tredjelande; |
| --- | --- |

58.

støtter etableringen af et multilateralt, internationalt register over geografiske betegnelser, som gør, at SMV'er kan beskytte deres geografiske betegnelser på en enkel og billig måde; mener, at listen over beskyttede geografiske betegnelser skal udvides til at omfatte alle de europæiske produkter, som af natur eller på grund af deres geografiske oprindelse eller fremstillingsproces giver europæiske SMV'er en komparativ fordel i forhold til lignende produkter fra tredjelande;

| 59. | opfordrer indtrængende de andre medlemslande af WTO til at sikre fuld adgang for fællesskabsprodukter, der er beskyttede af geografiske betegnelser, og til i givet fald at trække nationale produkter, hvor disse betegnelser uberettiget anvendes, tilbage, eller i det mindste sikre fuld adgang for geografiske betegnelser fra EU, som er blevet anvendt tidligere eller er blevet til generiske betegnelser; |
| --- | --- |

59.

opfordrer indtrængende de andre medlemslande af WTO til at sikre fuld adgang for fællesskabsprodukter, der er beskyttede af geografiske betegnelser, og til i givet fald at trække nationale produkter, hvor disse betegnelser uberettiget anvendes, tilbage, eller i det mindste sikre fuld adgang for geografiske betegnelser fra EU, som er blevet anvendt tidligere eller er blevet til generiske betegnelser;

Støtte til internationalisering af SMV'er

| 60. | mener, at nationale eller regionale støtteprogrammer til fordel for internationalisering af SMV'er er et velegnet middel til opnåelse af gode resultater; anmoder om, at de fortsat medfinansieres ved hjælp af EFRU-midler, og at der afsættes flere midler til transnationale samarbejdsprojekter udviklet af sektorbaserede sammenslutninger med henblik på at støtte SMV'ernes eksport- og internationaliseringskapacitet og i fællesskab åbne nye markeder og udvikle fælles strategier for markedsføring i tredjelande; |
| --- | --- |

60.

mener, at nationale eller regionale støtteprogrammer til fordel for internationalisering af SMV'er er et velegnet middel til opnåelse af gode resultater; anmoder om, at de fortsat medfinansieres ved hjælp af EFRU-midler, og at der afsættes flere midler til transnationale samarbejdsprojekter udviklet af sektorbaserede sammenslutninger med henblik på at støtte SMV'ernes eksport- og internationaliseringskapacitet og i fællesskab åbne nye markeder og udvikle fælles strategier for markedsføring i tredjelande;

| 61. | understreger nødvendigheden af at forbedre SMV'ers adgang til støtte, især til mikrokreditter; mener, at fællesskabsinstrumenter som f.eks. Den Europæiske Investeringsfond, rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation og »fælles europæiske midler til mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder« (Jeremie-initiativet) kan bidrage til udvikling af et bedre grundlag for adgang til støtte for SMV'er med internationaliseringsplaner; |
| --- | --- |

61.

understreger nødvendigheden af at forbedre SMV'ers adgang til støtte, især til mikrokreditter; mener, at fællesskabsinstrumenter som f.eks. Den Europæiske Investeringsfond, rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation og »fælles europæiske midler til mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder« (Jeremie-initiativet) kan bidrage til udvikling af et bedre grundlag for adgang til støtte for SMV'er med internationaliseringsplaner;

| 62. | mener, at etableringen af joint ventures eller andre partnerskabsaftaler mellem SMV'er bør fremmes som strategi til at komme ind på nye markeder, udvikle direkte investeringsprojekter i tredjelande og deltage i udbudsprocedurer; opfordrer Kommissionen til at frigøre midler, især igennem målsætningen om et »europæisk territorialt samarbejde«, for at fremme det transnationale samarbejde mellem SMV'er i EU; |
| --- | --- |

62.

mener, at etableringen af joint ventures eller andre partnerskabsaftaler mellem SMV'er bør fremmes som strategi til at komme ind på nye markeder, udvikle direkte investeringsprojekter i tredjelande og deltage i udbudsprocedurer; opfordrer Kommissionen til at frigøre midler, især igennem målsætningen om et »europæisk territorialt samarbejde«, for at fremme det transnationale samarbejde mellem SMV'er i EU;

Afsluttende betragtninger

| 63. | er af den opfattelse, at udviklingen og internationaliseringen af EU SMV'er kræver særlig opmærksomhed og særlig støtte i forbindelse med formuleringen af EU's handelspolitik; |
| --- | --- |

63.

er af den opfattelse, at udviklingen og internationaliseringen af EU SMV'er kræver særlig opmærksomhed og særlig støtte i forbindelse med formuleringen af EU's handelspolitik;

| 64. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til fuldt ud at støtte SMV'erne i den aktuelle finanskrise ved at sikre, at SMV'erne fortsat har adgang til lån, således at de kan forbedre deres udvikling; |
| --- | --- |

64.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til fuldt ud at støtte SMV'erne i den aktuelle finanskrise ved at sikre, at SMV'erne fortsat har adgang til lån, således at de kan forbedre deres udvikling;

| 65. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at samarbejde med henblik på at formulere en sammenhængende og ambitiøs politik, der kan gøre det muligt for europæiske SMV'er at udvikle sig harmonisk, opnå større vækst og erobre nye markeder samt i det hele taget forøge deres eksport og internationaliseringsbestræbelser; |
| --- | --- |

65.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at samarbejde med henblik på at formulere en sammenhængende og ambitiøs politik, der kan gøre det muligt for europæiske SMV'er at udvikle sig harmonisk, opnå større vækst og erobre nye markeder samt i det hele taget forøge deres eksport og internationaliseringsbestræbelser;

| 66. | anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om gennem passende politisk og økonomisk støtte at sikre de europæiske SMV'ers udvikling, både hvad angår deres modernisering og hvad angår uddannelse og efteruddannelse af deres ledere og ansatte; understreger i denne forbindelse betydningen af løbende uddannelse for SMV-aktører og etablering af betingelser, der kan gøre det lettere at udøve sådanne aktiviteter; mener, at det er afgørende, at Den Europæiske Union fuldt ud påtager sig at forsvare den rigdom af viden, traditioner og knowhow, som SMV'er indtil videre har bevaret og anvendt; |
| --- | --- |

66.

anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om gennem passende politisk og økonomisk støtte at sikre de europæiske SMV'ers udvikling, både hvad angår deres modernisering og hvad angår uddannelse og efteruddannelse af deres ledere og ansatte; understreger i denne forbindelse betydningen af løbende uddannelse for SMV-aktører og etablering af betingelser, der kan gøre det lettere at udøve sådanne aktiviteter; mener, at det er afgørende, at Den Europæiske Union fuldt ud påtager sig at forsvare den rigdom af viden, traditioner og knowhow, som SMV'er indtil videre har bevaret og anvendt;

| 67. | mener, at der er behov for at sikre bedre samordning såvel inden for Kommissionen som mellem Kommissionen, medlemsstaterne og de andre berørte parter; anmoder om at blive holdt rettidigt underrettet om ethvert fremtidigt initiativ vedrørende SMV'ers eksterne konkurrence og blive tæt knyttet til alle fremtidige initiativer, som EU måtte iværksætte; |
| --- | --- |

67.

mener, at der er behov for at sikre bedre samordning såvel inden for Kommissionen som mellem Kommissionen, medlemsstaterne og de andre berørte parter; anmoder om at blive holdt rettidigt underrettet om ethvert fremtidigt initiativ vedrørende SMV'ers eksterne konkurrence og blive tæt knyttet til alle fremtidige initiativer, som EU måtte iværksætte;

*

- *

| 68. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen, til regeringerne og parlamenterne i medlemsstaterne, til regeringerne og parlamenterne for de øvrige WTO-medlemmer og til WTO. |
| --- | --- |

68.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen, til regeringerne og parlamenterne i medlemsstaterne, til regeringerne og parlamenterne for de øvrige WTO-medlemmer og til WTO.

---

(1)  EUT L 124 af 20.5.2003, s. 36.

(2)  EUT C 102 E af 24.4.2008, s. 128.

(3)  http://ec.europa.eu/enterprise/entrepreneurship/support_measures/internationalisation/report_internat.pdf

(4)  EUT C 306 E af 15.12.2006, s. 400.

(5)  EUT C 313 E af 20.12.2006, s. 276.

(6)  EUT C 293 E af 2.12.2006, s. 155.

(7)  EUT C 308 E af 16.12.2006, s. 182.

(8)  EUT C 298 E af 8.12.2006, s. 235.

(9)  EUT C 233 E af 28.9.2006, s. 103.

(10)  EUT C 193 E af 17.8.2006, s. 110.

(11)  EUT C 291 E af 30.11.2006, s. 321.

(12)  Vedtagne tekster, P6_TA(2008)0180.

(13)  EUT C 303 E af 13.12.2006, s. 881.

(14)  Rådets forordning (EF) nr. 3286/94 af 22. december 1994 om fastsættelse af fællesskabsprocedurer på området for den fælles handelspolitik med henblik på at sikre udøvelsen af Fællesskabets rettigheder i henhold til internationale handelsregler, navnlig regler fastlagt i Verdenshandelsorganisationens regie (EFT L 349 af 31.12.1994, s. 71).

(15)  Forslag til Rådets forordning om angivelse af oprindelseslandet for visse varer, der importeres fra tredjelande (KOM(2005)0661).

---

| 18.3.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 67/112 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 67/112

---

International handel og internettet

P6_TA(2009)0049

Europa-Parlamentets beslutning af 5. februar 2009 om international handel og internettet (2008/2204(INI))

(2010/C 67 E/13)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til punkt 18 om handel med informationsteknologiske produkter (også betegnet informationsteknologiaftalen (ITA)) i Singapore-ministererklæringen fra Verdenshandelsorganisationens (WTO) første ministerkonference vedtaget den 13. december 1996, |
| --- | --- |

—

der henviser til punkt 18 om handel med informationsteknologiske produkter (også betegnet informationsteknologiaftalen (ITA)) i Singapore-ministererklæringen fra Verdenshandelsorganisationens (WTO) første ministerkonference vedtaget den 13. december 1996,

| — | der henviser til Genève-ministererklæringen om global elektronisk handel fra Verdenshandelsorganisationens (WTO) anden ministerkonference vedtaget den 20. maj 1998, |
| --- | --- |

—

der henviser til Genève-ministererklæringen om global elektronisk handel fra Verdenshandelsorganisationens (WTO) anden ministerkonference vedtaget den 20. maj 1998,

| — | der henviser til De Europæiske Fællesskabers forslag om »klassificeringsspørgsmål og arbejdsprogrammet om elektronisk handel« til Verdenshandelsorganisationen (WTO) af 9. maj 2003, |
| --- | --- |

—

der henviser til De Europæiske Fællesskabers forslag om »klassificeringsspørgsmål og arbejdsprogrammet om elektronisk handel« til Verdenshandelsorganisationen (WTO) af 9. maj 2003,

| — | der henviser til punkt 46 om e-handel i Hong Kong-ministererklæringen om Doha-arbejdsprogrammet fra Verdenshandelsorganisationens (WTO) sjette ministerkonference vedtaget den 18. december 2005, |
| --- | --- |

—

der henviser til punkt 46 om e-handel i Hong Kong-ministererklæringen om Doha-arbejdsprogrammet fra Verdenshandelsorganisationens (WTO) sjette ministerkonference vedtaget den 18. december 2005,

| — | der henviser til forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2002/38/EF hvad angår anvendelsesperioden for merværdiafgiftssystemet for radio- og tv-spredningstjenester og visse elektronisk leverede tjenesteydelser og beretningen fra Kommissionen til Rådet om Rådets direktiv 2002/38/EF af 7. maj 2002 om ændring og midlertidig ændring af direktiv 77/388/EØF hvad angår merværdiafgiftssystemet for radio- og tv-spredningstjenester og visse elektronisk leverede tjenesteydelser (KOM(2006)0210), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2002/38/EF hvad angår anvendelsesperioden for merværdiafgiftssystemet for radio- og tv-spredningstjenester og visse elektronisk leverede tjenesteydelser og beretningen fra Kommissionen til Rådet om Rådets direktiv 2002/38/EF af 7. maj 2002 om ændring og midlertidig ændring af direktiv 77/388/EØF hvad angår merværdiafgiftssystemet for radio- og tv-spredningstjenester og visse elektronisk leverede tjenesteydelser (KOM(2006)0210),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/31/EF af 8. juni 2000 om visse retlige aspekter af informationssamfundstjenester, navnlig elektronisk handel, i det indre marked (direktivet om elektronisk handel) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/31/EF af 8. juni 2000 om visse retlige aspekter af informationssamfundstjenester, navnlig elektronisk handel, i det indre marked (direktivet om elektronisk handel) (1),

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 792/2002 af 7. maj 2002 om midlertidig ændring med hensyn til yderligere foranstaltninger vedrørende elektronisk handel af forordning (EØF) nr. 218/92 om administrativt samarbejde inden for området indirekte skatter (moms) (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 792/2002 af 7. maj 2002 om midlertidig ændring med hensyn til yderligere foranstaltninger vedrørende elektronisk handel af forordning (EØF) nr. 218/92 om administrativt samarbejde inden for området indirekte skatter (moms) (2),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning 70/2008/EF af 15. januar 2008 om papirløse rammer for told og handel (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning 70/2008/EF af 15. januar 2008 om papirløse rammer for told og handel (3),

| — | der henviser til sin holdning af 24. september 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2002/21/EF om fælles rammebestemmelser for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester, direktiv 2002/19/EF om adgang til og samtrafik mellem elektroniske kommunikationsnet og tilhørende faciliteter og direktiv 2002/20/EF om tilladelser til elektroniske kommunikationsnet og -tjenester (4), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF af 12. juli 2002 om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor (direktivet om databeskyttelse inden for elektronisk kommunikation) (5) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2006/2004 af 27. oktober 2004 om samarbejde mellem nationale myndigheder med ansvar for håndhævelse af lovgivning om forbrugerbeskyttelse (forordningen om forbrugerbeskyttelsessamarbejde) (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning af 24. september 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2002/21/EF om fælles rammebestemmelser for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester, direktiv 2002/19/EF om adgang til og samtrafik mellem elektroniske kommunikationsnet og tilhørende faciliteter og direktiv 2002/20/EF om tilladelser til elektroniske kommunikationsnet og -tjenester (4), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF af 12. juli 2002 om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor (direktivet om databeskyttelse inden for elektronisk kommunikation) (5) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2006/2004 af 27. oktober 2004 om samarbejde mellem nationale myndigheder med ansvar for håndhævelse af lovgivning om forbrugerbeskyttelse (forordningen om forbrugerbeskyttelsessamarbejde) (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. maj 1998 om Kommissionens meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om et europæisk initiativ inden for elektronisk handel (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. maj 1998 om Kommissionens meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om et europæisk initiativ inden for elektronisk handel (7),

| — | der henviser til sin beslutning af 21. juni 2007 om forbrugertillid i et digitalt miljø (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 21. juni 2007 om forbrugertillid i et digitalt miljø (8),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 45, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel og udtalelser fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi, Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og Kultur- og Uddannelsesudvalget (A6-0020/2009), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel og udtalelser fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi, Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og Kultur- og Uddannelsesudvalget (A6-0020/2009),

| A. | der henviser til, at mere end halvdelen af EU-borgerne og næsten 1,5 milliarder mennesker på verdensplan har adgang til internettet; der henviser til, at hver tredje EU-borger foretager onlinekøb, men kun 30 millioner foretager indkøb på tværs af grænserne i Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at mere end halvdelen af EU-borgerne og næsten 1,5 milliarder mennesker på verdensplan har adgang til internettet; der henviser til, at hver tredje EU-borger foretager onlinekøb, men kun 30 millioner foretager indkøb på tværs af grænserne i Den Europæiske Union,

| B. | der henviser til, at e-handel ifølge WTO defineres som »produktion, reklame, salg og distribution af produkter via telenet«, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at e-handel ifølge WTO defineres som »produktion, reklame, salg og distribution af produkter via telenet«,

| C. | der henviser til, at der kan skelnes mellem levering af indhold på fysiske medier og indhold, som er kodet digitalt og fremsendt elektronisk via internettet og dermed uafhængigt af fysiske medier over faste og trådløse net, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at der kan skelnes mellem levering af indhold på fysiske medier og indhold, som er kodet digitalt og fremsendt elektronisk via internettet og dermed uafhængigt af fysiske medier over faste og trådløse net,

| D. | der henviser til, at e-handel kan foregå i form af transaktioner enten mellem virksomheder, mellem virksomheder og forbrugere eller mellem forbrugere, der henviser til, at internethandel har medført en radikal ændring af den måde, hvorpå folk handler varer og tjenester, således at der skabes muligheder for, at især små og mellemstore virksomheder (SMV) kan nå ud til nye kunder på tværs af grænserne, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at e-handel kan foregå i form af transaktioner enten mellem virksomheder, mellem virksomheder og forbrugere eller mellem forbrugere, der henviser til, at internethandel har medført en radikal ændring af den måde, hvorpå folk handler varer og tjenester, således at der skabes muligheder for, at især små og mellemstore virksomheder (SMV) kan nå ud til nye kunder på tværs af grænserne,

| E. | der henviser til, at en opretholdelse af internettets åbenhed er en forudsætning for internettets fortsatte vækst samt for væksten i økonomien generelt og i verdenshandelen, der i stigende grad »kører« på internetteknologier, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at en opretholdelse af internettets åbenhed er en forudsætning for internettets fortsatte vækst samt for væksten i økonomien generelt og i verdenshandelen, der i stigende grad »kører« på internetteknologier,

| F. | der henviser til, at SMV'er kan opnå særlige fordele ved e-handel i form af adgang til eksterne markeder; henviser imidlertid til, at den fuldstændige udvikling af disse nye e-handelsmetoder stadig støder på forskellige hindringer, hvad angår deres praktiske gennemførelse, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at SMV'er kan opnå særlige fordele ved e-handel i form af adgang til eksterne markeder; henviser imidlertid til, at den fuldstændige udvikling af disse nye e-handelsmetoder stadig støder på forskellige hindringer, hvad angår deres praktiske gennemførelse,

| G. | der henviser til, at den frie informationsstrøm er vigtig med henblik på at fremme e-handel og et åbent og sikkert net, der gør det muligt at formidle og give adgang til internetbaseret information, der danner grundlaget for opbygningen af den globale økonomi i det 21. århundrede, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at den frie informationsstrøm er vigtig med henblik på at fremme e-handel og et åbent og sikkert net, der gør det muligt at formidle og give adgang til internetbaseret information, der danner grundlaget for opbygningen af den globale økonomi i det 21. århundrede,

| H. | der henviser til, at informations- og kommunikationsteknologi (ikt) nu er allestedsnærværende i økonomien, og at nye platforme og netværker udvikles og udbredes; der henviser til nødvendigheden af åbne standarder, som er nødvendige for innovation, konkurrence og det bedste forbrugervalg, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at informations- og kommunikationsteknologi (ikt) nu er allestedsnærværende i økonomien, og at nye platforme og netværker udvikles og udbredes; der henviser til nødvendigheden af åbne standarder, som er nødvendige for innovation, konkurrence og det bedste forbrugervalg,

| I. | der henviser til, at den videre udvikling af det nye »digitaliserede« kommercielle miljø allerede har og fortsat vil give nye muligheder for både traditionelle og moderne handelstransaktioner for at styrke forbrugernes stilling i den kommercielle kæde og føre til helt nye forretningsmodeller i forholdet mellem forbruger og producent, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at den videre udvikling af det nye »digitaliserede« kommercielle miljø allerede har og fortsat vil give nye muligheder for både traditionelle og moderne handelstransaktioner for at styrke forbrugernes stilling i den kommercielle kæde og føre til helt nye forretningsmodeller i forholdet mellem forbruger og producent,

| J. | der henviser til, at internettet giver forbrugerne mulighed for at træffe bedre informerede beslutninger med hensyn til kvalitet og pris i forhold til traditionelle form for køb, og der henviser til, at onlineannoncering er blevet et vigtigt middel til fremme af grænseoverskridende handel for virksomheder af alle størrelser, men navnlig SMV'er for at kunne nå ud til nye kunder, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at internettet giver forbrugerne mulighed for at træffe bedre informerede beslutninger med hensyn til kvalitet og pris i forhold til traditionelle form for køb, og der henviser til, at onlineannoncering er blevet et vigtigt middel til fremme af grænseoverskridende handel for virksomheder af alle størrelser, men navnlig SMV'er for at kunne nå ud til nye kunder,

| K. | der henviser til, at den stigende brug af internettet til handel medfører store muligheder, men også visse udfordringer, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at den stigende brug af internettet til handel medfører store muligheder, men også visse udfordringer,

| L. | der henviser til, at virksomheder, der leverer indholdstjenester bør opfordres til at indgå i nye og innovative forretningsmodeller, der udnytter de muligheder, der ligger i internettet og e-handel, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at virksomheder, der leverer indholdstjenester bør opfordres til at indgå i nye og innovative forretningsmodeller, der udnytter de muligheder, der ligger i internettet og e-handel,

| M. | der henviser til, at teknologi og økonomi vil diktere de juridiske løsninger, da den nuværende brogede blanding af juridiske rammer er klart utilstrækkelig, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at teknologi og økonomi vil diktere de juridiske løsninger, da den nuværende brogede blanding af juridiske rammer er klart utilstrækkelig,

| N. | der henviser til, at e-handel generelt er baseret på beskyttelse af intellektuel ejendom, og henviser til, at sikre og forudsigelige juridiske rammer for beskyttelsen samt undtagelser og indskrænkninger er nødvendige, for at intellektuelle ejendomsrettigheder kan fremme dens udvikling og bidrage til teknologisk innovation og overførsel/udbredelse af teknologi, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at e-handel generelt er baseret på beskyttelse af intellektuel ejendom, og henviser til, at sikre og forudsigelige juridiske rammer for beskyttelsen samt undtagelser og indskrænkninger er nødvendige, for at intellektuelle ejendomsrettigheder kan fremme dens udvikling og bidrage til teknologisk innovation og overførsel/udbredelse af teknologi,

| O. | der henviser til, at det er blevet bemærket, at der i henhold til den nationale lovgivning hos nogle af EU's vigtige handelspartnere først skal tildeles en telekommunikationslicens, før der må leveres e-handelstjenester, hvorved der skabes en unødvendig forpligtelse, navnlig i lyset af de komplekse procedurer, der finder anvendelse på tildelingen af disse licenser, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at det er blevet bemærket, at der i henhold til den nationale lovgivning hos nogle af EU's vigtige handelspartnere først skal tildeles en telekommunikationslicens, før der må leveres e-handelstjenester, hvorved der skabes en unødvendig forpligtelse, navnlig i lyset af de komplekse procedurer, der finder anvendelse på tildelingen af disse licenser,

| P. | der henviser til, at den rolle, e-handel spiller blandt medlemmerne af WTO, er vokset hurtigt på områder såsom bank- og telekommunikationssektoren, computerindustrien, reklamebranchen samt distributions- og ekspresposttjenester; der henviser til, at antallet af lande, der ikke begrænser grænseoverskridende adgang på sådanne områder, allerede er betydelige; der henviser til, at der er gået ti år siden lanceringen af WTO's arbejdsprogram vedrørende e-handel, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at den rolle, e-handel spiller blandt medlemmerne af WTO, er vokset hurtigt på områder såsom bank- og telekommunikationssektoren, computerindustrien, reklamebranchen samt distributions- og ekspresposttjenester; der henviser til, at antallet af lande, der ikke begrænser grænseoverskridende adgang på sådanne områder, allerede er betydelige; der henviser til, at der er gået ti år siden lanceringen af WTO's arbejdsprogram vedrørende e-handel,

| Q. | der henviser til, at WTO's grundlæggende principper om ikke-diskrimination, gennemsigtighed og gradvis liberalisering skal anvendes på en måde, der tager hensyn til hastigheden og interaktiviteten på internettet, metoderne til elektronisk betaling, undgåelse af mellemled, den øgede integrering af forretningsfunktioner i onlinesystemet, erhvervsorganisationernes større fleksibilitet samt den øgede opsplitning af virksomheder, |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at WTO's grundlæggende principper om ikke-diskrimination, gennemsigtighed og gradvis liberalisering skal anvendes på en måde, der tager hensyn til hastigheden og interaktiviteten på internettet, metoderne til elektronisk betaling, undgåelse af mellemled, den øgede integrering af forretningsfunktioner i onlinesystemet, erhvervsorganisationernes større fleksibilitet samt den øgede opsplitning af virksomheder,

| 1. | understreger internettets gavnlige indflydelse på de forskellige faktorer og faser i den grænseoverskridende og internationale handel med varer og tjenesteydelser i løbet af de sidste to årtier; understreger, at den internationale karakter, som e-handel i sagens natur har, tilskynder til universel forståelse og samarbejde; |
| --- | --- |

1.

understreger internettets gavnlige indflydelse på de forskellige faktorer og faser i den grænseoverskridende og internationale handel med varer og tjenesteydelser i løbet af de sidste to årtier; understreger, at den internationale karakter, som e-handel i sagens natur har, tilskynder til universel forståelse og samarbejde;

| 2. | erkender, at kommerciel innovation og kreativitet online fremmer udviklingen af nye mønstre for handel, såsom handel mellem forbrugere; påpeger, at onlinemarkeder fungerer som nye formidlere med henblik på at lette udveksling, øge adgang til oplysninger meget billigt og generelt udvide anvendelsesområdet for relationer mellem virksomheder; |
| --- | --- |

2.

erkender, at kommerciel innovation og kreativitet online fremmer udviklingen af nye mønstre for handel, såsom handel mellem forbrugere; påpeger, at onlinemarkeder fungerer som nye formidlere med henblik på at lette udveksling, øge adgang til oplysninger meget billigt og generelt udvide anvendelsesområdet for relationer mellem virksomheder;

| 3. | mener, at SMV'er og unge iværksættere, der er helt eller delvis beskæftiget med onlinehandelsaktiviteter, virkelig finder en platform med relativt lave administrative og kommercielle omkostninger til at markedsføre – gennem brugertilpasset onlineannoncering – og sælge deres varer og tjenesteydelser til en generelt voksende kundekreds og dermed omgår visse handelshindringer, hvoraf en del af forældede, og trænger igennem på førhen fjerne og lukkede markeder; |
| --- | --- |

3.

mener, at SMV'er og unge iværksættere, der er helt eller delvis beskæftiget med onlinehandelsaktiviteter, virkelig finder en platform med relativt lave administrative og kommercielle omkostninger til at markedsføre – gennem brugertilpasset onlineannoncering – og sælge deres varer og tjenesteydelser til en generelt voksende kundekreds og dermed omgår visse handelshindringer, hvoraf en del af forældede, og trænger igennem på førhen fjerne og lukkede markeder;

| 4. | erkender, at problemer med hensyn til garanti for produktkvalitet og -sikkerhed, idet de normale kontrolprocedurer i distributionsleddet ved onlinehandel ikke er til stede, skal løses ved hjælp af nye metoder som f.eks. forbrugerbedømmelser af sælgerne og ekspertevalueringer fra forbruger til forbruger; |
| --- | --- |

4.

erkender, at problemer med hensyn til garanti for produktkvalitet og -sikkerhed, idet de normale kontrolprocedurer i distributionsleddet ved onlinehandel ikke er til stede, skal løses ved hjælp af nye metoder som f.eks. forbrugerbedømmelser af sælgerne og ekspertevalueringer fra forbruger til forbruger;

| 5. | opfordrer til, at der udarbejdes en detaljeret analyse af onlinehandelens indvirkning på de konventionelle handelsmønstre og -aktiviteter, så man kan blive opmærksom på og dermed undgå potentielle negative virkninger; |
| --- | --- |

5.

opfordrer til, at der udarbejdes en detaljeret analyse af onlinehandelens indvirkning på de konventionelle handelsmønstre og -aktiviteter, så man kan blive opmærksom på og dermed undgå potentielle negative virkninger;

| 6. | bemærker med bekymring, at forbrugere og sælgere, der anvender ikt, ofte udsættes for forskelsbehandling i forhold til forbrugere og sælgere, der handler på offlinemarkedet; |
| --- | --- |

6.

bemærker med bekymring, at forbrugere og sælgere, der anvender ikt, ofte udsættes for forskelsbehandling i forhold til forbrugere og sælgere, der handler på offlinemarkedet;

| 7. | glæder sig over, at forbrugerne drager fordel af at have adgang til et næsten ubegrænset udbud af varer og tjenesteydelser, på grund af at geografiske samt afstands- og pladsmæssige begrænsninger i praksis er afskaffet, samtidig med at der er mulighed for at indhente gennemsigtig og objektiv information og sammenligne priser, adgangen til brugertilpasset onlineannoncering, i forbindelse med et bekvemt »søg og køb« online 24 timer i døgnet for alle, der har forbindelse til internettet i hjemmet, på arbejdspladsen eller andre steder; |
| --- | --- |

7.

glæder sig over, at forbrugerne drager fordel af at have adgang til et næsten ubegrænset udbud af varer og tjenesteydelser, på grund af at geografiske samt afstands- og pladsmæssige begrænsninger i praksis er afskaffet, samtidig med at der er mulighed for at indhente gennemsigtig og objektiv information og sammenligne priser, adgangen til brugertilpasset onlineannoncering, i forbindelse med et bekvemt »søg og køb« online 24 timer i døgnet for alle, der har forbindelse til internettet i hjemmet, på arbejdspladsen eller andre steder;

| 8. | bemærker, at det nye digitale marked for immaterielle varer og tjenesteydelser allerede er større end den traditionelle handel, og har endvidere skabt en ny vifte af handelskoncepter og økonomiske værdier såsom digital fast ejendom (domænenavne) og adgang til information (søgemaskiner); |
| --- | --- |

8.

bemærker, at det nye digitale marked for immaterielle varer og tjenesteydelser allerede er større end den traditionelle handel, og har endvidere skabt en ny vifte af handelskoncepter og økonomiske værdier såsom digital fast ejendom (domænenavne) og adgang til information (søgemaskiner);

| 9. | mener, at ulovlig adfærd såsom forfalskning, piratkopiering, svig, overtrædelse af transaktionssikkerhed og krænkelse af borgernes private rum ikke bør tilskrives mediets natur, men må betragtes som aspekter af ulovlige kommercielle aktiviteter, som eksisterede i forvejen i den fysiske verden, men er blevet forværret og samtidig gjort lettere som følge af de store teknologiske muligheder, og som hovedsagelig finder sted, når mediet ikke anvendes i overensstemmelse med de gældende bestemmelser, der giver mulighed for at benytte en ordning med tilpasset ansvar; understreger behovet for, at der skabes mekanismer, der, uden at man påvirker udviklingen af denne form for kommerciel praksis, kan give mulighed for effektivt at bekæmpe svig inden for den internationale e-handel, idet man er særligt opmærksom på tilfælde, der kan indebære en betydelig risiko for folkesundheden som f.eks. internetsalg af forfalskede lægemidler; |
| --- | --- |

9.

mener, at ulovlig adfærd såsom forfalskning, piratkopiering, svig, overtrædelse af transaktionssikkerhed og krænkelse af borgernes private rum ikke bør tilskrives mediets natur, men må betragtes som aspekter af ulovlige kommercielle aktiviteter, som eksisterede i forvejen i den fysiske verden, men er blevet forværret og samtidig gjort lettere som følge af de store teknologiske muligheder, og som hovedsagelig finder sted, når mediet ikke anvendes i overensstemmelse med de gældende bestemmelser, der giver mulighed for at benytte en ordning med tilpasset ansvar; understreger behovet for, at der skabes mekanismer, der, uden at man påvirker udviklingen af denne form for kommerciel praksis, kan give mulighed for effektivt at bekæmpe svig inden for den internationale e-handel, idet man er særligt opmærksom på tilfælde, der kan indebære en betydelig risiko for folkesundheden som f.eks. internetsalg af forfalskede lægemidler;

| 10. | støtter den ubetingede respekt for staters og folkeslags offentlige moral og etik, men beklager det stigende misbrug af censur i forbindelse med onlinetjenester og -produkter, hvilket fungerer som en skjult handelshindring; |
| --- | --- |

10.

støtter den ubetingede respekt for staters og folkeslags offentlige moral og etik, men beklager det stigende misbrug af censur i forbindelse med onlinetjenester og -produkter, hvilket fungerer som en skjult handelshindring;

| 11. | anerkender behovet for åbne standarder og deres betydning for innovation, konkurrence og reelle valgmuligheder for forbrugerne; foreslår, at de handelsaftaler, som Det Europæiske Fællesskab indgår, skal fremme en bred og åben brug af internettet til e-handel på den betingelse, at forbrugerne har adgang til og kan benytte tjenester og digitale produkter efter eget valg, medmindre disse er forbudt i henhold til den nationale lovgivning; |
| --- | --- |

11.

anerkender behovet for åbne standarder og deres betydning for innovation, konkurrence og reelle valgmuligheder for forbrugerne; foreslår, at de handelsaftaler, som Det Europæiske Fællesskab indgår, skal fremme en bred og åben brug af internettet til e-handel på den betingelse, at forbrugerne har adgang til og kan benytte tjenester og digitale produkter efter eget valg, medmindre disse er forbudt i henhold til den nationale lovgivning;

| 12. | mener, at omfanget af stigningen i grænseoverskridende transaktioner, vanskeligheden ved at identificere transaktionernes art, oprindelse og destination samt de manglende revisionsspor og kontrolmuligheder sætter spørgsmålstegn ved skatteordningernes territoriale karakter; bemærker, at mulighederne findes for at strømline skatteforvaltningen, erstatte papirarbejdet med elektronisk dataudveksling, indføre elektronisk udfyldelse af selvangivelser samt automatisering af skatteopkrævningsprocessen; |
| --- | --- |

12.

mener, at omfanget af stigningen i grænseoverskridende transaktioner, vanskeligheden ved at identificere transaktionernes art, oprindelse og destination samt de manglende revisionsspor og kontrolmuligheder sætter spørgsmålstegn ved skatteordningernes territoriale karakter; bemærker, at mulighederne findes for at strømline skatteforvaltningen, erstatte papirarbejdet med elektronisk dataudveksling, indføre elektronisk udfyldelse af selvangivelser samt automatisering af skatteopkrævningsprocessen;

| 13. | understreger behovet for at uddanne forbrugerne og virksomhederne samt behovet for at tilrettelægge medieinformationskampagner om udviklingsmulighederne og om de rettigheder og forpligtelser, der henholdsvis tilkommer og påhviler alle de parter, der er involveret i international internethandel; |
| --- | --- |

13.

understreger behovet for at uddanne forbrugerne og virksomhederne samt behovet for at tilrettelægge medieinformationskampagner om udviklingsmulighederne og om de rettigheder og forpligtelser, der henholdsvis tilkommer og påhviler alle de parter, der er involveret i international internethandel;

| 14. | beklager det stigende antal tilfælde af onlinetyveri af både personlige data og penge; mener, at manglen på tillid til sikkerheden af transaktioner og betalinger udgør den vigtigste fare for e-handelens fremtid; opfordrer Kommissionen til at undersøge årsagerne og intensivere sin indsats for at skabe mekanismer, der kan styrke virksomheders og privates tillid til internationale elektroniske betalingssystemer, og til at skabe velegnede metoder til løsning af konflikter i forbindelse med ulovlig handelspraksis; |
| --- | --- |

14.

beklager det stigende antal tilfælde af onlinetyveri af både personlige data og penge; mener, at manglen på tillid til sikkerheden af transaktioner og betalinger udgør den vigtigste fare for e-handelens fremtid; opfordrer Kommissionen til at undersøge årsagerne og intensivere sin indsats for at skabe mekanismer, der kan styrke virksomheders og privates tillid til internationale elektroniske betalingssystemer, og til at skabe velegnede metoder til løsning af konflikter i forbindelse med ulovlig handelspraksis;

| 15. | understreger, at sikkerhed og troværdighed i forbindelse med onlinetransaktioner af kulturelle varer og tjenesteydelser er altafgørende; |
| --- | --- |

15.

understreger, at sikkerhed og troværdighed i forbindelse med onlinetransaktioner af kulturelle varer og tjenesteydelser er altafgørende;

| 16. | bemærker, at tillid ikke kun afhænger af enkel, pålidelig og sikker anvendelse af internettet, men bl.a. også af kvaliteten af varer og tjenesteydelser samt tilgængeligheden af passende midler; |
| --- | --- |

16.

bemærker, at tillid ikke kun afhænger af enkel, pålidelig og sikker anvendelse af internettet, men bl.a. også af kvaliteten af varer og tjenesteydelser samt tilgængeligheden af passende midler;

| 17. | understreger behovet for internationalt lovgivningsmæssigt samarbejde, hvis den internationale elektroniske handel skal vokse til sit fulde potentiale; mener, at en ny, moderne tilgang til problematiske områder af e-handel er nødvendig for at sikre, at forbrugerne får nytte af beskyttelse af deres privatliv og de lavere omkostninger og nye muligheder for handel, som skabes af internettet; |
| --- | --- |

17.

understreger behovet for internationalt lovgivningsmæssigt samarbejde, hvis den internationale elektroniske handel skal vokse til sit fulde potentiale; mener, at en ny, moderne tilgang til problematiske områder af e-handel er nødvendig for at sikre, at forbrugerne får nytte af beskyttelse af deres privatliv og de lavere omkostninger og nye muligheder for handel, som skabes af internettet;

| 18. | mener, at diskussionen om de nuværende og fremtidige udfordringer i den globale internethandel bør foregå inden for rammerne af et gensidigt støttende og struktureret samarbejde baseret på institutionaliserede regelsystemer blandt indbyrdes afhængige aktører og således give mulighed for en moderne og bredt favnende forvaltningsproces, der er åben for mange interessenter, som f.eks. Internet Governance Forum; bemærker, at de nuværende former for internetforvaltning er kendetegnet ved deres blandede karakter, som mangler funktionelle og lovgivningsmæssige hierarkiske styringsinstrumenter; |
| --- | --- |

18.

mener, at diskussionen om de nuværende og fremtidige udfordringer i den globale internethandel bør foregå inden for rammerne af et gensidigt støttende og struktureret samarbejde baseret på institutionaliserede regelsystemer blandt indbyrdes afhængige aktører og således give mulighed for en moderne og bredt favnende forvaltningsproces, der er åben for mange interessenter, som f.eks. Internet Governance Forum; bemærker, at de nuværende former for internetforvaltning er kendetegnet ved deres blandede karakter, som mangler funktionelle og lovgivningsmæssige hierarkiske styringsinstrumenter;

| 19. | beklager de manglende fremskridt under forhandlingerne i WTO om det vigtige spørgsmål om tarifering af såkaldte »digitale produkter«, den omstændighed, at Doha-udviklingsdagsordenen ikke giver mandat til specifikke forhandlinger om e-handel, og at der ingen fremskridt er sket vedrørende etableringen af et permanent WTO-moratorium for toldafgifter på elektroniske overførsler; bemærker, at der stadig er usikkerhed med hensyn til den korrekte toldværdiansættelse af digitale produkter, og at der stadig er mangel på enighed om, hvilke regler og forpligtelser (den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT), den almindelige overenskomst om handel med tjenesteydelser (GATS) eller aftalen om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder (TRIPS)) der bør gælde for digitalt leverede produkter; |
| --- | --- |

19.

beklager de manglende fremskridt under forhandlingerne i WTO om det vigtige spørgsmål om tarifering af såkaldte »digitale produkter«, den omstændighed, at Doha-udviklingsdagsordenen ikke giver mandat til specifikke forhandlinger om e-handel, og at der ingen fremskridt er sket vedrørende etableringen af et permanent WTO-moratorium for toldafgifter på elektroniske overførsler; bemærker, at der stadig er usikkerhed med hensyn til den korrekte toldværdiansættelse af digitale produkter, og at der stadig er mangel på enighed om, hvilke regler og forpligtelser (den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT), den almindelige overenskomst om handel med tjenesteydelser (GATS) eller aftalen om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder (TRIPS)) der bør gælde for digitalt leverede produkter;

| 20. | glæder sig over Kommissionens forslag til WTO om at ajourføre og udvide ovennævnte ministererklæring om ITA, der fastsætter en kort tidsramme for at give et yderligere løft til handel med disse produkter for at tiltrække flere deltagere og for at afskaffe ikke-toldmæssige barrierer og løse de voksende udfordringer inden for teknologisk udvikling og konvergens; beklager imidlertid ITA-parternes forskellige tolkninger af ITA og opfordrer Kommissionen til at gennemføre ånd og bogstav i den nuværende ITA fuldt ud og til at understøtte en moderne og realistisk tilgang til enhver fremtidig aftale i overensstemmelse med efterspørgslen efter flere informationsteknologiske produkter, der er fri for importtold; |
| --- | --- |

20.

glæder sig over Kommissionens forslag til WTO om at ajourføre og udvide ovennævnte ministererklæring om ITA, der fastsætter en kort tidsramme for at give et yderligere løft til handel med disse produkter for at tiltrække flere deltagere og for at afskaffe ikke-toldmæssige barrierer og løse de voksende udfordringer inden for teknologisk udvikling og konvergens; beklager imidlertid ITA-parternes forskellige tolkninger af ITA og opfordrer Kommissionen til at gennemføre ånd og bogstav i den nuværende ITA fuldt ud og til at understøtte en moderne og realistisk tilgang til enhver fremtidig aftale i overensstemmelse med efterspørgslen efter flere informationsteknologiske produkter, der er fri for importtold;

| 21. | glæder sig over de allerede opnåede fremskridt inden for rammerne af GATS, Verdensorganisationen for Intellektuel Ejendomsrets (WIPO) internettraktater, De Forenede Nationers Kommission for International Handelsrets (UNCITRAL) lovgivning, Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udviklings (OECD) omfattende arbejde samt den omfattende politiske ramme, der blev vedtaget på OECD-ministermødet i Seoul i 2008 og de globale topmøder om informationssamfundet i Genève i december 2003 og i Tunis i november 2005; |
| --- | --- |

21.

glæder sig over de allerede opnåede fremskridt inden for rammerne af GATS, Verdensorganisationen for Intellektuel Ejendomsrets (WIPO) internettraktater, De Forenede Nationers Kommission for International Handelsrets (UNCITRAL) lovgivning, Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udviklings (OECD) omfattende arbejde samt den omfattende politiske ramme, der blev vedtaget på OECD-ministermødet i Seoul i 2008 og de globale topmøder om informationssamfundet i Genève i december 2003 og i Tunis i november 2005;

| 22. | anerkender betydningen af FN's Organisation for Uddannelse, Videnskab og Kulturs (UNESCO) konvention om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed som et vigtigt instrument til at garantere, at undtagelsesbestemmelsen på det kulturelle område i forbindelse med internationale handelstransaktioner med varer og tjenesteydelser af kulturel og kreativ art bevares inden for WTO's internationale rammer; opfordrer Rådet og Kommissionen til hurtigt at gennemføre konventionen i EU's interne såvel som eksterne politikker; |
| --- | --- |

22.

anerkender betydningen af FN's Organisation for Uddannelse, Videnskab og Kulturs (UNESCO) konvention om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed som et vigtigt instrument til at garantere, at undtagelsesbestemmelsen på det kulturelle område i forbindelse med internationale handelstransaktioner med varer og tjenesteydelser af kulturel og kreativ art bevares inden for WTO's internationale rammer; opfordrer Rådet og Kommissionen til hurtigt at gennemføre konventionen i EU's interne såvel som eksterne politikker;

| 23. | understreger, at bilaterale og regionale frihandelsaftaler ikke er en fyldestgørende løsning for at opnå vidtgående adgang til markedet; opfordrer ikke desto mindre Den Europæiske Union til systematisk at omfatte udtrykkelige bestemmelser om e-handel med varer, tjenesteydelser, ubegrænsede informationsstrømme samt bred og åben brug af internettet til e-handel i sine bilaterale og regionale handelsaftaler, herunder at man afstår fra at indføre eller opretholde unødvendige hindringer for informationsstrømmene på tværs af grænserne, og at man anvender principper om ikke-diskriminerende og gennemsigtig regulering af internettransaktioner, der hæmmer samhandelen mindst mulig; støtter EU's bestræbelser på at etablere samarbejdsdialoger om reguleringsspørgsmål som led i sine bilaterale aftaler med handelspartnere i tredjelande; opfordrer EU-institutionerne og EU's medlemsstater til, når disse aftaler er indgået, at være parate til at bidrage til denne samarbejdsdialog; |
| --- | --- |

23.

understreger, at bilaterale og regionale frihandelsaftaler ikke er en fyldestgørende løsning for at opnå vidtgående adgang til markedet; opfordrer ikke desto mindre Den Europæiske Union til systematisk at omfatte udtrykkelige bestemmelser om e-handel med varer, tjenesteydelser, ubegrænsede informationsstrømme samt bred og åben brug af internettet til e-handel i sine bilaterale og regionale handelsaftaler, herunder at man afstår fra at indføre eller opretholde unødvendige hindringer for informationsstrømmene på tværs af grænserne, og at man anvender principper om ikke-diskriminerende og gennemsigtig regulering af internettransaktioner, der hæmmer samhandelen mindst mulig; støtter EU's bestræbelser på at etablere samarbejdsdialoger om reguleringsspørgsmål som led i sine bilaterale aftaler med handelspartnere i tredjelande; opfordrer EU-institutionerne og EU's medlemsstater til, når disse aftaler er indgået, at være parate til at bidrage til denne samarbejdsdialog;

| 24. | opfordrer Kommissionen til at tage anvendelsen af handelsinstrumenter op til revision for at harmonisere og åbne for udnyttelsen af frekvensressourcerne med henblik på at lette adgangen fra mobile enheder til internettjenester, der fremmer innovation, vækst og konkurrence; |
| --- | --- |

24.

opfordrer Kommissionen til at tage anvendelsen af handelsinstrumenter op til revision for at harmonisere og åbne for udnyttelsen af frekvensressourcerne med henblik på at lette adgangen fra mobile enheder til internettjenester, der fremmer innovation, vækst og konkurrence;

| 25. | understreger, at man bør fokusere på at levere onlinetjenester, herunder e-handel, der ikke er omfattet af unødvendige nationale godkendelsesprocedurer både i EU og i vores handelspartneres hjemlande, der kan føre til reelle hindringer for leveringen af sådanne tjenester; |
| --- | --- |

25.

understreger, at man bør fokusere på at levere onlinetjenester, herunder e-handel, der ikke er omfattet af unødvendige nationale godkendelsesprocedurer både i EU og i vores handelspartneres hjemlande, der kan føre til reelle hindringer for leveringen af sådanne tjenester;

| 26. | er af den opfattelse, at det i forbindelse med offentlige indkøb på internationalt plan, hvor nye teknologier muliggør e-handel på tværs af grænserne, er muligt at opnå en væsentlig stigning i indkøb på tværs af grænserne, ikke blot i Den Europæiske Union, men på verdensplan som følge af nye former for f.eks. kombinatoriske auktioner for konsortier af små og mellemstore virksomheder og onlinepublikation og -annoncering af licitationer, og at dette vil fremme e-handelen på tværs af grænserne; |
| --- | --- |

26.

er af den opfattelse, at det i forbindelse med offentlige indkøb på internationalt plan, hvor nye teknologier muliggør e-handel på tværs af grænserne, er muligt at opnå en væsentlig stigning i indkøb på tværs af grænserne, ikke blot i Den Europæiske Union, men på verdensplan som følge af nye former for f.eks. kombinatoriske auktioner for konsortier af små og mellemstore virksomheder og onlinepublikation og -annoncering af licitationer, og at dette vil fremme e-handelen på tværs af grænserne;

| 27. | minder om, at indgåelse af handelsaftalen vedrørende bekæmpelse af forfalskning (ACTA) skal skabe en balance mellem den effektive gennemførelse af intellektuelle ejendomsrettigheder og beskyttelsen af forbrugernes grundlæggende rettigheder og at bidrage til yderligere innovation, fremme af den frie informationsstrøm og brug af lovlige e-handels-tjenester; |
| --- | --- |

27.

minder om, at indgåelse af handelsaftalen vedrørende bekæmpelse af forfalskning (ACTA) skal skabe en balance mellem den effektive gennemførelse af intellektuelle ejendomsrettigheder og beskyttelsen af forbrugernes grundlæggende rettigheder og at bidrage til yderligere innovation, fremme af den frie informationsstrøm og brug af lovlige e-handels-tjenester;

| 28. | opfordrer Kommissionen til at føre informations- og uddannelseskampagner ved hjælp af traditionelle og internetbaserede redskaber med henblik på at øge forbrugernes bevidsthed om deres rettigheder, således at deres tillid til onlinehandel øges; |
| --- | --- |

28.

opfordrer Kommissionen til at føre informations- og uddannelseskampagner ved hjælp af traditionelle og internetbaserede redskaber med henblik på at øge forbrugernes bevidsthed om deres rettigheder, således at deres tillid til onlinehandel øges;

| 29. | beklager opsplitningen af EU's onlinemarked, hvilket er resultatet af bestemmelser, der tillader eller kræver geografisk opdeling af markedet, bestemmelser, der forhindrer eller vanskeliggør levering af varer eller tjenesteydelser online, kontraktuelle begrænsninger for distributører, juridisk usikkerhed, manglende forbrugertillid til sikkerheden af betalingssystemer, høje afgifter for internetadgang og begrænsninger for så vidt angår leveringsmulighederne; |
| --- | --- |

29.

beklager opsplitningen af EU's onlinemarked, hvilket er resultatet af bestemmelser, der tillader eller kræver geografisk opdeling af markedet, bestemmelser, der forhindrer eller vanskeliggør levering af varer eller tjenesteydelser online, kontraktuelle begrænsninger for distributører, juridisk usikkerhed, manglende forbrugertillid til sikkerheden af betalingssystemer, høje afgifter for internetadgang og begrænsninger for så vidt angår leveringsmulighederne;

| 30. | opfordrer Kommissionen til på sin hjemmeside at offentliggøre oplysninger om forbrugerrettigheder, der vedrører håndteringen af international handel over internettet med særlig fokus på kontraktmæssige problemstillinger, beskyttelse af forbrugere mod urimelig handelspraksis, beskyttelse af personoplysninger og copyright. |
| --- | --- |

30.

opfordrer Kommissionen til på sin hjemmeside at offentliggøre oplysninger om forbrugerrettigheder, der vedrører håndteringen af international handel over internettet med særlig fokus på kontraktmæssige problemstillinger, beskyttelse af forbrugere mod urimelig handelspraksis, beskyttelse af personoplysninger og copyright.

| 31. | mener, at de lovgivningsmæssige mangler i EU's onlinemarked er en hindring for udviklingen af et stabilt og stærkt europæisk industrielt og kommercielt onlinemiljø, hvilket har ført til de europæiske forbrugeres utilfredsstillende deltagelsesniveau i handelstransaktioner, både inden for EU og internationalt, samtidig med at kreativitet og innovation inden for kommerciel aktivitet hindres; beklager, at antallet af EU-baserede selskaber, der udelukkende leverer onlinetjenester, er ekstremt lavt; |
| --- | --- |

31.

mener, at de lovgivningsmæssige mangler i EU's onlinemarked er en hindring for udviklingen af et stabilt og stærkt europæisk industrielt og kommercielt onlinemiljø, hvilket har ført til de europæiske forbrugeres utilfredsstillende deltagelsesniveau i handelstransaktioner, både inden for EU og internationalt, samtidig med at kreativitet og innovation inden for kommerciel aktivitet hindres; beklager, at antallet af EU-baserede selskaber, der udelukkende leverer onlinetjenester, er ekstremt lavt;

| 32. | noterer sig forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om forbrugerrettigheder (KOM(2008)0614), som forhåbentlig vil medføre større retssikkerhed, gennemsigtighed og beskyttelse af det stigende antal forbrugere, som foretager indkøb på internettet, navnlig med hensyn til levering, risikoovergang, kontraktmæssighed og handelsgarantier; |
| --- | --- |

32.

noterer sig forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om forbrugerrettigheder (KOM(2008)0614), som forhåbentlig vil medføre større retssikkerhed, gennemsigtighed og beskyttelse af det stigende antal forbrugere, som foretager indkøb på internettet, navnlig med hensyn til levering, risikoovergang, kontraktmæssighed og handelsgarantier;

| 33. | minder om, at tillid, særligt for forbrugere og SMV'er, er afgørende med henblik på fuld udnyttelse af de muligheder, som internethandel tilbyder, hvilket understreges i ovennævnte beslutning af 21. juni 2007; |
| --- | --- |

33.

minder om, at tillid, særligt for forbrugere og SMV'er, er afgørende med henblik på fuld udnyttelse af de muligheder, som internethandel tilbyder, hvilket understreges i ovennævnte beslutning af 21. juni 2007;

| 34. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at benytte enhver mulighed til at bidrage til at styrke tilliden gennem handling i de relevante internationale fora, f.eks. i WTO, og til at indføre globale standarder og normer, som tager højde for bedste praksis i Europa; |
| --- | --- |

34.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at benytte enhver mulighed til at bidrage til at styrke tilliden gennem handling i de relevante internationale fora, f.eks. i WTO, og til at indføre globale standarder og normer, som tager højde for bedste praksis i Europa;

| 35. | opfordrer Kommissionen til at forbedre internettjenesternes juridiske interoperabilitet gennem udvikling af standardlicenser og andre juridiske løsninger, der kan anvendes i jurisdiktioner, hvor privatretten ikke er harmoniseret, navnlig til frivillig patentgodtgørelse i forbindelse med internationale onlinestandarder, og til at udbrede eksisterende europæiske løsninger for juridisk interoperabilitet med henblik på at nedbringe onlineleverandørernes transaktionsomkostninger og juridiske usikkerhed; |
| --- | --- |

35.

opfordrer Kommissionen til at forbedre internettjenesternes juridiske interoperabilitet gennem udvikling af standardlicenser og andre juridiske løsninger, der kan anvendes i jurisdiktioner, hvor privatretten ikke er harmoniseret, navnlig til frivillig patentgodtgørelse i forbindelse med internationale onlinestandarder, og til at udbrede eksisterende europæiske løsninger for juridisk interoperabilitet med henblik på at nedbringe onlineleverandørernes transaktionsomkostninger og juridiske usikkerhed;

| 36. | opfordrer Kommissionen til, om nødvendigt i samarbejde med OECD, at udarbejde en detaljeret undersøgelse, der omfatter statistikker om international e-handel; |
| --- | --- |

36.

opfordrer Kommissionen til, om nødvendigt i samarbejde med OECD, at udarbejde en detaljeret undersøgelse, der omfatter statistikker om international e-handel;

| 37. | opfordrer Kommissionen til at udvikle en omfattende strategi til at fjerne de hindringer for brugen af e-handel, som stadig påvirker SMV'erne (adgang til ikt, udgifter til udvikling og vedligeholdelse af e-handelssystemer, manglende tillid, mangel på information, juridisk usikkerhed om transnationale tvister osv.), og politiske anbefalinger, herunder incitamenter til SMV'er for at øge deres deltagelse i onlinehandel med varer og tjenester; tilskynder i denne forbindelse til, at der udarbejdes en database, der skal levere informationsstøtte og ledelsesvejledning til nye og uerfarne deltagere i onlinehandel, og at der gennemføres en komparativ økonomisk analyse af SMV'ernes fordele ved e-handel og onlineannoncering samt casestudier af succeshistorier om EU-baserede SMV'er, der handler online; |
| --- | --- |

37.

opfordrer Kommissionen til at udvikle en omfattende strategi til at fjerne de hindringer for brugen af e-handel, som stadig påvirker SMV'erne (adgang til ikt, udgifter til udvikling og vedligeholdelse af e-handelssystemer, manglende tillid, mangel på information, juridisk usikkerhed om transnationale tvister osv.), og politiske anbefalinger, herunder incitamenter til SMV'er for at øge deres deltagelse i onlinehandel med varer og tjenester; tilskynder i denne forbindelse til, at der udarbejdes en database, der skal levere informationsstøtte og ledelsesvejledning til nye og uerfarne deltagere i onlinehandel, og at der gennemføres en komparativ økonomisk analyse af SMV'ernes fordele ved e-handel og onlineannoncering samt casestudier af succeshistorier om EU-baserede SMV'er, der handler online;

| 38. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tilskynde SMV'er til at »gå online« og oprette platforme til udveksling af oplysninger og bedste praksis; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme offentlige indkøb ved anvendelse af elektroniske medier og i den forbindelse være yderst opmærksomme på at sikre e-tilgængelighed; |
| --- | --- |

38.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tilskynde SMV'er til at »gå online« og oprette platforme til udveksling af oplysninger og bedste praksis; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme offentlige indkøb ved anvendelse af elektroniske medier og i den forbindelse være yderst opmærksomme på at sikre e-tilgængelighed;

| 39. | glæder sig over Kommissionens initiativ til at indlede en offentlig dialog i form af sit oplæg med titlen »Opportunities in Online Goods and Services« og ved at etablere en gruppe af rådgivere til at samarbejde i forbindelse med udarbejdelsen af en rapport om de relevante spørgsmål; |
| --- | --- |

39.

glæder sig over Kommissionens initiativ til at indlede en offentlig dialog i form af sit oplæg med titlen »Opportunities in Online Goods and Services« og ved at etablere en gruppe af rådgivere til at samarbejde i forbindelse med udarbejdelsen af en rapport om de relevante spørgsmål;

| 40. | pointerer, at internettet har medført en ny tilgang til produktionen, forbruget og udbredelsen af kulturelle varer og tjenesteydelser, der kan bidrage til en tværkulturel forståelse på baggrund af fri og lige adgang til nye ikt'er og respekt for kulturel og sproglig mangfoldighed; |
| --- | --- |

40.

pointerer, at internettet har medført en ny tilgang til produktionen, forbruget og udbredelsen af kulturelle varer og tjenesteydelser, der kan bidrage til en tværkulturel forståelse på baggrund af fri og lige adgang til nye ikt'er og respekt for kulturel og sproglig mangfoldighed;

| 41. | understreger, at kulturelle og kunstneriske varer og tjenesteydelser har en økonomisk såvel som en kulturel værdi, og at det er vigtigt at bevare denne opfattelse i internationale handelsforhandlinger og -aftaler samt gennem globale netværk ved at gennemføre UNESCO-konventionen på en juridisk bindende måde; |
| --- | --- |

41.

understreger, at kulturelle og kunstneriske varer og tjenesteydelser har en økonomisk såvel som en kulturel værdi, og at det er vigtigt at bevare denne opfattelse i internationale handelsforhandlinger og -aftaler samt gennem globale netværk ved at gennemføre UNESCO-konventionen på en juridisk bindende måde;

| 42. | opfordrer indtrængende Rådet og Kommissionen til at sikre, at de europæiske kulturelle industrier udnytter de nye muligheder, som onlinehandlen har skabt, fuldt ud, navnlig inden for den audiovisuelle, musik- og forlagssektoren, mens der samtidig tilbydes effektiv beskyttelse mod ulovlig handel og piratkopiering, og uden at dette påvirker Fællesskabets politik om at afholde sig fra at give tilbud eller acceptere liberaliseringsanmodninger inden for den audiovisuelle og kultursektoren, hvilket klart fremgår af forhandlingsmandatet; |
| --- | --- |

42.

opfordrer indtrængende Rådet og Kommissionen til at sikre, at de europæiske kulturelle industrier udnytter de nye muligheder, som onlinehandlen har skabt, fuldt ud, navnlig inden for den audiovisuelle, musik- og forlagssektoren, mens der samtidig tilbydes effektiv beskyttelse mod ulovlig handel og piratkopiering, og uden at dette påvirker Fællesskabets politik om at afholde sig fra at give tilbud eller acceptere liberaliseringsanmodninger inden for den audiovisuelle og kultursektoren, hvilket klart fremgår af forhandlingsmandatet;

| 43. | mener, at internettet er ved at blive det mest effektive medie til at skabe ligevægt i handelsbalancen mellem nord og syd; mener, at internettet åbner nye kommercielle kanaler, der forbinder de mindst udviklede lande og andre udviklingslande med avancerede og centrale kommercielle systemer, hvilket øger deres eksportstrømme uden om ulemperne ved traditionelle handelspraksis; |
| --- | --- |

43.

mener, at internettet er ved at blive det mest effektive medie til at skabe ligevægt i handelsbalancen mellem nord og syd; mener, at internettet åbner nye kommercielle kanaler, der forbinder de mindst udviklede lande og andre udviklingslande med avancerede og centrale kommercielle systemer, hvilket øger deres eksportstrømme uden om ulemperne ved traditionelle handelspraksis;

| 44. | mener, at deltagelse af de mindst udviklede lande og andre udviklingslande i den internationale handel via internettet bør støttes gennem øgede investeringer, primært i grundlæggende infrastruktur såsom telekommunikationsnetværk og adgangsudstyr; understreger behovet for lave omkostninger og bedre kvalitet i leveringen af internettjenester; anerkender, at liberaliseringen af telekommunikationssektoren har ført til øgede investeringer i infrastruktur, bedre service og innovation; |
| --- | --- |

44.

mener, at deltagelse af de mindst udviklede lande og andre udviklingslande i den internationale handel via internettet bør støttes gennem øgede investeringer, primært i grundlæggende infrastruktur såsom telekommunikationsnetværk og adgangsudstyr; understreger behovet for lave omkostninger og bedre kvalitet i leveringen af internettjenester; anerkender, at liberaliseringen af telekommunikationssektoren har ført til øgede investeringer i infrastruktur, bedre service og innovation;

| 45. | anerkender, at brugerne i mange lande opretter adgang til internettet via mobile enheder; |
| --- | --- |

45.

anerkender, at brugerne i mange lande opretter adgang til internettet via mobile enheder;

| 46. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

46.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EFT L 178 af 17.7.2000, s. 1.

(2)  EFT L 128 af 15.5.2002, s. 1.

(3)  EUT L 23 af 26.1.2008, s. 21.

(4)  Vedtagne tekster, P6_TA(2008)0449.

(5)  EFT L 201, 31.7.2002, s. 37.

(6)  EUT L 364, 9.12.2004, s. 1.

(7)  EFT C 167 af 1.6.1998, s. 203.

(8)  EUT C 146 E af 12.6.2008, s. 370.

---

| 18.3.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 67/120 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 67/120

---

Økonomiske partnerskabsaftaler

P6_TA(2009)0051

Europa-Parlamentets beslutning af 5. februar 2009 om de økonomiske partnerskabsaftalers (ØPA'ers) virkning på udviklingen (2008/2170(INI))

(2010/C 67 E/14)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til partnerskabsaftalen mellem på den ene side medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet og på den anden side Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til partnerskabsaftalen mellem på den ene side medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet og på den anden side Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000 (1),

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 980/2005 af 27. juni 2005 om anvendelse af et arrangement med generelle toldpræferencer (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 980/2005 af 27. juni 2005 om anvendelse af et arrangement med generelle toldpræferencer (2),

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1528/2007 af 20. december 2007 om anvendelse af de ordninger for varer med oprindelse i bestemte lande i gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS), der er fastlagt i aftaler om indgåelse af økonomiske partnerskabsaftaler eller i aftaler, som fører til indgåelse af økonomiske partnerskabsaftaler (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1528/2007 af 20. december 2007 om anvendelse af de ordninger for varer med oprindelse i bestemte lande i gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS), der er fastlagt i aftaler om indgåelse af økonomiske partnerskabsaftaler eller i aftaler, som fører til indgåelse af økonomiske partnerskabsaftaler (3),

| — | der henviser til konklusionerne fra samlingen i Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindelser) om de økonomiske partnerskabsaftaler den 10.-11. april 2006 og konklusionerne vedrørende Aid for Trade den 16. oktober 2006 samt konklusionerne fra Det Europæiske Råd den 15.-16. juni 2006, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra samlingen i Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindelser) om de økonomiske partnerskabsaftaler den 10.-11. april 2006 og konklusionerne vedrørende Aid for Trade den 16. oktober 2006 samt konklusionerne fra Det Europæiske Råd den 15.-16. juni 2006,

| — | der henviser til konklusionerne fra Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindelser) af 15. maj 2007 om økonomiske partnerskabsaftaler, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindelser) af 15. maj 2007 om økonomiske partnerskabsaftaler,

| — | der henviser til konklusionerne fra den 2870. samling i Rådet (eksterne forbindelser) den 26.-27. maj 2008 om økonomiske partnerskabsaftaler, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra den 2870. samling i Rådet (eksterne forbindelser) den 26.-27. maj 2008 om økonomiske partnerskabsaftaler,

| — | der henviser til den beslutning, som Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU vedtog i Addis Abeba den 13. juni 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til den beslutning, som Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU vedtog i Addis Abeba den 13. juni 2008,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 28. november 2006 med titlen »Meddelelse om ændring af forhandlingsdirektiverne vedrørende økonomiske partnerskabsaftaler med AVS-stater og -regioner« (KOM(2006)0673), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 28. november 2006 med titlen »Meddelelse om ændring af forhandlingsdirektiverne vedrørende økonomiske partnerskabsaftaler med AVS-stater og -regioner« (KOM(2006)0673),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 27. juni 2007 med titlen: »Fra Kairo til Lissabon – et strategisk partnerskab mellem EU og Afrika« (KOM(2007)0357), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 27. juni 2007 med titlen: »Fra Kairo til Lissabon – et strategisk partnerskab mellem EU og Afrika« (KOM(2007)0357),

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen af 23. oktober 2007 om Økonomiske partnerskabsaftaler (KOM(2007)0635), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen af 23. oktober 2007 om Økonomiske partnerskabsaftaler (KOM(2007)0635),

| — | der henviser til Den Almindelige Overenskomst om Told og Udenrigshandel (GATT), særlig artikel XXIV, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Almindelige Overenskomst om Told og Udenrigshandel (GATT), særlig artikel XXIV,

| — | der henviser til FN's årtusinderklæring af 8. september 2000, ifølge hvilken årtusindudviklingsmålene er de kriterier, som det internationale samfund i fællesskab har opstillet for udryddelse af fattigdom, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's årtusinderklæring af 8. september 2000, ifølge hvilken årtusindudviklingsmålene er de kriterier, som det internationale samfund i fællesskab har opstillet for udryddelse af fattigdom,

| — | der henviser til erklæringen fra den anden konference for afrikanske ministre for integration, der vedtoges i Kigali, Rwanda, den 26.-27. juli 2007, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra den anden konference for afrikanske ministre for integration, der vedtoges i Kigali, Rwanda, den 26.-27. juli 2007,

| — | der henviser til den rapport, som Christiane Tabira, medlem af Den Franske Nationalforsamling, forelagde den 16. juni 2008: »Les Accords de Partenariat Economique entre l'Union européenne et les pays ACP. Et si la Politique se mêlait enfin des affaires du monde?« (Partnerskabsaftalerne mellem Den Europæiske Union og AVS-landene. Bør politikken ikke snart beskæftige sig med de globale spørgsmål?), |
| --- | --- |

—

der henviser til den rapport, som Christiane Tabira, medlem af Den Franske Nationalforsamling, forelagde den 16. juni 2008: »Les Accords de Partenariat Economique entre l'Union européenne et les pays ACP. Et si la Politique se mêlait enfin des affaires du monde?« (Partnerskabsaftalerne mellem Den Europæiske Union og AVS-landene. Bør politikken ikke snart beskæftige sig med de globale spørgsmål?),

| — | der henviser til Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU's beslutning af 19. februar 2004 om de økonomiske partnerskabsaftaler (ØPA): vanskeligheder og perspektiver (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU's beslutning af 19. februar 2004 om de økonomiske partnerskabsaftaler (ØPA): vanskeligheder og perspektiver (4),

| — | der henviser til Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU's beslutning af 23. november 2006 om undersøgelse af forhandlingerne om økonomiske partnerskabsaftaler (ØPA'er) (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU's beslutning af 23. november 2006 om undersøgelse af forhandlingerne om økonomiske partnerskabsaftaler (ØPA'er) (5),

| — | der henviser til Kigali-erklæringen om udviklingsfremmende økonomiske partnerskabsaftaler (ØPA'er), vedtaget af Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU den 20. november 2007 (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kigali-erklæringen om udviklingsfremmende økonomiske partnerskabsaftaler (ØPA'er), vedtaget af Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU den 20. november 2007 (6),

| — | der henviser til den erklæring om de økonomiske partnerskabsaftaler, som statsoverhovederne fra AVS-landene vedtog i Accra den 3. oktober 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til den erklæring om de økonomiske partnerskabsaftaler, som statsoverhovederne fra AVS-landene vedtog i Accra den 3. oktober 2008,

| — | der henviser til sin beslutning af 26. september 2002 med henstillinger til Kommissionen vedrørende forhandling af økonomiske partnerskabsaftaler med AVS-regionerne og -staterne (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 26. september 2002 med henstillinger til Kommissionen vedrørende forhandling af økonomiske partnerskabsaftaler med AVS-regionerne og -staterne (7),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. november 2005 om en udviklingsstrategi for Afrika (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. november 2005 om en udviklingsstrategi for Afrika (8),

| — | der henviser til sin beslutning af 23. marts 2006 om de økonomiske partnerskabsaftalers (ØPA'ers) virkning på udviklingen (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 23. marts 2006 om de økonomiske partnerskabsaftalers (ØPA'ers) virkning på udviklingen (9),

| — | der henviser til sin beslutning af 28. september 2006 om mere, bedre og hurtigere EU-udviklingsbistand: 2006-bistandseffektivitetspakken (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 28. september 2006 om mere, bedre og hurtigere EU-udviklingsbistand: 2006-bistandseffektivitetspakken (10),

| — | der henviser til sin beslutning af 23. maj 2007 om økonomiske partnerskabsaftaler (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 23. maj 2007 om økonomiske partnerskabsaftaler (11),

| — | der henviser til sin beslutning af 23. maj 2007 om EU's handelsrelaterede bistand (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 23. maj 2007 om EU's handelsrelaterede bistand (12),

| — | der henviser til sin beslutning af 20. juni 2007 om millenniumudviklingsmålene – midtvejsstatus (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. juni 2007 om millenniumudviklingsmålene – midtvejsstatus (13),

| — | der henviser til sin beslutning af 29. november 2007 om fremme af landbruget i Afrika - Forslag til et samarbejde om udvikling af landbrug og fødevaresikkerhed i Afrika (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 29. november 2007 om fremme af landbruget i Afrika - Forslag til et samarbejde om udvikling af landbrug og fødevaresikkerhed i Afrika (14),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. december 2007 om økonomiske partnerskabsaftaler (15), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. december 2007 om økonomiske partnerskabsaftaler (15),

| — | der henviser til sin beslutning af 22. maj 2008 om opfølgningen på Pariserklæringen fra 2005 om bistandseffektivisering (16), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 22. maj 2008 om opfølgningen på Pariserklæringen fra 2005 om bistandseffektivisering (16),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 45, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

| — | der henviser til betænkning fra Udviklingsudvalget (A6-0513/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udviklingsudvalget (A6-0513/2008),

| A. | der henviser til Cotonou-aftalens artikel 36, stk. 1, ifølge hvilken Den Europæiske Union og AVS-staterne vedtager »WTO-forenelige handelsordninger, som indebærer gradvis fjernelse af handelshindringer mellem dem og (forbedrer) samarbejdet på alle områder, der er relevante for handelen«, |
| --- | --- |

A.

der henviser til Cotonou-aftalens artikel 36, stk. 1, ifølge hvilken Den Europæiske Union og AVS-staterne vedtager »WTO-forenelige handelsordninger, som indebærer gradvis fjernelse af handelshindringer mellem dem og (forbedrer) samarbejdet på alle områder, der er relevante for handelen«,

| B. | der henviser til, at Rådet den 12. juni 2002 vedtog forhandlingsdirektiverne for de økonomiske partnerskabsaftaler med AVS-landene, og at forhandlingerne indledtes samme år med gruppen af AVS-stater om emner af generel interesse, efterfulgt af særskilte forhandlinger med seks ØPA-regioner (Caribien, Vestafrika, Centralafrika, Øst- og Sydafrika, SADC minus og Stillehavsområdet), |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Rådet den 12. juni 2002 vedtog forhandlingsdirektiverne for de økonomiske partnerskabsaftaler med AVS-landene, og at forhandlingerne indledtes samme år med gruppen af AVS-stater om emner af generel interesse, efterfulgt af særskilte forhandlinger med seks ØPA-regioner (Caribien, Vestafrika, Centralafrika, Øst- og Sydafrika, SADC minus og Stillehavsområdet),

| C. | der henviser til, at 15 medlemsstater af Det Caribiske Forum for lande i Afrika, Vestindien og Stillehavet (CARIFORUM) paraferede en økonomisk partnerskabsaftale med EU og dets medlemsstater den 16. december 2007, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at 15 medlemsstater af Det Caribiske Forum for lande i Afrika, Vestindien og Stillehavet (CARIFORUM) paraferede en økonomisk partnerskabsaftale med EU og dets medlemsstater den 16. december 2007,

| D. | der henviser til artikel 231 i den økonomiske partnerskabsaftale, der er indgået med CARIFORUM, ifølge hvilken der nedsættes et parlamentarisk CARIFORUM-EF-udvalg, |
| --- | --- |

D.

der henviser til artikel 231 i den økonomiske partnerskabsaftale, der er indgået med CARIFORUM, ifølge hvilken der nedsættes et parlamentarisk CARIFORUM-EF-udvalg,

| E. | der henviser til, at 18 afrikanske lande, heraf 8 af de mindst udviklede lande (LDC-lande), i november og december 2007 paraferede foreløbige økonomiske partnerskabsaftaler, mens 29 andre afrikanske AVS-lande, hvoraf 3 var LDC-lande'er, ikke paraferede nogen økonomisk partnerskabsaftale, og til, at Sydafrika allerede har undertegnet aftalen om handel, udvikling og samarbejde (TDCA), der er en WTO-forenelig handelsordning, med EU, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at 18 afrikanske lande, heraf 8 af de mindst udviklede lande (LDC-lande), i november og december 2007 paraferede foreløbige økonomiske partnerskabsaftaler, mens 29 andre afrikanske AVS-lande, hvoraf 3 var LDC-lande'er, ikke paraferede nogen økonomisk partnerskabsaftale, og til, at Sydafrika allerede har undertegnet aftalen om handel, udvikling og samarbejde (TDCA), der er en WTO-forenelig handelsordning, med EU,

| F. | der henviser til, at Papua Ny Guinea og Fijiøerne, to AVS-lande, der ikke er LDC-lande, den 23. november 2007 paraferede en midlertidig økonomisk partnerskabsaftale mens de øvrige AVS-lande i Stillehavet (6 LDC-lande og 7 ikke-LDC-lande) ikke paraferede en økonomisk partnerskabsaftale, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Papua Ny Guinea og Fijiøerne, to AVS-lande, der ikke er LDC-lande, den 23. november 2007 paraferede en midlertidig økonomisk partnerskabsaftale mens de øvrige AVS-lande i Stillehavet (6 LDC-lande og 7 ikke-LDC-lande) ikke paraferede en økonomisk partnerskabsaftale,

| G. | der henviser til, at ingen af de aftaler, der blev paraferet i 2007, endnu er blevet undertegnet, men at de alle efter planen skal undertegnes inden udgangen af 2008, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at ingen af de aftaler, der blev paraferet i 2007, endnu er blevet undertegnet, men at de alle efter planen skal undertegnes inden udgangen af 2008,

| H. | der henviser til, at EU siden den 1. januar 2008 har anvendt importordningen for varer med oprindelse i de AVS-stater, der paraferede økonomiske partnerskabsaftaler eller foreløbige sådanne aftaler som fastsat i aftalerne (17), |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at EU siden den 1. januar 2008 har anvendt importordningen for varer med oprindelse i de AVS-stater, der paraferede økonomiske partnerskabsaftaler eller foreløbige sådanne aftaler som fastsat i aftalerne (17),

| I. | der henviser til, at Afrika og Stillehavsområdet fortsat forhandler med Kommissionen om indgåelse af fuldstændige økonomiske partnerskabsaftaler, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Afrika og Stillehavsområdet fortsat forhandler med Kommissionen om indgåelse af fuldstændige økonomiske partnerskabsaftaler,

| J. | der henviser til, at det ved adskillige lejligheder af alle parter, bl.a. i Europa-Parlamentets beslutninger, men også i tekster fra Rådet og Kommissionen, er blevet bekræftet, at de økonomiske partnerskabsaftaler skal være udviklingsinstrumenter med henblik på at fremme bæredygtig udvikling, regional integration og fattigdomsbekæmpelse i AVS-staterne, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at det ved adskillige lejligheder af alle parter, bl.a. i Europa-Parlamentets beslutninger, men også i tekster fra Rådet og Kommissionen, er blevet bekræftet, at de økonomiske partnerskabsaftaler skal være udviklingsinstrumenter med henblik på at fremme bæredygtig udvikling, regional integration og fattigdomsbekæmpelse i AVS-staterne,

| K. | der henviser til, at tilpasningsomkostningerne som følge af de økonomiske partnerskabsaftaler vil få betydelige virkninger for udviklingen i AVS-landene, der, selv om de er vanskelige at forudse, vil være direkte i form af bortfaldet af toldindtægter og omkostningerne ved lovgivningsreformen og håndhævelsen af lovgivningen med henblik på overholdelse af de omfattende bestemmelser i den økonomiske partnerskabsaftale, og indirekte som følge af de udgifter, der vil være nødvendige til tilpasning eller social støtte inden for beskæftigelse, forbedring af kvalifikationer, produktion, en mere alsidig eksport og reformer af den offentlige økonomiske forvaltning, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at tilpasningsomkostningerne som følge af de økonomiske partnerskabsaftaler vil få betydelige virkninger for udviklingen i AVS-landene, der, selv om de er vanskelige at forudse, vil være direkte i form af bortfaldet af toldindtægter og omkostningerne ved lovgivningsreformen og håndhævelsen af lovgivningen med henblik på overholdelse af de omfattende bestemmelser i den økonomiske partnerskabsaftale, og indirekte som følge af de udgifter, der vil være nødvendige til tilpasning eller social støtte inden for beskæftigelse, forbedring af kvalifikationer, produktion, en mere alsidig eksport og reformer af den offentlige økonomiske forvaltning,

| L. | der henviser til, at 21 AVS-lande har afsat specifikke midler til ledsageforanstaltninger i forbindelse med de økonomiske partnerskabsaftaler i deres nationale vejledende programmer som led i den 10. Europæiske Udviklingsfond, og til at nogle af disse lande endnu ikke har undertegnet en økonomisk partnerskabsaftale, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at 21 AVS-lande har afsat specifikke midler til ledsageforanstaltninger i forbindelse med de økonomiske partnerskabsaftaler i deres nationale vejledende programmer som led i den 10. Europæiske Udviklingsfond, og til at nogle af disse lande endnu ikke har undertegnet en økonomisk partnerskabsaftale,

| M. | der henviser til, at de beløb, der i de nationale vejledende nationale programmer specifikt er afsat til foranstaltninger i forbindelse med de økonomiske partnerskabsprogrammer, kun udgør 0,9 % af de samlede beløb i de vejledende nationale programmer (A-midler); der henviser til, at der endvidere er adgang til omfattende indirekte støtteforanstaltninger i forbindelse med de økonomiske partnerskabsaftaler, f.eks. regional integration og infrastruktur samt Aid for Trade (bistand for handel), |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at de beløb, der i de nationale vejledende nationale programmer specifikt er afsat til foranstaltninger i forbindelse med de økonomiske partnerskabsprogrammer, kun udgør 0,9 % af de samlede beløb i de vejledende nationale programmer (A-midler); der henviser til, at der endvidere er adgang til omfattende indirekte støtteforanstaltninger i forbindelse med de økonomiske partnerskabsaftaler, f.eks. regional integration og infrastruktur samt Aid for Trade (bistand for handel),

| N. | der henviser til, at de økonomiske partnerskabsaftalers indvirkning på handelen vil afhænge af deres konsekvenser for






  — | faldet i nettotoldindtægterne og dets indvirkning på AVS-staternes budgetter |
| --- | --- | --- |

N.

der henviser til, at de økonomiske partnerskabsaftalers indvirkning på handelen vil afhænge af deres konsekvenser for

—

faldet i nettotoldindtægterne og dets indvirkning på AVS-staternes budgetter

| — | forbedringen af forsyningen af AVS-landenes økonomier og forsyningen af forbrugerne med importerede varer fra EU |
| --- | --- |

—

forbedringen af forsyningen af AVS-landenes økonomier og forsyningen af forbrugerne med importerede varer fra EU

| — | øget udførsel til EU fra AVS-landene gennem forbedrede oprindelsesbetegnelser, hvad der vil resultere i økonomisk vækst, højere beskæftigelse og større statslige indtægter, som kan anvendes til finansiering og sociale foranstaltninger |
| --- | --- |

—

øget udførsel til EU fra AVS-landene gennem forbedrede oprindelsesbetegnelser, hvad der vil resultere i økonomisk vækst, højere beskæftigelse og større statslige indtægter, som kan anvendes til finansiering og sociale foranstaltninger

| — | den regionale integration i de AVS-områder, der har kapacitet til at forbedre rammerne for den økonomiske udvikling, og som derfor kan bidrage til den økonomiske vækst |
| --- | --- |

—

den regionale integration i de AVS-områder, der har kapacitet til at forbedre rammerne for den økonomiske udvikling, og som derfor kan bidrage til den økonomiske vækst

| — | en positiv udnyttelse af finansieringen af Aid for Trade i forbindelse med de økonomiske partnerskabsaftaler |
| --- | --- |

—

en positiv udnyttelse af finansieringen af Aid for Trade i forbindelse med de økonomiske partnerskabsaftaler

| — | gennemførelsen af reformer i AVS-landene, især med hensyn til den offentlige finansforvaltning, opkrævning af told og indførelse af et nyt system for opkrævning af skatter og afgifter, |
| --- | --- |

—

gennemførelsen af reformer i AVS-landene, især med hensyn til den offentlige finansforvaltning, opkrævning af told og indførelse af et nyt system for opkrævning af skatter og afgifter,

| O. | der henviser til, at det er helt nødvendigt at fremme og støtte handelen internt i og mellem AVS-områder og mellem AVS-lande og andre udviklingslande (syd-syd), som vil få betydelige positive konsekvenser for AVS-landenes udvikling og mindske deres afhængighed, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at det er helt nødvendigt at fremme og støtte handelen internt i og mellem AVS-områder og mellem AVS-lande og andre udviklingslande (syd-syd), som vil få betydelige positive konsekvenser for AVS-landenes udvikling og mindske deres afhængighed,

| P. | der henviser til, at det i de nævnte konklusioner af 26.-27. maj 2008 fra Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindelser) blev understreget, at der er behov for en fleksibel tilgang og for samtidig at sikre passende fremskridt, ligesom Kommissionen blev opfordret til at anvende enhver form for WTO-forenelig fleksibilitet og symmetri for at kunne tage hensyn til de forskellige udviklingsbehov- og niveauer i AVS-landene og -regionerne, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at det i de nævnte konklusioner af 26.-27. maj 2008 fra Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindelser) blev understreget, at der er behov for en fleksibel tilgang og for samtidig at sikre passende fremskridt, ligesom Kommissionen blev opfordret til at anvende enhver form for WTO-forenelig fleksibilitet og symmetri for at kunne tage hensyn til de forskellige udviklingsbehov- og niveauer i AVS-landene og -regionerne,

| Q. | der henviser til, at befolkningen i AVS-landene er hårdest ramt af den globale finanskrise og fødevarekrisen, som truer med at tilintetgøre de beskedne resultater, der er opnået med opfyldelsen af årtusindudviklingsmålene, |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at befolkningen i AVS-landene er hårdest ramt af den globale finanskrise og fødevarekrisen, som truer med at tilintetgøre de beskedne resultater, der er opnået med opfyldelsen af årtusindudviklingsmålene,

| 1. | opfordrer indtrængende Rådet, Kommissionen og regeringerne i EU-medlemsstaterne og AVS-landene til at gøre deres yderste for at genskabe en atmosfære præget af tillid og en konstruktiv dialog, for så vidt som dette er blevet forringet under forhandlingerne, og til at anerkende AVS-landene som ligeværdige parter under forhandlingerne og i gennemførelsesperioden; |
| --- | --- |

1.

opfordrer indtrængende Rådet, Kommissionen og regeringerne i EU-medlemsstaterne og AVS-landene til at gøre deres yderste for at genskabe en atmosfære præget af tillid og en konstruktiv dialog, for så vidt som dette er blevet forringet under forhandlingerne, og til at anerkende AVS-landene som ligeværdige parter under forhandlingerne og i gennemførelsesperioden;

| 2. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til også under den nuværende globale finanskrise at overholde deres tilsagn om at forhøje deres statslige udviklingsbistand (ODA), som kan føre til en forøgelse af Aid for Trade, og at indføre ledsageforanstaltninger i form af regionale Aid for Trade-pakker med henblik på gennemførelse af de økonomiske partnerskabsaftaler for at bidrage til, at disse får en positiv indvirkning på økonomien; betoner, at undertegnelse af en økonomisk partnerskabsaftale ikke er en betingelse for at modtage Aid for Trade-midler; |
| --- | --- |

2.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til også under den nuværende globale finanskrise at overholde deres tilsagn om at forhøje deres statslige udviklingsbistand (ODA), som kan føre til en forøgelse af Aid for Trade, og at indføre ledsageforanstaltninger i form af regionale Aid for Trade-pakker med henblik på gennemførelse af de økonomiske partnerskabsaftaler for at bidrage til, at disse får en positiv indvirkning på økonomien; betoner, at undertegnelse af en økonomisk partnerskabsaftale ikke er en betingelse for at modtage Aid for Trade-midler;

| 3. | betoner, at de økonomiske partnerskabsaftaler er et udviklingsinstrument, som både bør afspejle de nationale og regionale interesser og imødekomme AVS-landenes interesser og behov for at bekæmpe fattigdommen, opfylde årtusindudviklingsmålene og overholde de grundlæggende menneskerettigheder såsom retten til mad eller retten til adgang til grundlæggende offentlige tjenester; |
| --- | --- |

3.

betoner, at de økonomiske partnerskabsaftaler er et udviklingsinstrument, som både bør afspejle de nationale og regionale interesser og imødekomme AVS-landenes interesser og behov for at bekæmpe fattigdommen, opfylde årtusindudviklingsmålene og overholde de grundlæggende menneskerettigheder såsom retten til mad eller retten til adgang til grundlæggende offentlige tjenester;

| 4. | minder Rådet og Kommissionen om, at hverken indgåelse eller manglende indgåelse af en økonomisk partnerskabsaftale må føre til en situation, hvor et AVS-land kommer til at befinde sig i en mindre gunstig situation, end det var tilfældet i medfør af handelsbestemmelserne i Cotonou-aftalen; |
| --- | --- |

4.

minder Rådet og Kommissionen om, at hverken indgåelse eller manglende indgåelse af en økonomisk partnerskabsaftale må føre til en situation, hvor et AVS-land kommer til at befinde sig i en mindre gunstig situation, end det var tilfældet i medfør af handelsbestemmelserne i Cotonou-aftalen;

| 5. | henstiller på det kraftigste til Kommissionen og AVS-landene at udnytte de midler, der er til rådighed for Aid for Trade, på den bedst mulige måde for at støtte reformprocessen på de områder, der er af afgørende betydning for den økonomiske udvikling, at forbedre infrastrukturerne, når det er nødvendigt, idet potentialet i de økonomiske partnerskabsaftaler kun kan udnyttes fuldt ud, såfremt der gennemføres effektive ledsageforanstaltninger i AVS-landene, at kompensere for nettotabet af toldindtægter og at tilskynde til skattereformer, så de offentlige investeringer på det sociale område ikke begrænses, at investere i produktionskæden for at gøre produktionen til eksport mere alsidig, i højere grad at fremstille eksportvarer, der rummer en betydelig merværdi, og at investere i erhvervsuddannelse og støtte til mindre producenter og eksportører, for at de kan opfylde EU's kriterier vedrørende sundhed og plantesundhed; |
| --- | --- |

5.

henstiller på det kraftigste til Kommissionen og AVS-landene at udnytte de midler, der er til rådighed for Aid for Trade, på den bedst mulige måde for at støtte reformprocessen på de områder, der er af afgørende betydning for den økonomiske udvikling, at forbedre infrastrukturerne, når det er nødvendigt, idet potentialet i de økonomiske partnerskabsaftaler kun kan udnyttes fuldt ud, såfremt der gennemføres effektive ledsageforanstaltninger i AVS-landene, at kompensere for nettotabet af toldindtægter og at tilskynde til skattereformer, så de offentlige investeringer på det sociale område ikke begrænses, at investere i produktionskæden for at gøre produktionen til eksport mere alsidig, i højere grad at fremstille eksportvarer, der rummer en betydelig merværdi, og at investere i erhvervsuddannelse og støtte til mindre producenter og eksportører, for at de kan opfylde EU's kriterier vedrørende sundhed og plantesundhed;

| 6. | betoner, at de økonomiske partnerskabsaftaler, som indgås med individuelle AVS-lande eller med en gruppe af lande, der ikke omfatter samtlige lande i en region, risikerer at undergrave den regionale integration; opfordrer Kommissionen til at ændre sin tilgang ved at tage hensyn til denne risiko og sikre, at indgåelsen af økonomiske partnerskabsaftaler ikke skader den regionale integration; |
| --- | --- |

6.

betoner, at de økonomiske partnerskabsaftaler, som indgås med individuelle AVS-lande eller med en gruppe af lande, der ikke omfatter samtlige lande i en region, risikerer at undergrave den regionale integration; opfordrer Kommissionen til at ændre sin tilgang ved at tage hensyn til denne risiko og sikre, at indgåelsen af økonomiske partnerskabsaftaler ikke skader den regionale integration;

| 7. | understreger, at forhøjelserne af den statslige udviklingsbistand, som medlemsstaterne har givet tilsagn om, i første række bør tjene til at øge indsatsen for at nå årtusindudviklingsmålene i de AVS-lande, der er hårdest ramt af følgerne af den globale finanskrise og fødevarekrise, der har skabt og fortsat skaber usikkerhed om de resultater, der er opnået på dette område; |
| --- | --- |

7.

understreger, at forhøjelserne af den statslige udviklingsbistand, som medlemsstaterne har givet tilsagn om, i første række bør tjene til at øge indsatsen for at nå årtusindudviklingsmålene i de AVS-lande, der er hårdest ramt af følgerne af den globale finanskrise og fødevarekrise, der har skabt og fortsat skaber usikkerhed om de resultater, der er opnået på dette område;

| 8. | understreger desuden, at alle aftalerne bør respektere asymmetrien til fordel for AVS-landene, når det gælder det udvalg af varer, der er omfattet af overgangsordningerne, ligesom de økonomiske partnerskabsaftaler skal indeholde konkrete garantier for beskyttelse af de sektorer, AVS-landene har udpeget som følsomme; |
| --- | --- |

8.

understreger desuden, at alle aftalerne bør respektere asymmetrien til fordel for AVS-landene, når det gælder det udvalg af varer, der er omfattet af overgangsordningerne, ligesom de økonomiske partnerskabsaftaler skal indeholde konkrete garantier for beskyttelse af de sektorer, AVS-landene har udpeget som følsomme;

| 9. | betoner, at der ved støtteforanstaltninger i forbindelse med de økonomiske partnerskabsaftaler skal tages hensyn til den betydning, som den regionale integration og de økonomiske forbindelser med andre udviklingslande har for AVS-landenes udvikling; |
| --- | --- |

9.

betoner, at der ved støtteforanstaltninger i forbindelse med de økonomiske partnerskabsaftaler skal tages hensyn til den betydning, som den regionale integration og de økonomiske forbindelser med andre udviklingslande har for AVS-landenes udvikling;

| 10. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at give AVS-landenes forhandlere tilstrækkelig tid til at evaluere aftalen og at stille forslag, inden den pågældende aftale vedtages, under hensyntagen til WTO's tidsplaner; |
| --- | --- |

10.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at give AVS-landenes forhandlere tilstrækkelig tid til at evaluere aftalen og at stille forslag, inden den pågældende aftale vedtages, under hensyntagen til WTO's tidsplaner;

| 11. | slår til lyd for, at de økonomiske partnerskabsaftaler skal indeholde en bestemmelse om en revision senest fem år efter undertegnelsen, og at de nationale parlamenter, Europa-Parlamentet og civilsamfundet formelt skal inddrages; understreger desuden, at det takket være denne frist vil være muligt at foretage en omhyggelig evaluering af de økonomiske partnerskabsaftalers indvirkning på den regionale integration i AVS-staterne gennemføre passende justeringer; |
| --- | --- |

11.

slår til lyd for, at de økonomiske partnerskabsaftaler skal indeholde en bestemmelse om en revision senest fem år efter undertegnelsen, og at de nationale parlamenter, Europa-Parlamentet og civilsamfundet formelt skal inddrages; understreger desuden, at det takket være denne frist vil være muligt at foretage en omhyggelig evaluering af de økonomiske partnerskabsaftalers indvirkning på den regionale integration i AVS-staterne gennemføre passende justeringer;

| 12. | mener, at enhver handelsaftale mellem AVS og EU, der berører befolkningens udkomme, bør være resultatet af en åben og offentlig debat med fuld deltagelse af parlamenterne i AVS-landene; |
| --- | --- |

12.

mener, at enhver handelsaftale mellem AVS og EU, der berører befolkningens udkomme, bør være resultatet af en åben og offentlig debat med fuld deltagelse af parlamenterne i AVS-landene;

| 13. | opfordrer kraftigt AVS-landenes regeringer til at gennemføre de nødvendige reformer for at sikre god regeringsførelse, især inden for den offentlige forvaltning, gennemføre opkrævning af told og et system for skatter og afgifter, bekæmpelse af korruption og dårlig ledelse; |
| --- | --- |

13.

opfordrer kraftigt AVS-landenes regeringer til at gennemføre de nødvendige reformer for at sikre god regeringsførelse, især inden for den offentlige forvaltning, gennemføre opkrævning af told og et system for skatter og afgifter, bekæmpelse af korruption og dårlig ledelse;

| 14. | fremhæver behovet for en strengere kontrol med og evaluering af de bestemmelser i de økonomiske partnerskabsaftaler, som er afgørende for aftalernes indvirkning på det pågældende land og den regionale udvikling samt målene om fattigdomsbekæmpelse - og ikke udelukkende kontrol med, i hvilket omfang aftalen overholdes; |
| --- | --- |

14.

fremhæver behovet for en strengere kontrol med og evaluering af de bestemmelser i de økonomiske partnerskabsaftaler, som er afgørende for aftalernes indvirkning på det pågældende land og den regionale udvikling samt målene om fattigdomsbekæmpelse - og ikke udelukkende kontrol med, i hvilket omfang aftalen overholdes;

| 15. | understreger, at det er nødvendigt at forbedre gennemsigtigheden i forbindelse med forhandlingerne og deres resultater, for at beslutningstagere, parlamentsmedlemmer og repræsentanter for civilsamfundet kan foretage en offentlig kontrol; |
| --- | --- |

15.

understreger, at det er nødvendigt at forbedre gennemsigtigheden i forbindelse med forhandlingerne og deres resultater, for at beslutningstagere, parlamentsmedlemmer og repræsentanter for civilsamfundet kan foretage en offentlig kontrol;

| 16. | mener, at EUF's regionale strategipapirer og regionale vejledende programmer bør indeholde vigtig systematisk og velovervejet støtte til gennemførelsen af de økonomiske partnerskabsaftaler under hensyntagen til den reformproces, som er nødvendig for, at der kan opnås positive resultater med aftalerne; |
| --- | --- |

16.

mener, at EUF's regionale strategipapirer og regionale vejledende programmer bør indeholde vigtig systematisk og velovervejet støtte til gennemførelsen af de økonomiske partnerskabsaftaler under hensyntagen til den reformproces, som er nødvendig for, at der kan opnås positive resultater med aftalerne;

| 17. | opfordrer indtrængende Kommissionen til i samarbejde med AVS-landene at indarbejde referencenormer for udvikling i de økonomiske partnerskabsaftaler og de midlertidige økonomiske partnerskabsaftaler med henblik på at evaluere aftalernes indvirkning på nøglesektorerne; disse normer skal fastsættes i henhold til prioriteringerne og for perioder, som de enkelte regioner træffer afgørelse om; |
| --- | --- |

17.

opfordrer indtrængende Kommissionen til i samarbejde med AVS-landene at indarbejde referencenormer for udvikling i de økonomiske partnerskabsaftaler og de midlertidige økonomiske partnerskabsaftaler med henblik på at evaluere aftalernes indvirkning på nøglesektorerne; disse normer skal fastsættes i henhold til prioriteringerne og for perioder, som de enkelte regioner træffer afgørelse om;

| 18. | understreger, at det er afgørende, at der ikke opstår risici for skove, den biologiske mangfoldighed og oprindelige befolkningsgrupper; understreger i denne forbindelse, at AVS-landene skal kunne gennemføre bestemmelser, der begrænser udførslen af tømmer og andre uforarbejdede råvarer, så de kan anvende denne lovgivning til at beskytte skovene, vilde dyr og planter og nationale industrier; |
| --- | --- |

18.

understreger, at det er afgørende, at der ikke opstår risici for skove, den biologiske mangfoldighed og oprindelige befolkningsgrupper; understreger i denne forbindelse, at AVS-landene skal kunne gennemføre bestemmelser, der begrænser udførslen af tømmer og andre uforarbejdede råvarer, så de kan anvende denne lovgivning til at beskytte skovene, vilde dyr og planter og nationale industrier;

| 19. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, regeringerne i medlemsstaterne og AVS-landene, Ministerrådet AVS-EU og Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU. |
| --- | --- |

19.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, regeringerne i medlemsstaterne og AVS-landene, Ministerrådet AVS-EU og Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU.

---

(1)  EFT L 317 af 15.12.2000, s. 3.

(2)  EUT L 169 af 30.6.2005, s. 1.

(3)  EUT L 348 af 31.12.2007, s. 1

(4)  EUT C 120 af 30.4.2004, s. 16.

(5)  EUT C 330 af 30.12.2006, s. 36.

(6)  EUT C 58 af 1.3.2008, s. 44.

(7)  EUT C 273 E af 14.11.2003, s. 305.

(8)  EUT C 280 E af 18.11.2006, s. 475.

(9)  EUT C 292 E af 1.12.2006, s. 121.

(10)  EUT C 306 E af 15.12.2006, s. 373.

(11)  EUT C 102 E af 24.4.2008, s. 301.

(12)  EUT C 102 E af 24.4.2008, s. 291.

(13)  EUT C 146 E af 12.6.2008, s. 232.

(14)  EUT C 297 E af 20.11.2008, s. 201.

(15)  EUT C 323 E af 18.12.2008, s. 361.

(16)  Vedtagne tekster, P6_TA(2008)0237.

(17)  Rådets forordning (EF) nr. 1528/2007 af 20. december 2007 om anvendelse af de ordninger for varer med oprindelse i bestemte lande i gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS), der er fastlagt i aftaler om indgåelse af økonomiske partnerskabsaftaler eller i aftaler, som fører til indgåelse af økonomiske partnerskabsaftaler (EUT L 348 af 31.12.2007, s. 1).

---

| 18.3.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 67/126 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 67/126

---

Kosovo

P6_TA(2009)0052

Europa-Parlamentets beslutning af 5. februar 2009 om Kosovo og EU's rolle

(2010/C 67 E/15)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til De Forenede Nationers pagt undertegnet den 26. juni 1945, |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers pagt undertegnet den 26. juni 1945,

| — | der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 1244 af 10. juni 1999 (S/RES/1244(1999)), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 1244 af 10. juni 1999 (S/RES/1244(1999)),

| — | der henviser til de vejledende principper for at finde en løsning på spørgsmålet om Kosovos status, der blev vedtaget af kontaktgruppen den 7. oktober 2005, |
| --- | --- |

—

der henviser til de vejledende principper for at finde en løsning på spørgsmålet om Kosovos status, der blev vedtaget af kontaktgruppen den 7. oktober 2005,

| — | der henviser til sin beslutning af 29. marts 2007 om Kosovos fremtid og EU's rolle (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 29. marts 2007 om Kosovos fremtid og EU's rolle (1),

| — | der henviser til den centraleuropæiske frihandelsaftale (CEFTA), undertegnet den 19. december 2006 i Bukarest, |
| --- | --- |

—

der henviser til den centraleuropæiske frihandelsaftale (CEFTA), undertegnet den 19. december 2006 i Bukarest,

| — | der henviser til FN's særlige udsendings endelige rapport om Kosovos fremtidige status og det samlede forslag til statusløsning for Kosovo af 26. marts 2007, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's særlige udsendings endelige rapport om Kosovos fremtidige status og det samlede forslag til statusløsning for Kosovo af 26. marts 2007,

| — | der henviser til Rådets fælles aktion 2008/124/FUSP af 4. februar 2008 om Den Europæiske Unions retsstatsmission i Kosovo, EULEX KOSOVO (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets fælles aktion 2008/124/FUSP af 4. februar 2008 om Den Europæiske Unions retsstatsmission i Kosovo, EULEX KOSOVO (2),

| — | der henviser til Rådets fælles aktion 2008/123/FUSP af 4. februar 2008 om udnævnelse af Den Europæiske Unions særlige repræsentant i Kosovo (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets fælles aktion 2008/123/FUSP af 4. februar 2008 om udnævnelse af Den Europæiske Unions særlige repræsentant i Kosovo (3),

| — | der henviser til konklusionerne fra samlingen i Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindelser) den 18. februar 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra samlingen i Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindelser) den 18. februar 2008,

| — | der henviser til FN's generalsekretærs skrivelser af 12. juni 2008 til Serbiens præsident og til Kosovos præsident om omstrukturering af FN's midlertidige administrative mission i Kosovo (UNMIK), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's generalsekretærs skrivelser af 12. juni 2008 til Serbiens præsident og til Kosovos præsident om omstrukturering af FN's midlertidige administrative mission i Kosovo (UNMIK),

| — | der henviser til FN's generalsekretærs rapport til Sikkerhedsrådet om FN's midlertidige administrative mission i Kosovo af 12. juni 2008 (S/2008/354), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's generalsekretærs rapport til Sikkerhedsrådet om FN's midlertidige administrative mission i Kosovo af 12. juni 2008 (S/2008/354),

| — | der henviser til Kosovo-donorernes konference i Bruxelles den 11. juli 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kosovo-donorernes konference i Bruxelles den 11. juli 2008,

| — | der henviser til det tekniske arrangement mellem UNMIK og EULEX om overdragelse af aktiver den 18. august 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til det tekniske arrangement mellem UNMIK og EULEX om overdragelse af aktiver den 18. august 2008,

| — | der henviser til resolution 63/3, der vedtoges af FN's generalforsamling den 8. oktober 2008 (A/RES/63/3), hvormed den besluttede at anmode om en rådgivende udtalelse fra Den Internationale Domstol om, hvorvidt Kosovos ensidige uafhængighedserklæring er i overensstemmelse med folkeretten, |
| --- | --- |

—

der henviser til resolution 63/3, der vedtoges af FN's generalforsamling den 8. oktober 2008 (A/RES/63/3), hvormed den besluttede at anmode om en rådgivende udtalelse fra Den Internationale Domstol om, hvorvidt Kosovos ensidige uafhængighedserklæring er i overensstemmelse med folkeretten,

| — | der henviser til erklæringen fra formanden for FN's Sikkerhedsråd af 26. november 2008 (S/PRST/2008/44), med hvilken Sikkerhedsrådet enstemmigt godkendte rapporten fra FN's generalsekretær, Ban Ki-moon, om UNMIK (S/2008/692) og dermed tillod, at EULEX-missionen blev udstationeret på hele Kosovos område, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra formanden for FN's Sikkerhedsråd af 26. november 2008 (S/PRST/2008/44), med hvilken Sikkerhedsrådet enstemmigt godkendte rapporten fra FN's generalsekretær, Ban Ki-moon, om UNMIK (S/2008/692) og dermed tillod, at EULEX-missionen blev udstationeret på hele Kosovos område,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 103, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 103, stk. 2,

| A. | der henviser til, at Kosovos forsamling erklærede Kosovo for selvstændigt og forpligtede sig til FN's særlige udsending, Martti Ahtisaaris, samlede statusforslag den 17. februar 2008, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Kosovos forsamling erklærede Kosovo for selvstændigt og forpligtede sig til FN's særlige udsending, Martti Ahtisaaris, samlede statusforslag den 17. februar 2008,

| B. | der henviser til, at den serbiske regering har indtaget en konstruktiv holdning til emnet og har deltaget i egentlige forhandlinger med henblik på at nå frem til en aftale; der henviser til, at den serbiske regering på trods af de vanskelige omstændigheder har bevaret en proeuropæisk holdning, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at den serbiske regering har indtaget en konstruktiv holdning til emnet og har deltaget i egentlige forhandlinger med henblik på at nå frem til en aftale; der henviser til, at den serbiske regering på trods af de vanskelige omstændigheder har bevaret en proeuropæisk holdning,

| C. | der henviser til, at det samlede statusforslag er indeholdt i Kosovos forfatning og andre love; der endvidere henviser til, at 25 lande på foranledning af Kosovos ledere, har oprettet den internationale styringsgruppe, hvis primære mål er den fulde gennemførelse af det samlede statusforslag; der henviser til, at den internationale styringsgruppe i overensstemmelse med det samlede statusforslag har udnævnt en international civil repræsentant, der støttes af et internationalt civilt kontor i Kosovo; der henviser til, at dette forudsætter, at Kosovo styrer sine egne anliggender, alt imens måden, hvorpå landet gennemfører f.eks. foranstaltninger til beskyttelse og fremme af minoriteters rettigheder, overvåges, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at det samlede statusforslag er indeholdt i Kosovos forfatning og andre love; der endvidere henviser til, at 25 lande på foranledning af Kosovos ledere, har oprettet den internationale styringsgruppe, hvis primære mål er den fulde gennemførelse af det samlede statusforslag; der henviser til, at den internationale styringsgruppe i overensstemmelse med det samlede statusforslag har udnævnt en international civil repræsentant, der støttes af et internationalt civilt kontor i Kosovo; der henviser til, at dette forudsætter, at Kosovo styrer sine egne anliggender, alt imens måden, hvorpå landet gennemfører f.eks. foranstaltninger til beskyttelse og fremme af minoriteters rettigheder, overvåges,

| D. | der henviser til, at 54 lande indtil videre har anerkendt Kosovos uafhængighed, deriblandt 22 ud af de 27 EU-medlemsstater, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at 54 lande indtil videre har anerkendt Kosovos uafhængighed, deriblandt 22 ud af de 27 EU-medlemsstater,

| E. | der henviser til, at de 27 medlemsstater har udsendt en særlig repræsentant for Den Europæiske Union (EUSR), Pieter Feith, der også fungerer som international civil repræsentant, til Kosovo; der henviser til, at den internationale civile repræsentant fører tilsyn, at det samlede statusforslag gennemføres fuldt og helt, og at EUSR tilbyder EU's støtte og råd i forbindelse med den politiske proces i Kosovo, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at de 27 medlemsstater har udsendt en særlig repræsentant for Den Europæiske Union (EUSR), Pieter Feith, der også fungerer som international civil repræsentant, til Kosovo; der henviser til, at den internationale civile repræsentant fører tilsyn, at det samlede statusforslag gennemføres fuldt og helt, og at EUSR tilbyder EU's støtte og råd i forbindelse med den politiske proces i Kosovo,

| F. | der henviser til, at den regionale stabilitet på Vestbalkan er en prioritet for EU, som derfor har udsendt EULEX-missionen; der henviser til, at EULEX allerede er nået op på sin indledende operative kapacitet i hele Kosovo og derfor har påtaget sig sit ansvar inden for retsvæsen, politi, fængsels- og toldvæsen, herunder visse ledelsesfunktioner, med henblik på at overvåge, vejlede og rådgive de kompetente institutioner i Kosovo på alle områder, der vedrører retsstatsprincipperne generelt set, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at den regionale stabilitet på Vestbalkan er en prioritet for EU, som derfor har udsendt EULEX-missionen; der henviser til, at EULEX allerede er nået op på sin indledende operative kapacitet i hele Kosovo og derfor har påtaget sig sit ansvar inden for retsvæsen, politi, fængsels- og toldvæsen, herunder visse ledelsesfunktioner, med henblik på at overvåge, vejlede og rådgive de kompetente institutioner i Kosovo på alle områder, der vedrører retsstatsprincipperne generelt set,

| G. | der henviser til, at EULEX ved at også at fungere i Kosovo nord for floden Ibar bidrager til det mål, som alle parter har tilsluttet sig, om at gennemføre retsstatsprincipperne og skabe et sammenhængende retsvæsen i hele Kosovo samt sikre alle borgere lige adgang til retsvæsenet, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at EULEX ved at også at fungere i Kosovo nord for floden Ibar bidrager til det mål, som alle parter har tilsluttet sig, om at gennemføre retsstatsprincipperne og skabe et sammenhængende retsvæsen i hele Kosovo samt sikre alle borgere lige adgang til retsvæsenet,

Den europæiske rolle

| 1. | glæder sig over den succesrige udsendelse af EULEX til hele Kosovo, herunder området nord for floden Ibar, i overensstemmelse med FN's generalsekretærs rapport og den efterfølgende ovennævnte erklæring af 26. november 2008 fra formanden for FN's Sikkerhedsråd; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over den succesrige udsendelse af EULEX til hele Kosovo, herunder området nord for floden Ibar, i overensstemmelse med FN's generalsekretærs rapport og den efterfølgende ovennævnte erklæring af 26. november 2008 fra formanden for FN's Sikkerhedsråd;

| 2. | understreger Den Europæiske Unions forpligtelse til at overholde folkeretten og spille en hovedrolle i arbejdet med at sikre stabilitet i Kosovo og på hele Vestbalkan; giver på ny udtryk for, at den er rede til at støtte den økonomiske og politiske udvikling i Kosovo ved at opstille et klart perspektiv om medlemskab af EU, som den har gjort det for den samlede region; |
| --- | --- |

2.

understreger Den Europæiske Unions forpligtelse til at overholde folkeretten og spille en hovedrolle i arbejdet med at sikre stabilitet i Kosovo og på hele Vestbalkan; giver på ny udtryk for, at den er rede til at støtte den økonomiske og politiske udvikling i Kosovo ved at opstille et klart perspektiv om medlemskab af EU, som den har gjort det for den samlede region;

| 3. | opfordrer de af EU's medlemsstater, der ikke allerede har gjort det, til at anerkende Kosovos uafhængighed; |
| --- | --- |

3.

opfordrer de af EU's medlemsstater, der ikke allerede har gjort det, til at anerkende Kosovos uafhængighed;

| 4. | minder om sin ovennævnte beslutning af 29. marts 2007, hvori muligheden af en opdeling af Kosovo klart afvises; |
| --- | --- |

4.

minder om sin ovennævnte beslutning af 29. marts 2007, hvori muligheden af en opdeling af Kosovo klart afvises;

| 5. | bemærker i den forbindelse - som annonceret af FN's generalsekretærs særlige repræsentant i Kosovo, Lamberto Zannier - at UNMIK siden den 9. december 2008 ikke længere har haft nogen residualkompetence på politi- og toldområdet og snart vil overdrage alle sine tiloversblevne beføjelser inden for retsvæsnet til EULEX, hvorved det sikres, at Kosovo fungerer efter en enkelt lovgivning; |
| --- | --- |

5.

bemærker i den forbindelse - som annonceret af FN's generalsekretærs særlige repræsentant i Kosovo, Lamberto Zannier - at UNMIK siden den 9. december 2008 ikke længere har haft nogen residualkompetence på politi- og toldområdet og snart vil overdrage alle sine tiloversblevne beføjelser inden for retsvæsnet til EULEX, hvorved det sikres, at Kosovo fungerer efter en enkelt lovgivning;

| 6. | opfordrer det internationale samfund til at yde fuld opbakning til EULEX og lette EULEX's overtagelse af alle UNMIK's relevante opgaver på told- og politiområdet samt inden for retsvæsnet i hele Kosovo; |
| --- | --- |

6.

opfordrer det internationale samfund til at yde fuld opbakning til EULEX og lette EULEX's overtagelse af alle UNMIK's relevante opgaver på told- og politiområdet samt inden for retsvæsnet i hele Kosovo;

| 7. | forventer, at EULEX fungerer i overensstemmelse med sit EU-mandat med henblik på at fremme en stabil udvikling af Kosovo og sikre retsstatsprincipperne for alle befolkningsgrupper i hele Kosovo; fremhæver i den forbindelse, at EULEX er til gavn for alle etniske mindretal i Kosovo, eftersom den vil behandle bl.a. klager vedrørende forskelsbehandling, chikane og vold på grund af etnisk oprindelse samt de mange uløste sager om ejendomsrettigheder; |
| --- | --- |

7.

forventer, at EULEX fungerer i overensstemmelse med sit EU-mandat med henblik på at fremme en stabil udvikling af Kosovo og sikre retsstatsprincipperne for alle befolkningsgrupper i hele Kosovo; fremhæver i den forbindelse, at EULEX er til gavn for alle etniske mindretal i Kosovo, eftersom den vil behandle bl.a. klager vedrørende forskelsbehandling, chikane og vold på grund af etnisk oprindelse samt de mange uløste sager om ejendomsrettigheder;

| 8. | glæder sig over den serbiske regerings samtykke til udsendelsen af EULEX, der er den hidtil vigtigste mission under den fælles europæiske sikkerheds- og forsvarspolitik (ESFP), og dens villighed til at samarbejde; opmuntrer Serbien til fortsat at udvise denne konstruktive holdning, der er i fin overensstemmelse med landets stræben efter at blive medlem af EU; |
| --- | --- |

8.

glæder sig over den serbiske regerings samtykke til udsendelsen af EULEX, der er den hidtil vigtigste mission under den fælles europæiske sikkerheds- og forsvarspolitik (ESFP), og dens villighed til at samarbejde; opmuntrer Serbien til fortsat at udvise denne konstruktive holdning, der er i fin overensstemmelse med landets stræben efter at blive medlem af EU;

| 9. | glæder sig i den forbindelse over den beslutning, der blev vedtaget i forbindelse med overgangsordningerne indgået mellem FN og den serbiske regering, om at udnævne en højtstående kosovoserbisk politimand, der skal arbejde i Kosovos politi, men referere direkte til EULEX, som et første skridt i bestræbelserne på at sikre, at alle mindretal er tilstrækkelig repræsenteret i Kosovos politi; |
| --- | --- |

9.

glæder sig i den forbindelse over den beslutning, der blev vedtaget i forbindelse med overgangsordningerne indgået mellem FN og den serbiske regering, om at udnævne en højtstående kosovoserbisk politimand, der skal arbejde i Kosovos politi, men referere direkte til EULEX, som et første skridt i bestræbelserne på at sikre, at alle mindretal er tilstrækkelig repræsenteret i Kosovos politi;

| 10. | mener, at det vil være nødvendigt at genforhandle de overgangsordninger, der er opnået enighed om mellem FN og den serbiske regering, i lyset af den konkrete udvikling, når EULEX er nået op på fuld operationel kapacitet; |
| --- | --- |

10.

mener, at det vil være nødvendigt at genforhandle de overgangsordninger, der er opnået enighed om mellem FN og den serbiske regering, i lyset af den konkrete udvikling, når EULEX er nået op på fuld operationel kapacitet;

| 11. | anmoder indtrængende EULEX om som en hastesag at tage ophobningen af retssager op til behandling under international kontrol og prioritere sager om vold mellem etniske grupper, krigsforbrydelser og korruption på højt niveau for at bidrage til at styrke retsstatsprincipperne; |
| --- | --- |

11.

anmoder indtrængende EULEX om som en hastesag at tage ophobningen af retssager op til behandling under international kontrol og prioritere sager om vold mellem etniske grupper, krigsforbrydelser og korruption på højt niveau for at bidrage til at styrke retsstatsprincipperne;

| 12. | anser oprettelsen af et vidnebeskyttelsesprogram for at være af central betydning for effektivt at kunne straffe lovovertrædere på højt niveau i Kosovo, navnlig hvad angår krigsforbrydelser; |
| --- | --- |

12.

anser oprettelsen af et vidnebeskyttelsesprogram for at være af central betydning for effektivt at kunne straffe lovovertrædere på højt niveau i Kosovo, navnlig hvad angår krigsforbrydelser;

| 13. | opfordrer Rådet og Kommissionen til at koordinere deres aktiviteter, på en sådan måde at der sikres sammenhæng i Unionens eksterne aktioner og gennemførelsen af ovennævnte fælles aktion 2008/124/FUSP; opfordrer derfor lederen af EULEX-KOSOVO-missionen, Yves de Kermabon og EUSR til at arbejde tæt sammen i det daglige arbejde; opfordrer desuden indtrængende EU som helhed til at handle kollektivt og samlet for en større indsats til fremme af deltagelsen af kosovoserbere i Kosovos politiske, økonomiske og sociale liv og anmoder EUSR om at sikre, at Kosovos regering straks tager synlige skridt i denne retning, herunder gennem specifikke foranstaltninger til økonomisk udvikling af Mitrovica-regionen, når retsstatsprincipperne igen er blevet etableret i området; |
| --- | --- |

13.

opfordrer Rådet og Kommissionen til at koordinere deres aktiviteter, på en sådan måde at der sikres sammenhæng i Unionens eksterne aktioner og gennemførelsen af ovennævnte fælles aktion 2008/124/FUSP; opfordrer derfor lederen af EULEX-KOSOVO-missionen, Yves de Kermabon og EUSR til at arbejde tæt sammen i det daglige arbejde; opfordrer desuden indtrængende EU som helhed til at handle kollektivt og samlet for en større indsats til fremme af deltagelsen af kosovoserbere i Kosovos politiske, økonomiske og sociale liv og anmoder EUSR om at sikre, at Kosovos regering straks tager synlige skridt i denne retning, herunder gennem specifikke foranstaltninger til økonomisk udvikling af Mitrovica-regionen, når retsstatsprincipperne igen er blevet etableret i området;

| 14. | opfordrer derfor den højtstående repræsentant for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik til at vise sin stærke støtte til den europæiske mission i Kosovo (EULEX KOSOVO) og besøge landet hurtigst muligt; |
| --- | --- |

14.

opfordrer derfor den højtstående repræsentant for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik til at vise sin stærke støtte til den europæiske mission i Kosovo (EULEX KOSOVO) og besøge landet hurtigst muligt;

| 15. | glæder sig over Kommissionens tilsagn om at tage alle til rådighed stående Fællesskabsinstrumenter i anvendelse, navnlig førtiltrædelsesinstrumentet, for at støtte Kosovos samfundsøkonomiske udvikling, øge gennemsigtigheden, effektiviteten og demokratiet i Kosovos regering og samfund og arbejde hen mod fred og stabilitet i Kosovo og i hele regionen; glæder sig i den forbindelse over Kommissionens intention om at forelægge en forundersøgelse, der skal indeholde en undersøgelse af metoder til styrkelse af Kosovos samfundsøkonomiske og politiske udvikling, og går ud fra, at denne undersøgelse vil tage udgangspunkt i en oprigtig dialog med Kosovos myndigheder, som vil leve op til denne gennem deres fornyede politiske tilsagn om at fortsætte med de nødvendige reformer; |
| --- | --- |

15.

glæder sig over Kommissionens tilsagn om at tage alle til rådighed stående Fællesskabsinstrumenter i anvendelse, navnlig førtiltrædelsesinstrumentet, for at støtte Kosovos samfundsøkonomiske udvikling, øge gennemsigtigheden, effektiviteten og demokratiet i Kosovos regering og samfund og arbejde hen mod fred og stabilitet i Kosovo og i hele regionen; glæder sig i den forbindelse over Kommissionens intention om at forelægge en forundersøgelse, der skal indeholde en undersøgelse af metoder til styrkelse af Kosovos samfundsøkonomiske og politiske udvikling, og går ud fra, at denne undersøgelse vil tage udgangspunkt i en oprigtig dialog med Kosovos myndigheder, som vil leve op til denne gennem deres fornyede politiske tilsagn om at fortsætte med de nødvendige reformer;

| 16. | er af den opfattelse, at Kommissionen bør være yderst opmærksom på at fremme lokale projekter, der letter forsoningen mellem de forskellige befolkningsgrupper og fremmer bedre mobilitet for befolkningen; |
| --- | --- |

16.

er af den opfattelse, at Kommissionen bør være yderst opmærksom på at fremme lokale projekter, der letter forsoningen mellem de forskellige befolkningsgrupper og fremmer bedre mobilitet for befolkningen;

| 17. | mener, at projekter rettet mod f.eks. genoprettelse af vandaliserede kirkegårde med direkte inddragelse af lokale aktører vil have betydelig symbolsk værdi for samfundene i Kosovo og bidrage til et bedre klima mellem de etniske grupper; opfordrer Kommissionen og EUSR til at sikre, at sådanne initiativer står højt på dagsordnen for Kosovos regering; |
| --- | --- |

17.

mener, at projekter rettet mod f.eks. genoprettelse af vandaliserede kirkegårde med direkte inddragelse af lokale aktører vil have betydelig symbolsk værdi for samfundene i Kosovo og bidrage til et bedre klima mellem de etniske grupper; opfordrer Kommissionen og EUSR til at sikre, at sådanne initiativer står højt på dagsordnen for Kosovos regering;

| 18. | er desuden af den opfattelse, at etableringen af et multietnisk europæisk universitet ud over de eksisterende universiteter i Pristina og Mitrovica samt kulturelle og sociale indretninger og sundhedsfaciliteter, der er særligt rettet mod det serbiske samfund i det centrale Kosovo, ville være særligt ansporende for fremme af integrationen af det serbiske samfund i Kosovo; opfordrer derfor Kommissionen til i tæt samarbejde med Kosovos regering at handle øjeblikkeligt med henblik på at gennemføre dette projekt; |
| --- | --- |

18.

er desuden af den opfattelse, at etableringen af et multietnisk europæisk universitet ud over de eksisterende universiteter i Pristina og Mitrovica samt kulturelle og sociale indretninger og sundhedsfaciliteter, der er særligt rettet mod det serbiske samfund i det centrale Kosovo, ville være særligt ansporende for fremme af integrationen af det serbiske samfund i Kosovo; opfordrer derfor Kommissionen til i tæt samarbejde med Kosovos regering at handle øjeblikkeligt med henblik på at gennemføre dette projekt;

| 19. | opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte Kosovos regering i bestræbelserne på at finde en løsning på den akutte mangel på personale i forskellige nøglesektorer i den offentlige forvaltning, støtte uddannelsen af embedsmænd og hjælpe med at forbedre kommunikationsinfrastrukturen for at sikre, at administrationen fungerer ordentligt, samt til at styrke forbindelserne mellem myndighederne og civilsamfundet; |
| --- | --- |

19.

opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte Kosovos regering i bestræbelserne på at finde en løsning på den akutte mangel på personale i forskellige nøglesektorer i den offentlige forvaltning, støtte uddannelsen af embedsmænd og hjælpe med at forbedre kommunikationsinfrastrukturen for at sikre, at administrationen fungerer ordentligt, samt til at styrke forbindelserne mellem myndighederne og civilsamfundet;

Regeringsførelse i Kosovo

| 20. | glæder sig over den forbedrede sikkerhedssituation i Kosovo; støtter Kosovos politis bestræbelser på at opnå et ambitiøst niveau af professionalisme og pålidelighed; understreger i denne forbindelse det afgørende behov for et multietnisk politi i hele Kosovo; glæder sig derfor over, at et antal serbiske politimænd er vendt tilbage til Kosovos politi, og opfordrer indtrængende Kosovos myndigheder til at støtte genindslusningen af de politimænd, der endnu ikke er kommet tilbage; |
| --- | --- |

20.

glæder sig over den forbedrede sikkerhedssituation i Kosovo; støtter Kosovos politis bestræbelser på at opnå et ambitiøst niveau af professionalisme og pålidelighed; understreger i denne forbindelse det afgørende behov for et multietnisk politi i hele Kosovo; glæder sig derfor over, at et antal serbiske politimænd er vendt tilbage til Kosovos politi, og opfordrer indtrængende Kosovos myndigheder til at støtte genindslusningen af de politimænd, der endnu ikke er kommet tilbage;

| 21. | lægger vægt på behovet for en decentraliseret regeringsførelse, som det er fastsat i det samlede statusforslag; understreger, at decentralisering ikke kun er i det serbiske samfunds interesse, men til gavn for alle Kosovos borgere, da det gør regeringsførelsen mere gennemsigtig og bringer den tættere på borgerne; |
| --- | --- |

21.

lægger vægt på behovet for en decentraliseret regeringsførelse, som det er fastsat i det samlede statusforslag; understreger, at decentralisering ikke kun er i det serbiske samfunds interesse, men til gavn for alle Kosovos borgere, da det gør regeringsførelsen mere gennemsigtig og bringer den tættere på borgerne;

| 22. | gentager betydningen af et stærkt civilsamfund, der vil kunne styrke de demokratiske principper, der skal understøtte regeringsførelsen i Kosovo; opfordrer indtrængende regeringen til i denne forbindelse at støtte fredelige borgerbevægelser og udvikle frie medier, der er fri for politisk indblanding; |
| --- | --- |

22.

gentager betydningen af et stærkt civilsamfund, der vil kunne styrke de demokratiske principper, der skal understøtte regeringsførelsen i Kosovo; opfordrer indtrængende regeringen til i denne forbindelse at støtte fredelige borgerbevægelser og udvikle frie medier, der er fri for politisk indblanding;

| 23. | understreger behovet for at gennemføre de bestemmelser om beskyttelse af mindretal, der er indeholdt i Kosovos forfatning, og mener, at fuld gennemførelse af mindretals rettigheder er af grundlæggende betydning for stabiliteten i Kosovo og regionen i det hele taget; |
| --- | --- |

23.

understreger behovet for at gennemføre de bestemmelser om beskyttelse af mindretal, der er indeholdt i Kosovos forfatning, og mener, at fuld gennemførelse af mindretals rettigheder er af grundlæggende betydning for stabiliteten i Kosovo og regionen i det hele taget;

| 24. | opfordrer indtrængende Kosovos regering til at fortsætte med at stå ved sit tilsagn om at fremme en ånd af fred, tolerance samt dialog på tværs af kulturer og religioner blandt alle befolkningsgrupper i Kosovo, nemlig albanere, serbere, romaer, ashkalier, egyptere, goranier, tyrkere og bosniere, skabe de rette betingelser, så flygtninge kan vende tilbage til Kosovo, herunder gennem investeringer i jobmuligheder, infrastruktur og tilvejebringelse af grundlæggende serviceydelser på relevante områder, samt sikre, at mindretal kan drage nytte af de ovennævnte foranstaltninger; |
| --- | --- |

24.

opfordrer indtrængende Kosovos regering til at fortsætte med at stå ved sit tilsagn om at fremme en ånd af fred, tolerance samt dialog på tværs af kulturer og religioner blandt alle befolkningsgrupper i Kosovo, nemlig albanere, serbere, romaer, ashkalier, egyptere, goranier, tyrkere og bosniere, skabe de rette betingelser, så flygtninge kan vende tilbage til Kosovo, herunder gennem investeringer i jobmuligheder, infrastruktur og tilvejebringelse af grundlæggende serviceydelser på relevante områder, samt sikre, at mindretal kan drage nytte af de ovennævnte foranstaltninger;

| 25. | udtrykker sin bekymring over den kritik FN's generalsekretær har givet udtryk for i ovennævnte rapport om UNMIK om revision af de gunstige udvælgelseskriterier for finansiering af hjemvenden, som Kosovos ministerium for befolkningsgrupper og hjemvenden har foreslået; minder Kosovos regering om, at de få midler, der står til rådighed, i lyset af den kraftige nedgang i antallet af hjemvendte personer, fortsat udelukkende bør rettes mod at lette fordrevnes hjemvenden til Kosovo; |
| --- | --- |

25.

udtrykker sin bekymring over den kritik FN's generalsekretær har givet udtryk for i ovennævnte rapport om UNMIK om revision af de gunstige udvælgelseskriterier for finansiering af hjemvenden, som Kosovos ministerium for befolkningsgrupper og hjemvenden har foreslået; minder Kosovos regering om, at de få midler, der står til rådighed, i lyset af den kraftige nedgang i antallet af hjemvendte personer, fortsat udelukkende bør rettes mod at lette fordrevnes hjemvenden til Kosovo;

| 26. | opfordrer indtrængende både de internationale og lokale myndigheder til at finde frem til en afgørelse på retsstillingen for statsløse romaer, ashkalier og egyptere bosiddende i Kosovo, herunder deres ejendomsrettigheder; opfordrer myndighederne til at forbedre disse befolkningsgruppers situation ved at sikre lige adgang til almindelig kvalitetsuddannelse og eventuelt uddannelse på deres modersmål, give adgang til arbejdsmarkedet og sundhedspleje, sikre tilstrækkelige sanitære forhold og boligforhold samt sikre deltagelse i det sociale og politiske liv; |
| --- | --- |

26.

opfordrer indtrængende både de internationale og lokale myndigheder til at finde frem til en afgørelse på retsstillingen for statsløse romaer, ashkalier og egyptere bosiddende i Kosovo, herunder deres ejendomsrettigheder; opfordrer myndighederne til at forbedre disse befolkningsgruppers situation ved at sikre lige adgang til almindelig kvalitetsuddannelse og eventuelt uddannelse på deres modersmål, give adgang til arbejdsmarkedet og sundhedspleje, sikre tilstrækkelige sanitære forhold og boligforhold samt sikre deltagelse i det sociale og politiske liv;

| 27. | udtrykker dyb bekymring over den akutte dårlige sundhedstilstand for romafamilier i flygtningelejrene Osterode og Cesmin Lug; mener, at der er en direkte sammenhæng med den uhensigtsmæssige beliggenhed af disse lejre, der er placeret på de meget giftige slaggerbunker fra Trepca-blyminerne; glæder sig over Kommissionens indledende henvendelser til Kosovos regering og opfordrer indtrængende Kommissionen til fortsat at arbejde for at sikre en flytning af de berørte familier og betragte det som en hastesag; |
| --- | --- |

27.

udtrykker dyb bekymring over den akutte dårlige sundhedstilstand for romafamilier i flygtningelejrene Osterode og Cesmin Lug; mener, at der er en direkte sammenhæng med den uhensigtsmæssige beliggenhed af disse lejre, der er placeret på de meget giftige slaggerbunker fra Trepca-blyminerne; glæder sig over Kommissionens indledende henvendelser til Kosovos regering og opfordrer indtrængende Kommissionen til fortsat at arbejde for at sikre en flytning af de berørte familier og betragte det som en hastesag;

| 28. | anmoder medlemsstaterne om at gå tilbageholdende og hensynsfuldt til værks med hensyn til tvangshjemsendelser af medlemmer af etniske mindretal, frem for alt kosovoserbere og kosovoromaer, der har boet i Vesteuropa i mange år, samt træffe ledsageforanstaltninger til fremme af den samfundsmæssige integration af de berørte personer; |
| --- | --- |

28.

anmoder medlemsstaterne om at gå tilbageholdende og hensynsfuldt til værks med hensyn til tvangshjemsendelser af medlemmer af etniske mindretal, frem for alt kosovoserbere og kosovoromaer, der har boet i Vesteuropa i mange år, samt træffe ledsageforanstaltninger til fremme af den samfundsmæssige integration af de berørte personer;

| 29. | understreger, at det centrale punkt i dette europæiske projekt er respekt for kulturel mangfoldighed; fremhæver, at det er nødvendigt at forstå den multietniske dimension af den religiøse og kulturelle arv, for at fred og stabilitet kan herske i området; opfordrer derfor indtrængende alle berørte parter til at gå ind i en teknisk dialog om beskyttelse, bevarelse, genopbygning og fremme af den kulturelle og religiøse arv og den kulturelle identitet i Kosovo; |
| --- | --- |

29.

understreger, at det centrale punkt i dette europæiske projekt er respekt for kulturel mangfoldighed; fremhæver, at det er nødvendigt at forstå den multietniske dimension af den religiøse og kulturelle arv, for at fred og stabilitet kan herske i området; opfordrer derfor indtrængende alle berørte parter til at gå ind i en teknisk dialog om beskyttelse, bevarelse, genopbygning og fremme af den kulturelle og religiøse arv og den kulturelle identitet i Kosovo;

| 30. | har bemærket Kosovos forfatning, hvor ligestilling mellem kvinder og mænd anerkendes utvetydigt, men også at kvinder ikke er tilstrækkeligt inddraget i Kosovos politiske, økonomiske og sociale udvikling, og at de er dårligt stillede, hvad uddannelse og ansættelsesmuligheder angår; opfordrer derfor Kosovos regering til med støtte fra Kommissionen at iværksætte og gennemføre foranstaltninger til sikring af lige muligheder for kvinder, passende repræsentation af kvinder i Kosovos institutioner og kvinders deltagelse i landets økonomiske, sociale og politiske liv, samt til at træffe effektive foranstaltninger til imødegåelse af vold i hjemmet rettet mod kvinder; |
| --- | --- |

30.

har bemærket Kosovos forfatning, hvor ligestilling mellem kvinder og mænd anerkendes utvetydigt, men også at kvinder ikke er tilstrækkeligt inddraget i Kosovos politiske, økonomiske og sociale udvikling, og at de er dårligt stillede, hvad uddannelse og ansættelsesmuligheder angår; opfordrer derfor Kosovos regering til med støtte fra Kommissionen at iværksætte og gennemføre foranstaltninger til sikring af lige muligheder for kvinder, passende repræsentation af kvinder i Kosovos institutioner og kvinders deltagelse i landets økonomiske, sociale og politiske liv, samt til at træffe effektive foranstaltninger til imødegåelse af vold i hjemmet rettet mod kvinder;

| 31. | insisterer på, at udvekslinger på akademisk niveau skal støttes og fremmes gennem programmer såsom Erasmus Mundus, så Kosovos borgere opmuntres til at opnå kvalifikationer og erfaring inden for EU, i forventning om at bred uddannelse vil hjælpe dem til at bidrage til landets demokratiske udvikling; |
| --- | --- |

31.

insisterer på, at udvekslinger på akademisk niveau skal støttes og fremmes gennem programmer såsom Erasmus Mundus, så Kosovos borgere opmuntres til at opnå kvalifikationer og erfaring inden for EU, i forventning om at bred uddannelse vil hjælpe dem til at bidrage til landets demokratiske udvikling;

| 32. | opfordrer indtrængende Kosovo og Serbien til at indlede en konstruktiv dialog om emner af fælles interesse og til at bidrage til regionalt samarbejde; |
| --- | --- |

32.

opfordrer indtrængende Kosovo og Serbien til at indlede en konstruktiv dialog om emner af fælles interesse og til at bidrage til regionalt samarbejde;

| 33. | fremhæver behovet for beslutsomhed og gennemsigtighed i privatiseringsprocessen for at undgå mistanke om nepotisme og korruption; |
| --- | --- |

33.

fremhæver behovet for beslutsomhed og gennemsigtighed i privatiseringsprocessen for at undgå mistanke om nepotisme og korruption;

| 34. | udtrykker sin bekymring for den økonomiske situation i Kosovo og den negative virkning, som reformernes langsommelighed, den udbredte korruption og den organiserede kriminalitet har på økonomien og Kosovos institutioners troværdighed; understreger behovet for, at Kosovos regering gør en reel indsats for at sikre yderligere gennemsigtighed og ansvarlighed, og at forbindelserne mellem den politiske verden og civilsamfundet styrkes; opfordrer Kosovos regering til at anvende både offentlige midler og midler fra internationale donorer på en gennemsigtig og ansvarsfuld måde og anmoder indtrængende Kommissionen om at hjælpe Kosovo med at komme tættere på europæiske standarder inden for offentlig ansvarlighed og økonomisk gennemsigtighed; betragter dette som uhyre vigtigt for at skabe et tiltrækkende miljø for investeringer og virksomhedsudvikling; |
| --- | --- |

34.

udtrykker sin bekymring for den økonomiske situation i Kosovo og den negative virkning, som reformernes langsommelighed, den udbredte korruption og den organiserede kriminalitet har på økonomien og Kosovos institutioners troværdighed; understreger behovet for, at Kosovos regering gør en reel indsats for at sikre yderligere gennemsigtighed og ansvarlighed, og at forbindelserne mellem den politiske verden og civilsamfundet styrkes; opfordrer Kosovos regering til at anvende både offentlige midler og midler fra internationale donorer på en gennemsigtig og ansvarsfuld måde og anmoder indtrængende Kommissionen om at hjælpe Kosovo med at komme tættere på europæiske standarder inden for offentlig ansvarlighed og økonomisk gennemsigtighed; betragter dette som uhyre vigtigt for at skabe et tiltrækkende miljø for investeringer og virksomhedsudvikling;

| 35. | understreger betydningen af et fuldt udfoldet regionalt økonomisk samarbejde og om forpligtelsen til at overholde og fuldt ud gennemføre bestemmelserne i CEFTA; |
| --- | --- |

35.

understreger betydningen af et fuldt udfoldet regionalt økonomisk samarbejde og om forpligtelsen til at overholde og fuldt ud gennemføre bestemmelserne i CEFTA;

| 36. | råder Kosovos myndigheder til at investere i vedvarende energi og forsøge at etablere et regionalt samarbejde på dette område; |
| --- | --- |

36.

råder Kosovos myndigheder til at investere i vedvarende energi og forsøge at etablere et regionalt samarbejde på dette område;

| 37. | udtrykker dyb bekymring over energimanglen i Kosovo og forstår behovet for at løse dette problem; er ikke desto mindre bekymret over regeringens plan om at opføre et stort samlet brunkulskraftværk i et tæt befolket område; anmoder indtrængende Kosovos regering om tage højde for konsekvenserne af et nyt brunkulskraftværk for miljøet, folkesundheden og anvendelsen af knappe ressourcer som jord og vand samt om at efterkomme de europæiske miljøstandarder og den europæiske politik vedrørende klimaændringer; |
| --- | --- |

37.

udtrykker dyb bekymring over energimanglen i Kosovo og forstår behovet for at løse dette problem; er ikke desto mindre bekymret over regeringens plan om at opføre et stort samlet brunkulskraftværk i et tæt befolket område; anmoder indtrængende Kosovos regering om tage højde for konsekvenserne af et nyt brunkulskraftværk for miljøet, folkesundheden og anvendelsen af knappe ressourcer som jord og vand samt om at efterkomme de europæiske miljøstandarder og den europæiske politik vedrørende klimaændringer;

| 38. | anmoder den internationale civile repræsentant om at overvåge opløsningen af Kosovo-beskyttelseskorpset og oprettelsen af Kosovo-sikkerhedsstyrken under KFOR's direkte kontrol; beder indtrængende Kosovos regering sørge for fuldstændig civil kontrol med Kosovo-sikkerhedsstyrken; mener, at en revision af Kumanovo-aftalen mellem NATO og den serbiske regering ikke kan finde sted, før der er garanti for fuldstændig stabilitet og sikkerhed, og forbindelserne mellem Serbien og Kosovo er afklaret; |
| --- | --- |

38.

anmoder den internationale civile repræsentant om at overvåge opløsningen af Kosovo-beskyttelseskorpset og oprettelsen af Kosovo-sikkerhedsstyrken under KFOR's direkte kontrol; beder indtrængende Kosovos regering sørge for fuldstændig civil kontrol med Kosovo-sikkerhedsstyrken; mener, at en revision af Kumanovo-aftalen mellem NATO og den serbiske regering ikke kan finde sted, før der er garanti for fuldstændig stabilitet og sikkerhed, og forbindelserne mellem Serbien og Kosovo er afklaret;

*

- *

| 39. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til Kosovos regering, Serbiens regering, repræsentationschefen for UNMIK, repræsentationschefen for EULEX KOSOVO, den særlige repræsentant for Den Europæiske Union, medlemmerne af den internationale styringsgruppe og til FN's Sikkerhedsråd. |
| --- | --- |

39.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til Kosovos regering, Serbiens regering, repræsentationschefen for UNMIK, repræsentationschefen for EULEX KOSOVO, den særlige repræsentant for Den Europæiske Union, medlemmerne af den internationale styringsgruppe og til FN's Sikkerhedsråd.

---

(1)  EUT C 27 E af 31.1.2008, s. 207.

(2)  EUT L 42 af 16.2.2008, s. 92.

(3)  EUT L 42 af 16.2.2008, s. 88.

---

| 18.3.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 67/132 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 67/132

---

Handelsmæssige og økonomiske forbindelser med Kina

P6_TA(2009)0053

Europa-Parlamentets beslutning af 5. februar 2009 om handelsmæssige og økonomiske forbindelser med Kina (2008/2171(INI))

(2010/C 67 E/16)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til den økonomiske og handelsmæssige dialogmekanisme på højt plan mellem EU og Kina, der mødtes for første gang i Beijing den 25. april 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til den økonomiske og handelsmæssige dialogmekanisme på højt plan mellem EU og Kina, der mødtes for første gang i Beijing den 25. april 2008,

| — | der henviser til konklusionerne fra det tiende topmøde mellem Kina og EU, som blev afholdt i Beijing den 28. november 2007, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra det tiende topmøde mellem Kina og EU, som blev afholdt i Beijing den 28. november 2007,

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen om EU–Kina: Tættere partnerskab, større ansvar (KOM(2006)0631) og dets ledsagende arbejdsdokument »Et oplæg til handels- og investeringspolitik i forholdet mellem EU og Kina: Konkurrence og partnerskab« (KOM(2006)0632), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen om EU–Kina: Tættere partnerskab, større ansvar (KOM(2006)0631) og dets ledsagende arbejdsdokument »Et oplæg til handels- og investeringspolitik i forholdet mellem EU og Kina: Konkurrence og partnerskab« (KOM(2006)0632),

| — | der henviser til den beslutning, der blev truffet på Verdenshandelsorganisationens (WTO's) fjerde ministerkonference i Doha, Qatar, den 9.-14. november 2001 om Kinas tiltrædelse af WTO med virkning fra 11. november 2001 og Taiwans tiltrædelse med virkning fra 1. januar 2002, |
| --- | --- |

—

der henviser til den beslutning, der blev truffet på Verdenshandelsorganisationens (WTO's) fjerde ministerkonference i Doha, Qatar, den 9.-14. november 2001 om Kinas tiltrædelse af WTO med virkning fra 11. november 2001 og Taiwans tiltrædelse med virkning fra 1. januar 2002,

| — | der henviser til sine seneste beslutninger om Kina, i særdeleshed beslutning af 7. september 2006 om forbindelserne EU/Kina (1) og af 13. oktober 2005 om perspektiverne for de handelsmæssige forbindelser mellem EU og Kina (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine seneste beslutninger om Kina, i særdeleshed beslutning af 7. september 2006 om forbindelserne EU/Kina (1) og af 13. oktober 2005 om perspektiverne for de handelsmæssige forbindelser mellem EU og Kina (2),

| — | der henviser til Kommissionens undersøgelse af 15. februar 2007 om de fremtidige muligheder og udfordringer i EU's handels- og investeringsforbindelser med Kina i perioden 2006-2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens undersøgelse af 15. februar 2007 om de fremtidige muligheder og udfordringer i EU's handels- og investeringsforbindelser med Kina i perioden 2006-2010,

| — | der henviser til sin beslutning af 10. juli 2008 om situationen i Kina efter jordskælvet og før De Olympiske Lege (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 10. juli 2008 om situationen i Kina efter jordskælvet og før De Olympiske Lege (3),

| — | der henviser til den ottende årsberetning om europæisk erhvervsliv i Kina, positionspapir 2008-2009 fra EU's Handelskammer i Kina, |
| --- | --- |

—

der henviser til den ottende årsberetning om europæisk erhvervsliv i Kina, positionspapir 2008-2009 fra EU's Handelskammer i Kina,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 45, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel og udtalelser fra Udenrigsudvalget, Udviklingsudvalget, Økonomi- og Valutaudvalget, Udvalget om Industri, Forskning og Energi og Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A6-0021/2009), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel og udtalelser fra Udenrigsudvalget, Udviklingsudvalget, Økonomi- og Valutaudvalget, Udvalget om Industri, Forskning og Energi og Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A6-0021/2009),

| A. | der henviser til, at handelen mellem EU og Kina er steget enormt siden 2000, og der henviser til at EU har været Kinas største handelspartner siden 2006, og at Kina har været EU's næststørste handelspartner siden 2007, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at handelen mellem EU og Kina er steget enormt siden 2000, og der henviser til at EU har været Kinas største handelspartner siden 2006, og at Kina har været EU's næststørste handelspartner siden 2007,

| B. | der henviser til, at den øgede udvikling og WTO-medlemskabet ud over betydelige fordele medfører et større ansvar for Kina med hensyn til at spille en fuldgyldig og positiv rolle i den globale økonomiske orden, herunder i Den Internationale Valutafond og Verdensbankgruppen, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at den øgede udvikling og WTO-medlemskabet ud over betydelige fordele medfører et større ansvar for Kina med hensyn til at spille en fuldgyldig og positiv rolle i den globale økonomiske orden, herunder i Den Internationale Valutafond og Verdensbankgruppen,

| C. | der henviser til, at der til trods for fortsat vækst stadig ikke er ligevægt i handelen mellem Kina og EU, som i 2007 har et handelsunderskud over for Kina på over 160 mia. EUR, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at der til trods for fortsat vækst stadig ikke er ligevægt i handelen mellem Kina og EU, som i 2007 har et handelsunderskud over for Kina på over 160 mia. EUR,

| D. | der henviser til, at de finansielle og makroøkonomiske ubalancer og nedgangen i den indenlandske efterspørgsel og eksporten er årsagen til den nuværende globale finansielle og økonomiske krise, som også påvirker Kina, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at de finansielle og makroøkonomiske ubalancer og nedgangen i den indenlandske efterspørgsel og eksporten er årsagen til den nuværende globale finansielle og økonomiske krise, som også påvirker Kina,

| E. | der henviser til, at adgangen til det kinesiske marked er vanskelig som følge af statslige erhvervspolitikker, overtrædelse af patenter og en uklar ordning for standarder og overholdelse, der skaber tekniske og ikke-toldmæssige hindringer for EU's virksomheder, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at adgangen til det kinesiske marked er vanskelig som følge af statslige erhvervspolitikker, overtrædelse af patenter og en uklar ordning for standarder og overholdelse, der skaber tekniske og ikke-toldmæssige hindringer for EU's virksomheder,

| F. | der henviser til, at EU's producenter af luksusvarer og -tjenesteydelser er særdeles konkurrencedygtige på verdensmarkedet, og der henviser til at bedre og retfærdig adgang til det kinesiske marked ville gøre det muligt for EU's virksomheder at øge deres eksport og tilstedeværelse på et sådant marked og ligeledes øge kvaliteten og servicen over for kinesiske forbrugere, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at EU's producenter af luksusvarer og -tjenesteydelser er særdeles konkurrencedygtige på verdensmarkedet, og der henviser til at bedre og retfærdig adgang til det kinesiske marked ville gøre det muligt for EU's virksomheder at øge deres eksport og tilstedeværelse på et sådant marked og ligeledes øge kvaliteten og servicen over for kinesiske forbrugere,

| G. | der henviser til, at EU's eksport til Kina i 2007 steg med 18,7 % svarende til 231 mia. EUR, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at EU's eksport til Kina i 2007 steg med 18,7 % svarende til 231 mia. EUR,

| H. | der henviser til, at omfanget af forfalskede og piratkopierede varer i Kina stadig er på et alarmerende højt niveau, og at 60 % af de forfalskede varer, som den Europæiske Unions toldmyndigheder beslaglægger, er fremstillet i Kina; der henviser til, at disse varer ofte fremstilles i faciliteter, hvor der også produceres til det normale marked, under forhold, som både ignorerer arbejdstagernes rettigheder og sundheds- og sikkerhedskrav og udgør en fare for forbrugerne og - i tilfælde af kemikalier - for miljøet generelt, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at omfanget af forfalskede og piratkopierede varer i Kina stadig er på et alarmerende højt niveau, og at 60 % af de forfalskede varer, som den Europæiske Unions toldmyndigheder beslaglægger, er fremstillet i Kina; der henviser til, at disse varer ofte fremstilles i faciliteter, hvor der også produceres til det normale marked, under forhold, som både ignorerer arbejdstagernes rettigheder og sundheds- og sikkerhedskrav og udgør en fare for forbrugerne og - i tilfælde af kemikalier - for miljøet generelt,

Generelt

| 1. | understreger, at handelen mellem EU og Kina er steget enormt, og at den er den eneste vigtigste udfordring i de EU's handelsmæssige forbindelser; |
| --- | --- |

1.

understreger, at handelen mellem EU og Kina er steget enormt, og at den er den eneste vigtigste udfordring i de EU's handelsmæssige forbindelser;

| 2. | understreger, at Europas handelsmæssige forbindelser med Kina bør baseres på princippet om gensidighed samt loyal konkurrence og handel i overensstemmelse med vores fælles værdier og overholdelse af WTO's regler, samtidig med at der tages hensyn til bæredygtig udvikling, overholdelse af miljømæssige forsvarlige grænser og bidrag til globale mål for bekæmpelse af klimaændringer; |
| --- | --- |

2.

understreger, at Europas handelsmæssige forbindelser med Kina bør baseres på princippet om gensidighed samt loyal konkurrence og handel i overensstemmelse med vores fælles værdier og overholdelse af WTO's regler, samtidig med at der tages hensyn til bæredygtig udvikling, overholdelse af miljømæssige forsvarlige grænser og bidrag til globale mål for bekæmpelse af klimaændringer;

| 3. | mener, at Kina, som en af hoveddrivkræfterne bag den globale vækst, bør yde sit fulde bidrag til en bæredygtig og afbalanceret udvikling af den globale økonomiske orden; |
| --- | --- |

3.

mener, at Kina, som en af hoveddrivkræfterne bag den globale vækst, bør yde sit fulde bidrag til en bæredygtig og afbalanceret udvikling af den globale økonomiske orden;

| 4. | opfordrer Kommissionen til at fortsætte sin politik, som er baseret på engagement over for og dialog med Kina; glæder sig over den handelsrelaterede tekniske bistand, som Kommissionen yder Kina; mener, at denne bistand er afgørende for at støtte Kinas vellykkede integration i verdensøkonomien og navnlig for at opfylde landets forpligtelser og tilsagn i WTO samt forbedre de sociale og miljømæssige betingelser; |
| --- | --- |

4.

opfordrer Kommissionen til at fortsætte sin politik, som er baseret på engagement over for og dialog med Kina; glæder sig over den handelsrelaterede tekniske bistand, som Kommissionen yder Kina; mener, at denne bistand er afgørende for at støtte Kinas vellykkede integration i verdensøkonomien og navnlig for at opfylde landets forpligtelser og tilsagn i WTO samt forbedre de sociale og miljømæssige betingelser;

| 5. | understreger, at det er nødvendigt med samarbejde i hidtil ukendt omfang mellem den Europæiske Union og Kina for at finde en løsning på den nuværende finansielle og økonomiske krise; mener, at det er en enestående mulighed for Kina og den Europæiske Union sammen at udvise en grad af ansvarlighed og bidrage med deres andel til at løse denne krise; |
| --- | --- |

5.

understreger, at det er nødvendigt med samarbejde i hidtil ukendt omfang mellem den Europæiske Union og Kina for at finde en løsning på den nuværende finansielle og økonomiske krise; mener, at det er en enestående mulighed for Kina og den Europæiske Union sammen at udvise en grad af ansvarlighed og bidrage med deres andel til at løse denne krise;

| 6. | mener, at udviklingen af handelsforbindelserne med Kina må gå hånd i hånd med udviklingen af en reel, frugtbar og effektiv politisk dialog, der dækker et bredt spektrum af emner; mener, at menneskerettigheder bør være en væsentlig og integreret del af forbindelserne mellem den Europæiske Union og Kina; opfordrer Kommissionen til at lægge vægt på styrkelsen af menneskerettighedsklausulen i forhandlinger med Kina om en ny partnerskabs- og samarbejdsaftale (PSA); |
| --- | --- |

6.

mener, at udviklingen af handelsforbindelserne med Kina må gå hånd i hånd med udviklingen af en reel, frugtbar og effektiv politisk dialog, der dækker et bredt spektrum af emner; mener, at menneskerettigheder bør være en væsentlig og integreret del af forbindelserne mellem den Europæiske Union og Kina; opfordrer Kommissionen til at lægge vægt på styrkelsen af menneskerettighedsklausulen i forhandlinger med Kina om en ny partnerskabs- og samarbejdsaftale (PSA);

| 7. | mener, at det nuværende åbne handelssystem ville kunne stimulere den økonomiske aktivitet mellem Kina og udviklingslandene til mulig gavn for begge parter og være en enestående mulighed for økonomisk vækst og deres integration i verdensøkonomien under forudsætning af, at handelspolitikkerne er i overensstemmelse med udviklingsmålene, og at den økonomiske vækst kan anvendes til nedbringelse af fattigdom; |
| --- | --- |

7.

mener, at det nuværende åbne handelssystem ville kunne stimulere den økonomiske aktivitet mellem Kina og udviklingslandene til mulig gavn for begge parter og være en enestående mulighed for økonomisk vækst og deres integration i verdensøkonomien under forudsætning af, at handelspolitikkerne er i overensstemmelse med udviklingsmålene, og at den økonomiske vækst kan anvendes til nedbringelse af fattigdom;

| 8. | opfordrer Kommissionen til at fremme åbenhed i EU's handel med Kina; mener, at den Europæiske Union og medlemsstaterne bør fortsætte med at tilbyde åben og lige adgang for Kinas eksport og foregribe den konkurrencemæssige udfordring, som Kina udgør; mener, at Kina til gengæld bør styrke sit tilsagn om åbning af økonomien og markedsreformer; |
| --- | --- |

8.

opfordrer Kommissionen til at fremme åbenhed i EU's handel med Kina; mener, at den Europæiske Union og medlemsstaterne bør fortsætte med at tilbyde åben og lige adgang for Kinas eksport og foregribe den konkurrencemæssige udfordring, som Kina udgør; mener, at Kina til gengæld bør styrke sit tilsagn om åbning af økonomien og markedsreformer;

| 9. | opfordrer indtrængende Kina til at spille en aktiv rolle i WTO, som er forenelig med landets økonomiske og handelsmæssige betydning for at fremme en sund udvikling i verdenshandelen inden for rammerne af et stærkt og gennemsigtigt regelsæt; |
| --- | --- |

9.

opfordrer indtrængende Kina til at spille en aktiv rolle i WTO, som er forenelig med landets økonomiske og handelsmæssige betydning for at fremme en sund udvikling i verdenshandelen inden for rammerne af et stærkt og gennemsigtigt regelsæt;

| 10. | glæder sig over Kinas deltagelse på G20-mødet i Washington den 15. november 2008, som bør bane vej for dets endelige inddragelse i de internationale økonomiske og finansielle anliggender og dermed påføre det større ansvar på verdensplan; |
| --- | --- |

10.

glæder sig over Kinas deltagelse på G20-mødet i Washington den 15. november 2008, som bør bane vej for dets endelige inddragelse i de internationale økonomiske og finansielle anliggender og dermed påføre det større ansvar på verdensplan;

| 11. | understreger, at protektionisme ikke må være Europas svar på de stigende handelsmæssige forbindelser mellem EU og Kina; mener, at den Europæiske Union og medlemsstaterne mere indtrængende bør stræbe efter at opnå yderligere fremskridt med Lissabon-reformdagsordenen for at udvikle og konsolidere områder med komparative fordele i verdensøkonomien og fremme innovation og erhvervsuddannelse; |
| --- | --- |

11.

understreger, at protektionisme ikke må være Europas svar på de stigende handelsmæssige forbindelser mellem EU og Kina; mener, at den Europæiske Union og medlemsstaterne mere indtrængende bør stræbe efter at opnå yderligere fremskridt med Lissabon-reformdagsordenen for at udvikle og konsolidere områder med komparative fordele i verdensøkonomien og fremme innovation og erhvervsuddannelse;

| 12. | bemærker, at der er forelagt en omfattende kinesisk genopretningsplan for vækst og beskæftigelse for at afhjælpe den aktuelle økonomiske krise; understreger, at støtteforanstaltningerne skal være midlertidige, bør være i overensstemmelse med WTO-reglerne og ikke må skabe konkurrenceforvridninger; |
| --- | --- |

12.

bemærker, at der er forelagt en omfattende kinesisk genopretningsplan for vækst og beskæftigelse for at afhjælpe den aktuelle økonomiske krise; understreger, at støtteforanstaltningerne skal være midlertidige, bør være i overensstemmelse med WTO-reglerne og ikke må skabe konkurrenceforvridninger;

| 13. | glæder sig over de investeringer, som Kinas statsejede investeringsfonde og statsejede virksomheder har foretaget i den Europæiske Union for dermed at bidrage til skabelse af arbejdspladser og vækst til det gensidige udbytte af og den gensidige balance i investeringsstrømmene; minder dog om de ugennemsigtige forhold på Kinas finansmarkeder og understreger betydningen af som et minimum at indføre en adfærdskodeks, der sikrer gennemsigtighed i Kinas investeringsaktiviteter på EU markedet; opfordrer den Europæiske Union og Kina til både at holde deres respektive markeder lige åbne for investeringer og indføre bestemmelser om gennemsigtighed; |
| --- | --- |

13.

glæder sig over de investeringer, som Kinas statsejede investeringsfonde og statsejede virksomheder har foretaget i den Europæiske Union for dermed at bidrage til skabelse af arbejdspladser og vækst til det gensidige udbytte af og den gensidige balance i investeringsstrømmene; minder dog om de ugennemsigtige forhold på Kinas finansmarkeder og understreger betydningen af som et minimum at indføre en adfærdskodeks, der sikrer gennemsigtighed i Kinas investeringsaktiviteter på EU markedet; opfordrer den Europæiske Union og Kina til både at holde deres respektive markeder lige åbne for investeringer og indføre bestemmelser om gennemsigtighed;

Markedsadgang

| 14. | glæder sig over, at et stigende antal erhvervssektorer i Kina er blevet åbnet for udenlandske investorer efter WTO-medlemskabet; er imidlertid bekymret over, at der samtidig er begrænsninger eller hindringer for udenlandske investeringer i nogle sektorer, og at der er blevet indført diskriminerende foranstaltninger over for udenlandske virksomheder, navnlig i forbindelse med grænseoverskridende fusioner og overtagelser; |
| --- | --- |

14.

glæder sig over, at et stigende antal erhvervssektorer i Kina er blevet åbnet for udenlandske investorer efter WTO-medlemskabet; er imidlertid bekymret over, at der samtidig er begrænsninger eller hindringer for udenlandske investeringer i nogle sektorer, og at der er blevet indført diskriminerende foranstaltninger over for udenlandske virksomheder, navnlig i forbindelse med grænseoverskridende fusioner og overtagelser;

| 15. | mener, at Kinas protektionistiske praksis, uforholdsmæssige store bureaukrati, den undervurderede renminbi, forskellige former for subsidier og manglen på et troværdigt og vedtaget niveau for håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder forhindrer markedsadgangen for mange EU-virksomheder; |
| --- | --- |

15.

mener, at Kinas protektionistiske praksis, uforholdsmæssige store bureaukrati, den undervurderede renminbi, forskellige former for subsidier og manglen på et troværdigt og vedtaget niveau for håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder forhindrer markedsadgangen for mange EU-virksomheder;

| 16. | opfordrer Kina til yderligere at åbne sine markeder for varer og tjenesteydelser og fortsætte de økonomiske reformer for at etablere en stabil, forudsigelig og gennemsigtig lovgivningsmæssig ramme for EU-virksomheder, navnlig for små og mellemstore virksomheder (SMV'er); |
| --- | --- |

16.

opfordrer Kina til yderligere at åbne sine markeder for varer og tjenesteydelser og fortsætte de økonomiske reformer for at etablere en stabil, forudsigelig og gennemsigtig lovgivningsmæssig ramme for EU-virksomheder, navnlig for små og mellemstore virksomheder (SMV'er);

| 17. | opfordrer Kommissionen til at drøfte det kinesiske udkast til postlov med den kinesiske regering, så længe det indeholder bestemmelser, der ville hindre udenlandske eksprestjenester; mener, at det er nødvendigt med afbalancerede rammebestemmelser for post- og eksprestjenester for at fortsætte Kinas politik til støtte for udenlandske investeringer og loyal konkurrence i ekspresudbringningssektoren; |
| --- | --- |

17.

opfordrer Kommissionen til at drøfte det kinesiske udkast til postlov med den kinesiske regering, så længe det indeholder bestemmelser, der ville hindre udenlandske eksprestjenester; mener, at det er nødvendigt med afbalancerede rammebestemmelser for post- og eksprestjenester for at fortsætte Kinas politik til støtte for udenlandske investeringer og loyal konkurrence i ekspresudbringningssektoren;

| 18. | anerkender de skridt, som de kinesiske myndigheder har taget for at mindske de administrative byrder på nationalt plan og fremskridtene med e-forvaltning med henblik på at gøre retsakter tilgængelige for offentligheden, men bemærker, at der er behov for yderligere fremskridt for at sikre udenlandske virksomheder fri og lige adgang til det kinesiske marked; |
| --- | --- |

18.

anerkender de skridt, som de kinesiske myndigheder har taget for at mindske de administrative byrder på nationalt plan og fremskridtene med e-forvaltning med henblik på at gøre retsakter tilgængelige for offentligheden, men bemærker, at der er behov for yderligere fremskridt for at sikre udenlandske virksomheder fri og lige adgang til det kinesiske marked;

| 19. | understreger, at en yderligere åbning af adgangen til det kinesiske marked vil skabe muligheder for EU-virksomheder på adskillige områder som f.eks. fremstilling af maskiner, kemikalier, automobilsektoren, lægemidler samt informations- og kommunikationsteknologier, projekter inden for mekanismer for ren udvikling, landbrug, byggeri og finansielle tjenesteydelser, forsikring, telekommunikations- og detailtjenester; |
| --- | --- |

19.

understreger, at en yderligere åbning af adgangen til det kinesiske marked vil skabe muligheder for EU-virksomheder på adskillige områder som f.eks. fremstilling af maskiner, kemikalier, automobilsektoren, lægemidler samt informations- og kommunikationsteknologier, projekter inden for mekanismer for ren udvikling, landbrug, byggeri og finansielle tjenesteydelser, forsikring, telekommunikations- og detailtjenester;

Barrierer, standarder

| 20. | bemærker, at de ikke-toldmæssige hindringer udgør en væsentlig hindring for EU-virksomheder i Kina og for kinesiske virksomheder og ikke-EU-virksomheder i den Europæiske Union, navnlig SMV'er; |
| --- | --- |

20.

bemærker, at de ikke-toldmæssige hindringer udgør en væsentlig hindring for EU-virksomheder i Kina og for kinesiske virksomheder og ikke-EU-virksomheder i den Europæiske Union, navnlig SMV'er;

| 21. | opfordrer Kina til at vedtage internationale standarder for varer og tjenesteydelser med henblik på at fremme yderligere handel mellem Kina og andre lande; glæder sig over, at Kina øger sin deltagelse i organer, der beskæftiger sig med fastlæggelse af internationale standarder, og mener, at dette bør gengældes gennem EU's deltagelse i Kinas egne standardiseringsorganer; understreger betydningen af, at Kinas import overholder de europæiske standarder for fødevarer og nonfoodprodukter; |
| --- | --- |

21.

opfordrer Kina til at vedtage internationale standarder for varer og tjenesteydelser med henblik på at fremme yderligere handel mellem Kina og andre lande; glæder sig over, at Kina øger sin deltagelse i organer, der beskæftiger sig med fastlæggelse af internationale standarder, og mener, at dette bør gengældes gennem EU's deltagelse i Kinas egne standardiseringsorganer; understreger betydningen af, at Kinas import overholder de europæiske standarder for fødevarer og nonfoodprodukter;

Råvarer

| 22. | beklager den kinesiske regerings vedvarende anvendelse af handelsforvridende eksportrestriktioner såsom eksportafgifter på råvarer; opfordrer Kommissionen til i alle bilaterale forhandlinger med Kina at kræve, at alle eksisterende eksportrestriktioner ophæves; understreger, at ophævelsen af disse eksportrestriktioner er afgørende for, at der kan opnås fair handel mellem den Europæiske Union og Kina; understreger, at det vil vurdere alle fremtidige handelsaftaler med Kina i den henseende; |
| --- | --- |

22.

beklager den kinesiske regerings vedvarende anvendelse af handelsforvridende eksportrestriktioner såsom eksportafgifter på råvarer; opfordrer Kommissionen til i alle bilaterale forhandlinger med Kina at kræve, at alle eksisterende eksportrestriktioner ophæves; understreger, at ophævelsen af disse eksportrestriktioner er afgørende for, at der kan opnås fair handel mellem den Europæiske Union og Kina; understreger, at det vil vurdere alle fremtidige handelsaftaler med Kina i den henseende;

Statsstøtte

| 23. | frygter, at de fortsatte statsindgreb i erhvervspolitikker og eksplicitte diskriminerende restriktioner som f.eks. ubegrænset statsstøtte til eksportfinansiering og restriktioner for udenlandsk ejerskab i nogle sektorer skaber forvridning på det kinesiske marked for EU's virksomheder; |
| --- | --- |

23.

frygter, at de fortsatte statsindgreb i erhvervspolitikker og eksplicitte diskriminerende restriktioner som f.eks. ubegrænset statsstøtte til eksportfinansiering og restriktioner for udenlandsk ejerskab i nogle sektorer skaber forvridning på det kinesiske marked for EU's virksomheder;

Offentlige indkøb

| 24. | opfordrer Kina til som lovet i 2001 at tilslutte sig aftalen om statslige indkøb (GPA) og indgå konstruktivt i forhandlinger om at åbne sine markeder for offentlige indkøb, og - indtil disse forhandlinger har ført til de ønskede resultater - anvende gennemsigtige, forudsigelige og retfærdige procedurer i forbindelse med indgåelse af offentlige købskontrakter, således at udenlandske virksomheder kan deltage på lige fod; opfordrer Kina til omgående at give adgang for EU-virksomheder, der er etablerede og driver virksomhed i Kina; |
| --- | --- |

24.

opfordrer Kina til som lovet i 2001 at tilslutte sig aftalen om statslige indkøb (GPA) og indgå konstruktivt i forhandlinger om at åbne sine markeder for offentlige indkøb, og - indtil disse forhandlinger har ført til de ønskede resultater - anvende gennemsigtige, forudsigelige og retfærdige procedurer i forbindelse med indgåelse af offentlige købskontrakter, således at udenlandske virksomheder kan deltage på lige fod; opfordrer Kina til omgående at give adgang for EU-virksomheder, der er etablerede og driver virksomhed i Kina;

Valuta

| 25. | glæder sig over en vis stigning i renminbiens værdi i 2008; opfordrer indtrængende Kina til at fortsætte med at lade renminbien stige i værdi, således at dens værdi på de internationale markeder, navnlig i forhold til euroen, vil afspejle Kinas økonomiske situation bedre; opfordrer indtrængende Kina til at holde mere af sine valutareserver i euro; |
| --- | --- |

25.

glæder sig over en vis stigning i renminbiens værdi i 2008; opfordrer indtrængende Kina til at fortsætte med at lade renminbien stige i værdi, således at dens værdi på de internationale markeder, navnlig i forhold til euroen, vil afspejle Kinas økonomiske situation bedre; opfordrer indtrængende Kina til at holde mere af sine valutareserver i euro;

EU-tilstedeværelse/-støtte

| 26. | glæder sig over fremskridtene hen imod etableringen af et EU-center i Beijing, som skal bistå SMV'er, og hen imod at gøre budgetposten til finansiering af centret til en permanent budgetpost for at sikre dets fremtid; understreger nødvendigheden af at sikre, at dette center har et klart mandat, som hindrer, at der skabes dobbelte strukturer, og fører til synergier med eksisterende offentlige og private institutioner fra medlemsstaterne; glæder sig over IPR/SMV-helpdeskens arbejde med at informere og uddanne EU SMV'er i beskyttelse og styrkelse af intellektuelle ejendomsrettigheder i Kina; |
| --- | --- |

26.

glæder sig over fremskridtene hen imod etableringen af et EU-center i Beijing, som skal bistå SMV'er, og hen imod at gøre budgetposten til finansiering af centret til en permanent budgetpost for at sikre dets fremtid; understreger nødvendigheden af at sikre, at dette center har et klart mandat, som hindrer, at der skabes dobbelte strukturer, og fører til synergier med eksisterende offentlige og private institutioner fra medlemsstaterne; glæder sig over IPR/SMV-helpdeskens arbejde med at informere og uddanne EU SMV'er i beskyttelse og styrkelse af intellektuelle ejendomsrettigheder i Kina;

| 27. | understreger, at det er vigtigt at hjælpe navnlig SMV'er med at overvinde hindringer for markedsadgang; anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at sikre, at EU's markedsadgangsspecialister kan fungere tilfredsstillende i Kina; |
| --- | --- |

27.

understreger, at det er vigtigt at hjælpe navnlig SMV'er med at overvinde hindringer for markedsadgang; anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at sikre, at EU's markedsadgangsspecialister kan fungere tilfredsstillende i Kina;

Energi, bæredygtig energi

| 28. | opfordrer den Europæiske Union og Kina til at tage skridt til at fremme handelen med miljøvenlige varer og tjenesteydelser og væksten af investeringer i bæredygtige projekter og infrastrukturer samt tilskynde til udvikling af en industri, der bidrager til nedbringelsen af CO2-emissionerne; |
| --- | --- |

28.

opfordrer den Europæiske Union og Kina til at tage skridt til at fremme handelen med miljøvenlige varer og tjenesteydelser og væksten af investeringer i bæredygtige projekter og infrastrukturer samt tilskynde til udvikling af en industri, der bidrager til nedbringelsen af CO2-emissionerne;

| 29. | fremhæver de muligheder, som Kinas nye sektor for vedvarende energi giver på for den europæiske sektor for vedvarende energi; opfordrer Kina til at forbedre markedsadgangen på dette område; |
| --- | --- |

29.

fremhæver de muligheder, som Kinas nye sektor for vedvarende energi giver på for den europæiske sektor for vedvarende energi; opfordrer Kina til at forbedre markedsadgangen på dette område;

| 30. | anmoder om et øget samarbejde mellem den Europæiske Union og Kina om fremme af overførsel af kulstoffattig teknologi, især effektiv energiudnyttelse og vedvarende energiformer; fremhæver den afgørende betydning af at udvikle og udbrede CO2-opsamling og -lagring i Kina på grund af kuls betydning for landets økonomi; opfordrer Kommissionen til at undersøge, hvordan der kan gøres mere for at støtte udvekslingen af bedste praksis med Kina inden for bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

30.

anmoder om et øget samarbejde mellem den Europæiske Union og Kina om fremme af overførsel af kulstoffattig teknologi, især effektiv energiudnyttelse og vedvarende energiformer; fremhæver den afgørende betydning af at udvikle og udbrede CO2-opsamling og -lagring i Kina på grund af kuls betydning for landets økonomi; opfordrer Kommissionen til at undersøge, hvordan der kan gøres mere for at støtte udvekslingen af bedste praksis med Kina inden for bæredygtig udvikling;

Finansielle tjenester

| 31. | er bekymret over, at EU-virksomheder stadig har begrænsede investeringsmuligheder i Kina, navnlig inden for bank- og forsikringssektoren, på grund af store og diskriminerende licensomkostninger og bestemmelser, der forudsætter joint ventures med kinesiske virksomheder; opfordrer Kina til at løse disse problemer hurtigst muligt; |
| --- | --- |

31.

er bekymret over, at EU-virksomheder stadig har begrænsede investeringsmuligheder i Kina, navnlig inden for bank- og forsikringssektoren, på grund af store og diskriminerende licensomkostninger og bestemmelser, der forudsætter joint ventures med kinesiske virksomheder; opfordrer Kina til at løse disse problemer hurtigst muligt;

| 32. | mener, at dybe, likvide, åbne, gennemsigtige og velregulerede finansmarkeder kan være med til at fremme økonomisk vækst; mener, at den kinesiske værdipapir-, bank- og forsikringssektor er underudviklet, og opfordrer Kina til at deltage fuldt ud i den globale debat om forbedring af regelværket og overvågningen af de finansielle markeder; |
| --- | --- |

32.

mener, at dybe, likvide, åbne, gennemsigtige og velregulerede finansmarkeder kan være med til at fremme økonomisk vækst; mener, at den kinesiske værdipapir-, bank- og forsikringssektor er underudviklet, og opfordrer Kina til at deltage fuldt ud i den globale debat om forbedring af regelværket og overvågningen af de finansielle markeder;

| 33. | understreger betydningen af Kinas engagement og samarbejde med IMF i forbindelse med udarbejdelsen af en global adfærdskodeks for statsejede fonde, som med stor sandsynlighed kan føre til øget gennemsigtighed. |
| --- | --- |

33.

understreger betydningen af Kinas engagement og samarbejde med IMF i forbindelse med udarbejdelsen af en global adfærdskodeks for statsejede fonde, som med stor sandsynlighed kan føre til øget gennemsigtighed.

| 34. | opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at undersøge, hvilke konsekvenser den finansielle og økonomiske krise har for de europæiske industri- og servicesektorer, der spiller en afgørende rolle for eksport/import-forholdet mellem den Europæiske Union og Kina; anmoder Kommissionen om at orientere Parlamentet om denne undersøgelse, så snart der tegner sig en klar tendens; |
| --- | --- |

34.

opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at undersøge, hvilke konsekvenser den finansielle og økonomiske krise har for de europæiske industri- og servicesektorer, der spiller en afgørende rolle for eksport/import-forholdet mellem den Europæiske Union og Kina; anmoder Kommissionen om at orientere Parlamentet om denne undersøgelse, så snart der tegner sig en klar tendens;

Fri og fair handel

Antidumping/markedsøkonomistatus

| 35. | mener, at en vedvarende dialog mellem handelsmyndighederne kan bidrage til at forebygge og løse handelskonflikter; bemærker ikke desto mindre, at en effektiv anvendelse af handelspolitiske beskyttelsesforanstaltninger bidrager til at sikre fair handelsbetingelser mellem Kina og den Europæiske Union på grund af det stigende antal antidumpingsager imod kinesiske producenter; |
| --- | --- |

35.

mener, at en vedvarende dialog mellem handelsmyndighederne kan bidrage til at forebygge og løse handelskonflikter; bemærker ikke desto mindre, at en effektiv anvendelse af handelspolitiske beskyttelsesforanstaltninger bidrager til at sikre fair handelsbetingelser mellem Kina og den Europæiske Union på grund af det stigende antal antidumpingsager imod kinesiske producenter;

| 36. | mener, at Kinas økonomi på mange områder stadig ikke fuldt ud opfylder kriterierne for at opnå status som markedsøkonomi; opfordrer Kommissionen til at samarbejde med den kinesiske regering om at overvinde hindringerne for at opnå denne status som markedsøkonomi og ikke til at give Kina denne status, før landet opfylder de relevante kriterier; |
| --- | --- |

36.

mener, at Kinas økonomi på mange områder stadig ikke fuldt ud opfylder kriterierne for at opnå status som markedsøkonomi; opfordrer Kommissionen til at samarbejde med den kinesiske regering om at overvinde hindringerne for at opnå denne status som markedsøkonomi og ikke til at give Kina denne status, før landet opfylder de relevante kriterier;

Intellektuelle ejendomsrettigheder og forfalskninger

| 37. | bemærker med bekymring, at effektiv håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder trods Kinas fremskridt i retning af strømlining af landets lovgivning om intellektuel ejendomsret stadig er yderst problematisk; |
| --- | --- |

37.

bemærker med bekymring, at effektiv håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder trods Kinas fremskridt i retning af strømlining af landets lovgivning om intellektuel ejendomsret stadig er yderst problematisk;

| 38. | opfordrer Kina til at intensivere sin indsats med henblik på at tackle den manglende gennemførelse og håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder; understreger betydningen af harmonisering af centrale og regionale handelspolitikker og -bestemmelser i Kina og ensartet gennemførelse heraf i hele landet; |
| --- | --- |

38.

opfordrer Kina til at intensivere sin indsats med henblik på at tackle den manglende gennemførelse og håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder; understreger betydningen af harmonisering af centrale og regionale handelspolitikker og -bestemmelser i Kina og ensartet gennemførelse heraf i hele landet;

| 39. | er bekymret over omfanget af forfalskede og piratkopierede varer i Kina, som stadig er på et alarmerende højt niveau; opfordrer Kommissionen til i samarbejde med de kinesiske myndigheder på nationalt og regionalt plan at fortsætte bekæmpelsen af forfalskninger; |
| --- | --- |

39.

er bekymret over omfanget af forfalskede og piratkopierede varer i Kina, som stadig er på et alarmerende højt niveau; opfordrer Kommissionen til i samarbejde med de kinesiske myndigheder på nationalt og regionalt plan at fortsætte bekæmpelsen af forfalskninger;

| 40. | udtrykker stor bekymring over det stigende antal brugsmodel- og designpatenter i Kina, som ofte er kopier eller mindre ændringer af eksisterende europæisk teknologi og ikke bidrager til virkelig innovation; |
| --- | --- |

40.

udtrykker stor bekymring over det stigende antal brugsmodel- og designpatenter i Kina, som ofte er kopier eller mindre ændringer af eksisterende europæisk teknologi og ikke bidrager til virkelig innovation;

| 41. | mener, at Kinas interesser, i takt med at landet bliver mere innovativt, bedst varetages ved at beskytte de intellektuelle ejendomsrettigheder; mener imidlertid, at bestemmelser, der kræver eksklusiv registrering af nyskabelser i Kina, i høj grad vil begrænse erhvervsaktiviteterne, forhindre Kina i at drage fordel af innovation og forringe værdien af brandet »Made in China«; |
| --- | --- |

41.

mener, at Kinas interesser, i takt med at landet bliver mere innovativt, bedst varetages ved at beskytte de intellektuelle ejendomsrettigheder; mener imidlertid, at bestemmelser, der kræver eksklusiv registrering af nyskabelser i Kina, i høj grad vil begrænse erhvervsaktiviteterne, forhindre Kina i at drage fordel af innovation og forringe værdien af brandet »Made in China«;

Told

| 42. | glæder sig over, at der er indgået en fælles handlingsplan for opkrævning af told af intellektuelle ejendomsrettigheder, der har til formål at udvide toldsamarbejdet med henblik på beslaglæggelse af forfalskede varer og gennemførelse af konkrete foranstaltninger med henblik på at nedbringe salget af forfalskninger; opfordrer Kommissionen til at forhandle med Kina om dets betingelser for at deltage i handelsaftalen om bekæmpelse af varemærkeforfalskning (ACTA); |
| --- | --- |

42.

glæder sig over, at der er indgået en fælles handlingsplan for opkrævning af told af intellektuelle ejendomsrettigheder, der har til formål at udvide toldsamarbejdet med henblik på beslaglæggelse af forfalskede varer og gennemførelse af konkrete foranstaltninger med henblik på at nedbringe salget af forfalskninger; opfordrer Kommissionen til at forhandle med Kina om dets betingelser for at deltage i handelsaftalen om bekæmpelse af varemærkeforfalskning (ACTA);

| 43. | anmoder Kommissionen om at intensivere samarbejdet i toldsamarbejdsaftalen med de kinesiske myndigheder med henblik på handelslettelser; |
| --- | --- |

43.

anmoder Kommissionen om at intensivere samarbejdet i toldsamarbejdsaftalen med de kinesiske myndigheder med henblik på handelslettelser;

| 44. | anmoder Kommissionen om som opfølgning på aftalememorandummet fra 2005 om tekstiler at fortsætte drøftelserne om udvikling i handelsdialogen mellem EU og Kina om tekstiler og i den økonomiske og handelsmæssige dialogmekanisme på højt plan; opfordrer Kommissionen til nøje at holde øje med tekstilimport fra Kina; |
| --- | --- |

44.

anmoder Kommissionen om som opfølgning på aftalememorandummet fra 2005 om tekstiler at fortsætte drøftelserne om udvikling i handelsdialogen mellem EU og Kina om tekstiler og i den økonomiske og handelsmæssige dialogmekanisme på højt plan; opfordrer Kommissionen til nøje at holde øje med tekstilimport fra Kina;

Sociale og miljømæssige indvirkninger

| 45. | er alvorligt bekymret over det høje forureningsniveau fra Kinas industrier og det øgede forbrug af naturressourcer, navnlig fra ikke-bæredygtige kilder; er opmærksom på det europæiske ansvar for situationen, eftersom en stor del af den kinesiske industriproduktion ejes af europæiske virksomheder eller bestilles af europæiske virksomheder og detailhandlere til forbrug i Europa; |
| --- | --- |

45.

er alvorligt bekymret over det høje forureningsniveau fra Kinas industrier og det øgede forbrug af naturressourcer, navnlig fra ikke-bæredygtige kilder; er opmærksom på det europæiske ansvar for situationen, eftersom en stor del af den kinesiske industriproduktion ejes af europæiske virksomheder eller bestilles af europæiske virksomheder og detailhandlere til forbrug i Europa;

| 46. | bemærker, at de seneste års høje økonomiske vækst i Kina ikke har tilgodeset alle dele af den kinesiske befolkning, og at den sociale kløft mellem rig og fattig aldrig har været større; |
| --- | --- |

46.

bemærker, at de seneste års høje økonomiske vækst i Kina ikke har tilgodeset alle dele af den kinesiske befolkning, og at den sociale kløft mellem rig og fattig aldrig har været større;

| 47. | bifalder Kinas aktiviteter i miljøsektoren i forbindelse med forberedelserne af De Olympiske Lege i 2008; opfordrer den kinesiske regering til at bidrage aktivt til, at FN's klimakonference (COP 15), som afholdes 30. november-11. december 2009 i København, bliver en succes ved at tilskynde den finansielle sektor til at forberede sig på en indførelse af international ordning for handel med kvoter for drivhusgasemissioner; |
| --- | --- |

47.

bifalder Kinas aktiviteter i miljøsektoren i forbindelse med forberedelserne af De Olympiske Lege i 2008; opfordrer den kinesiske regering til at bidrage aktivt til, at FN's klimakonference (COP 15), som afholdes 30. november-11. december 2009 i København, bliver en succes ved at tilskynde den finansielle sektor til at forberede sig på en indførelse af international ordning for handel med kvoter for drivhusgasemissioner;

| 48. | opfordrer indtrængende Kina til at deltage i COP 15 og vedkende sig sit ansvar ved at påtage sig sin del af den samlede nedbringelse af drivhusgasemissionerne og bekæmpe klimaændringerne; |
| --- | --- |

48.

opfordrer indtrængende Kina til at deltage i COP 15 og vedkende sig sit ansvar ved at påtage sig sin del af den samlede nedbringelse af drivhusgasemissionerne og bekæmpe klimaændringerne;

| 49. | opfordrer indtrængende de kinesiske myndigheder til at tage konkrete skridt til at vedtage og fremme anvendelsen af teknologier og praksis med henblik på nedbringelse af drivhusgasemissionerne; bemærker, at det vil være afgørende at fremme grøn teknologi i virksomhederne, hvis den kinesiske regering ønsker at opretholde den økonomiske vækst og samtidig beskytte miljøet; erkender, at Kina ikke kan forventes at anmode befolkningen om at bære byrden ved begrænsning af drivhusgasemissionerne, uden at Vesten gør en indsats; |
| --- | --- |

49.

opfordrer indtrængende de kinesiske myndigheder til at tage konkrete skridt til at vedtage og fremme anvendelsen af teknologier og praksis med henblik på nedbringelse af drivhusgasemissionerne; bemærker, at det vil være afgørende at fremme grøn teknologi i virksomhederne, hvis den kinesiske regering ønsker at opretholde den økonomiske vækst og samtidig beskytte miljøet; erkender, at Kina ikke kan forventes at anmode befolkningen om at bære byrden ved begrænsning af drivhusgasemissionerne, uden at Vesten gør en indsats;

| 50. | er bekymret over børnearbejde i Kina; anmoder Kommissionen om at drøfte dette problem hurtigst muligt og opfordrer den kinesiske regering til at maksimere sine bestræbelser på at eliminere de bagvedliggende årsager for at bringe dette fænomen til ophør; |
| --- | --- |

50.

er bekymret over børnearbejde i Kina; anmoder Kommissionen om at drøfte dette problem hurtigst muligt og opfordrer den kinesiske regering til at maksimere sine bestræbelser på at eliminere de bagvedliggende årsager for at bringe dette fænomen til ophør;

| 51. | opfordrer indtrængende Kina til at ratificere de centrale ILO-konventioner, herunder især konvention 87 om foreningsfrihed og beskyttelse af retten til at organisere sig og den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, som Kina har undertegnet, men endnu ikke ratificeret; |
| --- | --- |

51.

opfordrer indtrængende Kina til at ratificere de centrale ILO-konventioner, herunder især konvention 87 om foreningsfrihed og beskyttelse af retten til at organisere sig og den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, som Kina har undertegnet, men endnu ikke ratificeret;

| 52. | bifalder Kinas gennemførelse af International Financial Reporting Standards (IFRS) i den nationale lovgivning; opfordrer Kina til at fortsætte vedtagelsen af IFRS og samtidig sikre konkret gennemførelse heraf; anmoder Kommissionen om at føre nøje tilsyn med vedtagelsen og gennemførelsen af IFRS i Kina; |
| --- | --- |

52.

bifalder Kinas gennemførelse af International Financial Reporting Standards (IFRS) i den nationale lovgivning; opfordrer Kina til at fortsætte vedtagelsen af IFRS og samtidig sikre konkret gennemførelse heraf; anmoder Kommissionen om at føre nøje tilsyn med vedtagelsen og gennemførelsen af IFRS i Kina;

| 53. | opfordrer de europæiske virksomheder med aktiviteter i Kina til at anvende de højeste internationale standarder og bedste praksis for så vidt angår virksomhedernes sociale ansvar over for de ansatte og miljøet; |
| --- | --- |

53.

opfordrer de europæiske virksomheder med aktiviteter i Kina til at anvende de højeste internationale standarder og bedste praksis for så vidt angår virksomhedernes sociale ansvar over for de ansatte og miljøet;

| 54. | udtrykker bekymring over arbejdsforholdene og de ansattes rettigheder i Kina; opfordrer Kina til at forbedre arbejdsforholdene for at bringe dem i overensstemmelse med de grundlæggende ILO-standarder; |
| --- | --- |

54.

udtrykker bekymring over arbejdsforholdene og de ansattes rettigheder i Kina; opfordrer Kina til at forbedre arbejdsforholdene for at bringe dem i overensstemmelse med de grundlæggende ILO-standarder;

| 55. | opfordrer Den Europæiske Union og Kina til at samarbejde om standarder for biler, lastbiler, tunge køretøjer, luftfartøjer og skibe for at mindske drivhusgasemissionerne og gøre standarderne mere klimavenlige; |
| --- | --- |

55.

opfordrer Den Europæiske Union og Kina til at samarbejde om standarder for biler, lastbiler, tunge køretøjer, luftfartøjer og skibe for at mindske drivhusgasemissionerne og gøre standarderne mere klimavenlige;

| 56. | tilskynder til samarbejde mellem den Europæiske Union og Kina om regulering, vurdering og godkendelse af kemikalier (REACH); |
| --- | --- |

56.

tilskynder til samarbejde mellem den Europæiske Union og Kina om regulering, vurdering og godkendelse af kemikalier (REACH);

| 57. | er dybt bekymret over den seneste eksplosion i antallet af sager om usikre kinesiske produkter, navnlig for så vidt angår legetøj til børn, fødevarer og medicin; glæder sig over den kinesiske regerings vilje til at tackle dette problem; opfordrer Kommissionen til at intensivere støtten og samarbejdet med de kinesiske myndigheder på dette område; |
| --- | --- |

57.

er dybt bekymret over den seneste eksplosion i antallet af sager om usikre kinesiske produkter, navnlig for så vidt angår legetøj til børn, fødevarer og medicin; glæder sig over den kinesiske regerings vilje til at tackle dette problem; opfordrer Kommissionen til at intensivere støtten og samarbejdet med de kinesiske myndigheder på dette område;

| 58. | fordømmer kraftigt de dødsstraffe, som de kinesiske myndigheder har afsagt for nogle af dem, som var involveret i forgiftningen af modermælkserstatningen i pulverform med melamin; |
| --- | --- |

58.

fordømmer kraftigt de dødsstraffe, som de kinesiske myndigheder har afsagt for nogle af dem, som var involveret i forgiftningen af modermælkserstatningen i pulverform med melamin;

| 59. | udtrykker sin tilfredshed med Kommissionens indsats på dette område, idet der er indført et kvartalsrapporteringssystem for de kontrolforanstaltninger, Kina træffer, med henblik på at spore, hvor farlige produkter stammer fra, baseret på indberetninger via Rapex Kina-systemet, hvilket har øget sikkerheden for de europæiske forbrugere; |
| --- | --- |

59.

udtrykker sin tilfredshed med Kommissionens indsats på dette område, idet der er indført et kvartalsrapporteringssystem for de kontrolforanstaltninger, Kina træffer, med henblik på at spore, hvor farlige produkter stammer fra, baseret på indberetninger via Rapex Kina-systemet, hvilket har øget sikkerheden for de europæiske forbrugere;

| 60. | understreger vigtigheden af trilaterale kontakter mellem Kommissionen og de amerikanske og kinesiske myndigheder med det formål at forbedre den globale styring af produktsikkerhed; påpeger, at det i denne forbindelse ville være særdeles hensigtsmæssigt med en hurtig gennemførelse af Kommissionens forslag om nedsættelse af en fælles arbejdsgruppe om produktsikkerhed og import inden for rammerne af Det Transatlantiske Økonomiske Råd; |
| --- | --- |

60.

understreger vigtigheden af trilaterale kontakter mellem Kommissionen og de amerikanske og kinesiske myndigheder med det formål at forbedre den globale styring af produktsikkerhed; påpeger, at det i denne forbindelse ville være særdeles hensigtsmæssigt med en hurtig gennemførelse af Kommissionens forslag om nedsættelse af en fælles arbejdsgruppe om produktsikkerhed og import inden for rammerne af Det Transatlantiske Økonomiske Råd;

Fremtidige skridt

| 61. | bemærker, at det kinesiske samfund har ændret sig betydeligt i løbet af de sidste 30 år, og at varige fremskridt kun kan ske langsomt; mener, at demokrati kræver et effektivt civilsamfund, der til gengæld styrkes via handel og økonomiske forbindelser med den Europæiske Union; mener derfor, at »ændringer gennem handel« er en måde at bidrage til Kinas omstilling til et åbent og demokratisk samfund, hvilket kommer alle dele af samfundet til gode; beklager, at intensiveringen af de økonomiske og handelsmæssige forbindelser mellem den Europæiske Union og Kina ikke er blevet ledsaget af nogen væsentlige fremskridt med hensyn til menneskerettighedsdialogen; mener, at der er behov for yderligere reformer, især på det miljømæssige og sociale område, for at sikre overordnede og varige fremskridt; |
| --- | --- |

61.

bemærker, at det kinesiske samfund har ændret sig betydeligt i løbet af de sidste 30 år, og at varige fremskridt kun kan ske langsomt; mener, at demokrati kræver et effektivt civilsamfund, der til gengæld styrkes via handel og økonomiske forbindelser med den Europæiske Union; mener derfor, at »ændringer gennem handel« er en måde at bidrage til Kinas omstilling til et åbent og demokratisk samfund, hvilket kommer alle dele af samfundet til gode; beklager, at intensiveringen af de økonomiske og handelsmæssige forbindelser mellem den Europæiske Union og Kina ikke er blevet ledsaget af nogen væsentlige fremskridt med hensyn til menneskerettighedsdialogen; mener, at der er behov for yderligere reformer, især på det miljømæssige og sociale område, for at sikre overordnede og varige fremskridt;

| 62. | beklager, at Kina i lyset af den aktuelle finansielle og økonomiske krise udsatte topmødet mellem EU og Kina, som skulle have fundet sted den 1. december 2008 i Lyon, og understreger den enorme betydning af en konstruktiv dialog om klimaændringer såvel som en gensidig forståelse for de vigtigste handelsspørgsmål på et tidspunkt, der er afgørende for verdensøkonomien; håber, at der hurtigst muligt kan afholdes et lignende topmøde; |
| --- | --- |

62.

beklager, at Kina i lyset af den aktuelle finansielle og økonomiske krise udsatte topmødet mellem EU og Kina, som skulle have fundet sted den 1. december 2008 i Lyon, og understreger den enorme betydning af en konstruktiv dialog om klimaændringer såvel som en gensidig forståelse for de vigtigste handelsspørgsmål på et tidspunkt, der er afgørende for verdensøkonomien; håber, at der hurtigst muligt kan afholdes et lignende topmøde;

| 63. | opfordrer Kina til at fortsætte med at bidrage maksimalt til bestræbelserne på at fremskynde forhandlingerne i forbindelse med Doha-udviklingsdagsordenen; |
| --- | --- |

63.

opfordrer Kina til at fortsætte med at bidrage maksimalt til bestræbelserne på at fremskynde forhandlingerne i forbindelse med Doha-udviklingsdagsordenen;

| 64. | understreger, at den nye PSA mellem EU og Kina bør have som mål at skabe fri og fair handel med udgangspunkt i håndhævelse af bestemmelser om menneskerettigheder, miljø, bæredygtig udvikling og sociale spørgsmål; |
| --- | --- |

64.

understreger, at den nye PSA mellem EU og Kina bør have som mål at skabe fri og fair handel med udgangspunkt i håndhævelse af bestemmelser om menneskerettigheder, miljø, bæredygtig udvikling og sociale spørgsmål;

| 65. | glæder sig over etableringen af den økonomiske og handelsmæssige dialogmekanisme på højt plan som et forum til yderligere udvikling af forbindelserne mellem EU og Kina på strategisk plan, og mener, at en vigtig del af denne proces er, at mekanismen fører til tilfredsstillende løsning af handelsirritationsmomenter; opfordrer Kommissionen til at gøre den økonomiske og handelsmæssige dialogmekanisme mere ambitiøs ved at udnævne en af næstformændene i den Kommission, der etableres i 2009, til en koordinerende kommissær, som leder EF's delegation for den økonomiske og handelsmæssige dialogmekanisme; |
| --- | --- |

65.

glæder sig over etableringen af den økonomiske og handelsmæssige dialogmekanisme på højt plan som et forum til yderligere udvikling af forbindelserne mellem EU og Kina på strategisk plan, og mener, at en vigtig del af denne proces er, at mekanismen fører til tilfredsstillende løsning af handelsirritationsmomenter; opfordrer Kommissionen til at gøre den økonomiske og handelsmæssige dialogmekanisme mere ambitiøs ved at udnævne en af næstformændene i den Kommission, der etableres i 2009, til en koordinerende kommissær, som leder EF's delegation for den økonomiske og handelsmæssige dialogmekanisme;

| 66. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at alle eksisterende forsknings- og udviklingsaftaler (F&U) effektivt vil bidrage til at fremme F&U-samarbejdet med Kina; anbefaler, at dette samarbejde mellem den Europæiske Union og Kina målrettes på en mere strategisk og relevant måde med hensyn til teknologiske gennembrud, samfundsbehov, miljøkatastrofer og fremtidig økonomisk udvikling; anmoder begge parter om at fremme overførsel af teknologi og teknisk knowhow gennem programmer for udveksling af forskere og akademikere; |
| --- | --- |

66.

opfordrer Kommissionen til at sikre, at alle eksisterende forsknings- og udviklingsaftaler (F&U) effektivt vil bidrage til at fremme F&U-samarbejdet med Kina; anbefaler, at dette samarbejde mellem den Europæiske Union og Kina målrettes på en mere strategisk og relevant måde med hensyn til teknologiske gennembrud, samfundsbehov, miljøkatastrofer og fremtidig økonomisk udvikling; anmoder begge parter om at fremme overførsel af teknologi og teknisk knowhow gennem programmer for udveksling af forskere og akademikere;

| 67. | glæder sig over tilnærmelsen mellem Kina og Taiwan; betragter Taiwan, som er EU's fjerdestørste handelspartner i Asien, som en økonomisk og handelsmæssig enhed; støtter Taiwans deltagelse som observatør i de relevante internationale organisationer, hvor der ikke kræves status som stat, f.eks. i ILO; |
| --- | --- |

67.

glæder sig over tilnærmelsen mellem Kina og Taiwan; betragter Taiwan, som er EU's fjerdestørste handelspartner i Asien, som en økonomisk og handelsmæssig enhed; støtter Taiwans deltagelse som observatør i de relevante internationale organisationer, hvor der ikke kræves status som stat, f.eks. i ILO;

| 68. | opfordrer til øget samarbejde mellem europæiske og kinesiske universiteter samt øget mobilitet for videnskabsfolk, forskere og studerende mellem EU og Kina; |
| --- | --- |

68.

opfordrer til øget samarbejde mellem europæiske og kinesiske universiteter samt øget mobilitet for videnskabsfolk, forskere og studerende mellem EU og Kina;

| 69. | støtter den videre udvikling af samarbejdet mellem EU og Kina inden for rumvidenskab, applikationer og teknologi; mener, at det er afgørende med tæt samarbejde for at tage hensyn til både Compass- og Galileo-programmerne, navnlig for at sikre, at de er kompatible til gavn for brugere over hele verden; |
| --- | --- |

69.

støtter den videre udvikling af samarbejdet mellem EU og Kina inden for rumvidenskab, applikationer og teknologi; mener, at det er afgørende med tæt samarbejde for at tage hensyn til både Compass- og Galileo-programmerne, navnlig for at sikre, at de er kompatible til gavn for brugere over hele verden;

| 70. | opfordrer indtrængende Kommissionen og den kinesiske regering til sammen at undersøge metoder til udvikling af en parlamentarisk dimension i mekanismens aktiviteter, idet den har mandat til at række ud til en bredere kreds af interessenter og lægge stemme til deres bekymringer; |
| --- | --- |

70.

opfordrer indtrængende Kommissionen og den kinesiske regering til sammen at undersøge metoder til udvikling af en parlamentarisk dimension i mekanismens aktiviteter, idet den har mandat til at række ud til en bredere kreds af interessenter og lægge stemme til deres bekymringer;

| 71. | støtter Kommissionens bestræbelser på at skabe et SMV-venligt erhvervsmiljø gennem vedtagelse af Kommissionens meddelelse »Tænk småt først« - en »Small Business Act« for Europa (KOM(2008)0394), og glæder sig i denne henseende over intentionen om at lancere en »indfaldsport til Kina«-ordning, der skal fokusere på et uddannelsesprogram for ledere i Kina med henblik på at fremme europæiske SMV'ers adgang til det kinesiske marked inden 2010; |
| --- | --- |

71.

støtter Kommissionens bestræbelser på at skabe et SMV-venligt erhvervsmiljø gennem vedtagelse af Kommissionens meddelelse »Tænk småt først« - en »Small Business Act« for Europa (KOM(2008)0394), og glæder sig i denne henseende over intentionen om at lancere en »indfaldsport til Kina«-ordning, der skal fokusere på et uddannelsesprogram for ledere i Kina med henblik på at fremme europæiske SMV'ers adgang til det kinesiske marked inden 2010;

| 72. | opfordrer Kina til at fremme samarbejdet mellem kinesiske universiteter og SMV'er i EU med henblik på at styrke innovationen i kinesiske SMV'er og på den måde skabe flere arbejdspladser og øge samhandelen og det økonomiske udbytte; opfordrer ligeledes Kina til at styrke samarbejdet mellem de to parter for at forbedre og videreudvikle klimavenlige teknikker til nedbringelse af drivhusgasemissioner i Kina forårsaget af SMV'er fra EU; |
| --- | --- |

72.

opfordrer Kina til at fremme samarbejdet mellem kinesiske universiteter og SMV'er i EU med henblik på at styrke innovationen i kinesiske SMV'er og på den måde skabe flere arbejdspladser og øge samhandelen og det økonomiske udbytte; opfordrer ligeledes Kina til at styrke samarbejdet mellem de to parter for at forbedre og videreudvikle klimavenlige teknikker til nedbringelse af drivhusgasemissioner i Kina forårsaget af SMV'er fra EU;

| 73. | opfordrer Kommissionen til at fremme samarbejdet mellem virksomhederne, øge kendskabet til webstedet for markedsadgangsdatabasen og forbedre ordningerne for bilæggelse af tvister; |
| --- | --- |

73.

opfordrer Kommissionen til at fremme samarbejdet mellem virksomhederne, øge kendskabet til webstedet for markedsadgangsdatabasen og forbedre ordningerne for bilæggelse af tvister;

| 74. | støtter programmer, der har til formål at øge deltagelsen i samhandelen mellem EU og Kina, som f.eks. lederuddannelsesprogrammer; opfordrer Kommissionen til at øge den tekniske bistand til Kina for at gennemføre sundheds- og sikkerhedsregler og forbedre toldsamarbejdet; |
| --- | --- |

74.

støtter programmer, der har til formål at øge deltagelsen i samhandelen mellem EU og Kina, som f.eks. lederuddannelsesprogrammer; opfordrer Kommissionen til at øge den tekniske bistand til Kina for at gennemføre sundheds- og sikkerhedsregler og forbedre toldsamarbejdet;

| 75. | mener, at den Europæiske Union og Kina begynder at blive mere indbyrdes afhængige, og at kompleksiteten og betydningen af forholdet mellem EU og Kina kræver større koordinering mellem medlemsstaterne og Kommissionen; minder Kina om at efterkomme sine forpligtelser fra internationale aftaler; ser frem til en effektiv og resultatorienteret dialog med Kina om globale udfordringer; støtter det strategiske samarbejde mellem EU og Kina; opfordrer indtrængende Kommissionen til at øge gennemsigtigheden i forhandlingerne om PSA mellem den Europæiske Union og Kina; |
| --- | --- |

75.

mener, at den Europæiske Union og Kina begynder at blive mere indbyrdes afhængige, og at kompleksiteten og betydningen af forholdet mellem EU og Kina kræver større koordinering mellem medlemsstaterne og Kommissionen; minder Kina om at efterkomme sine forpligtelser fra internationale aftaler; ser frem til en effektiv og resultatorienteret dialog med Kina om globale udfordringer; støtter det strategiske samarbejde mellem EU og Kina; opfordrer indtrængende Kommissionen til at øge gennemsigtigheden i forhandlingerne om PSA mellem den Europæiske Union og Kina;

| 76. | mener, at EXPO 2010 i Shanghai i Kina vil være en stor mulighed for det europæiske erhvervsliv med hensyn til dets tilstedeværelse, netværk og præsentation for det kinesiske publikum og det kinesiske erhvervsliv; opfordrer indtrængende Kommissionen til at sikre, at EU's erhvervsliv vil have en stand på EXPO 2010; |
| --- | --- |

76.

mener, at EXPO 2010 i Shanghai i Kina vil være en stor mulighed for det europæiske erhvervsliv med hensyn til dets tilstedeværelse, netværk og præsentation for det kinesiske publikum og det kinesiske erhvervsliv; opfordrer indtrængende Kommissionen til at sikre, at EU's erhvervsliv vil have en stand på EXPO 2010;

| 77. | opfordrer Kommissionen til at støtte etableringen af et erhvervsråd mellem Kina og EU efter samme model som erhvervsrådet mellem USA og EU; |
| --- | --- |

77.

opfordrer Kommissionen til at støtte etableringen af et erhvervsråd mellem Kina og EU efter samme model som erhvervsrådet mellem USA og EU;

*

- *

| 78. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt Folkerepublikken Kinas regering og den kinesiske nationale folkekongres. |
| --- | --- |

78.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt Folkerepublikken Kinas regering og den kinesiske nationale folkekongres.

---

(1)  EUT C 305 E af 14.12.2006, s. 219.

(2)  EUT C 233 E af 28.9.2006, s. 103.

(3)  Vedtagne tekster, P6_TA(2008)0362.

---

| 18.3.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 67/141 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 67/141

---

Situationen i Sri Lanka

P6_TA(2009)0054

Europa-Parlamentets beslutning af 5. februar 2009 om situationen i Sri Lanka

(2010/C 67 E/17)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Sri Lanka af 18. maj 2000 (1), 14. marts 2002 (2) og 20. november 2003 (3), sin beslutning af 13. januar 2005 om EU's bistand til ofrene for flodbølgen i Det Indiske Ocean (4) og sin beslutning af 18. maj 2006 om situationen i Sri Lanka (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Sri Lanka af 18. maj 2000 (1), 14. marts 2002 (2) og 20. november 2003 (3), sin beslutning af 13. januar 2005 om EU's bistand til ofrene for flodbølgen i Det Indiske Ocean (4) og sin beslutning af 18. maj 2006 om situationen i Sri Lanka (5),

| — | der henviser til Rådets afgørelse af 29. maj 2006 (6) i Den Europæiske Union om at udstede formelt forbud mod De Tamilske Tigre (LTTE), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse af 29. maj 2006 (6) i Den Europæiske Union om at udstede formelt forbud mod De Tamilske Tigre (LTTE),

| — | der henviser til EU's formandskabs erklæring af 17. august 2006 om Sri Lanka, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's formandskabs erklæring af 17. august 2006 om Sri Lanka,

| — | der henviser til Tokyo-erklæringen af 10. juni 2003 om genopbygning og udvikling af Sri Lanka, som kædede donorstøtte sammen med fremgang i fredsprocessen, |
| --- | --- |

—

der henviser til Tokyo-erklæringen af 10. juni 2003 om genopbygning og udvikling af Sri Lanka, som kædede donorstøtte sammen med fremgang i fredsprocessen,

| — | der henviser til våbenhvileaftalen mellem Sri Lankas regering og LTTE, som trådte i kraft den 23. februar 2002, |
| --- | --- |

—

der henviser til våbenhvileaftalen mellem Sri Lankas regering og LTTE, som trådte i kraft den 23. februar 2002,

| — | der henviser til Oslo-erklæringen fra december 2002, hvori Sri Lankas regering og LTTE aftalte at undersøge en løsning på grundlag af en føderal struktur inden for et forenet Sri Lanka, |
| --- | --- |

—

der henviser til Oslo-erklæringen fra december 2002, hvori Sri Lankas regering og LTTE aftalte at undersøge en løsning på grundlag af en føderal struktur inden for et forenet Sri Lanka,

| — | der henviser til forretningsordens artikel 115, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordens artikel 115, stk. 5,

| A. | der henviser til, at efter regeringen indledte sin militære offensiv i oktober 2008, har LTTE trukket sig tilbage til det nordlige område og tvunget civilbefolkningen dybere ind i de områder, der er under deres kontrol, og efterladt flere hundrede dødsofre og omkring 250 000 civile, der er fanget i den livsfarlige krydsild mellem Sri Lankas hær og separatistbevægelsen LTTE i Mullaitivu-regionen, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at efter regeringen indledte sin militære offensiv i oktober 2008, har LTTE trukket sig tilbage til det nordlige område og tvunget civilbefolkningen dybere ind i de områder, der er under deres kontrol, og efterladt flere hundrede dødsofre og omkring 250 000 civile, der er fanget i den livsfarlige krydsild mellem Sri Lankas hær og separatistbevægelsen LTTE i Mullaitivu-regionen,

| B. | der henviser til, at Sri Lanka i næsten 25 år har lidt under LTTE's væbnede oprør og regeringens modoffensiv, som har krævet mere end 70 000 dødsofre; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Sri Lanka i næsten 25 år har lidt under LTTE's væbnede oprør og regeringens modoffensiv, som har krævet mere end 70 000 dødsofre;

| C. | der henviser til, at civilbefolkningen i de befriede områder har behov for humanitær bistand, og at selv om de statslige organisationer nu har fået mulighed for at opfylde deres behov, er mange tusinde civile i de områder, der fortsat er ramt af konflikten, stadig udsat for stor fare og berøvet helt basale livsfornødenheder, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at civilbefolkningen i de befriede områder har behov for humanitær bistand, og at selv om de statslige organisationer nu har fået mulighed for at opfylde deres behov, er mange tusinde civile i de områder, der fortsat er ramt af konflikten, stadig udsat for stor fare og berøvet helt basale livsfornødenheder,

| D. | der henviser til, at der er stor foruroligelse over bombningen af et hospital og et beskyttet område for De Forenede Nationers nationale personale inden for en sikkerhedszone, og at disse angreb dræbte og sårede mange civile, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at der er stor foruroligelse over bombningen af et hospital og et beskyttet område for De Forenede Nationers nationale personale inden for en sikkerhedszone, og at disse angreb dræbte og sårede mange civile,

| E. | der henviser til, at ifølge Amnesty International har både regeringsstyrkerne og LTTE krænket reglerne for krigsførelse ved at tvangsforflytte civile og forhindre dem i at flygte i sikkerhed, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at ifølge Amnesty International har både regeringsstyrkerne og LTTE krænket reglerne for krigsførelse ved at tvangsforflytte civile og forhindre dem i at flygte i sikkerhed,

| F. | der henviser til, at den internationale mission for pressefrihed i Sri Lanka noterede tre tendenser i forbindelse med rapporteringen om konflikten, nemlig manglende adgang for pressen til uafhængig informationskilder i konfliktområdet, overgreb mod og intimidering af journalister, der dækker konflikten, og selvcensur i medierne, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at den internationale mission for pressefrihed i Sri Lanka noterede tre tendenser i forbindelse med rapporteringen om konflikten, nemlig manglende adgang for pressen til uafhængig informationskilder i konfliktområdet, overgreb mod og intimidering af journalister, der dækker konflikten, og selvcensur i medierne,

| G. | der henviser til, at drabet på redaktør Lasantha Wickramatunga og angrebet på en populær uafhængig tv-kanals lokaler siden årets begyndelse har lammet medieverdenen, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at drabet på redaktør Lasantha Wickramatunga og angrebet på en populær uafhængig tv-kanals lokaler siden årets begyndelse har lammet medieverdenen,

| H. | der henviser til, at mindst 14 journalister er blevet dræbt og mange flere bortført eller anholdt siden 2006, og at Journalister uden Grænser klassificerede Sri Lanka som nr. 165 ud af 173 lande i sit pressefrihedsindeks, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at mindst 14 journalister er blevet dræbt og mange flere bortført eller anholdt siden 2006, og at Journalister uden Grænser klassificerede Sri Lanka som nr. 165 ud af 173 lande i sit pressefrihedsindeks,

| I. | erindre alle konfliktens parter om, at respekten for menneskerettighederne og de humanitær folkeret altid bør have forrang, ikke blot som et umiddelbart svar på den forværrede situation, men som hjørnestenen i en retfærdig og varig løsning af konflikten, |
| --- | --- |

I.

erindre alle konfliktens parter om, at respekten for menneskerettighederne og de humanitær folkeret altid bør have forrang, ikke blot som et umiddelbart svar på den forværrede situation, men som hjørnestenen i en retfærdig og varig løsning af konflikten,

| J. | der henviser til, at Tokyo-konferencens medformænd (Norge, Japan, USA og EU) i fællesskab har opfordret LTTE til at indgå i forhandlinger med Sri Lankas regering om betingelserne for en afslutning af fjendtlighederne, herunder våbennedlæggelse, afståelse fra voldshandlinger, accept af Sri Lankas regerings tilbud om amnesti og deltagelse som et politisk parti i processen med henblik på at skabe en retfærdig og holdbar politisk løsning, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Tokyo-konferencens medformænd (Norge, Japan, USA og EU) i fællesskab har opfordret LTTE til at indgå i forhandlinger med Sri Lankas regering om betingelserne for en afslutning af fjendtlighederne, herunder våbennedlæggelse, afståelse fra voldshandlinger, accept af Sri Lankas regerings tilbud om amnesti og deltagelse som et politisk parti i processen med henblik på at skabe en retfærdig og holdbar politisk løsning,

| K. | der henviser til, at Tokyo-konferencens medformænd i fællesskab har opfordret Sri Lankas regering og LTTE til at erklære våbenstilstand, således at det bliver muligt at evakuere syge og sårede og levere humanitær nødhjælp til civilbefolkningen, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Tokyo-konferencens medformænd i fællesskab har opfordret Sri Lankas regering og LTTE til at erklære våbenstilstand, således at det bliver muligt at evakuere syge og sårede og levere humanitær nødhjælp til civilbefolkningen,

| 1. | mener, at den seneste udvikling kan udgøre et vendepunkt i krisen i Sri Lanka; støtter erklæringen fra medformændene for Tokyo-konferencen og håber på snarlig fred og stabilitet i landet; |
| --- | --- |

1.

mener, at den seneste udvikling kan udgøre et vendepunkt i krisen i Sri Lanka; støtter erklæringen fra medformændene for Tokyo-konferencen og håber på snarlig fred og stabilitet i landet;

| 2. | mener, at Sri Lankas planer om at sikre en militær sejr over LTTE ikke vil fjerne behovet for at finde en politisk løsning, der kan sikre varig fred; |
| --- | --- |

2.

mener, at Sri Lankas planer om at sikre en militær sejr over LTTE ikke vil fjerne behovet for at finde en politisk løsning, der kan sikre varig fred;

| 3. | opfordrer regeringen og LTTE til at overholde reglerne for krigsførelse, minimere skaderne for civilbefolkningen under militæroperationer og øjeblikkeligt tillade de tusinder af civile, der er fanget i konfliktzonen sikker gennemrejse og adgang til humanitær bistand; |
| --- | --- |

3.

opfordrer regeringen og LTTE til at overholde reglerne for krigsførelse, minimere skaderne for civilbefolkningen under militæroperationer og øjeblikkeligt tillade de tusinder af civile, der er fanget i konfliktzonen sikker gennemrejse og adgang til humanitær bistand;

| 4. | glæder sig over Sri Lankas regerings tilsagn om at sikre fuldstændige, åbne og gennemskuelige undersøgelser af alle påståede krænkelse af mediefriheden for også at modvirke tendensen til straffrihed og ligegyldighed i forbindelse med drab og angreb på journalister i Sri Lanka; |
| --- | --- |

4.

glæder sig over Sri Lankas regerings tilsagn om at sikre fuldstændige, åbne og gennemskuelige undersøgelser af alle påståede krænkelse af mediefriheden for også at modvirke tendensen til straffrihed og ligegyldighed i forbindelse med drab og angreb på journalister i Sri Lanka;

| 5. | understreger behovet for, at internationale observatører foretager en vurdering af de humanitære behov, der gør sig gældende for den kvarte million mennesker, der er fanget i Wanni-regionen, og sikrer en passende distribution af fødevarer og anden humanitær bistand, især efterhånden som kampene nærmer sig den civilbefolkning, der er fanget i området; |
| --- | --- |

5.

understreger behovet for, at internationale observatører foretager en vurdering af de humanitære behov, der gør sig gældende for den kvarte million mennesker, der er fanget i Wanni-regionen, og sikrer en passende distribution af fødevarer og anden humanitær bistand, især efterhånden som kampene nærmer sig den civilbefolkning, der er fanget i området;

| 6. | gentager sin fordømmelse af det forfærdende misbrug af børn gennem rekruttering af børnesoldater, hvilket er en krigsforbrydelse, og opfordrer alle oprørsgrupper til at standse denne praksis, frigive de børn, de tilbageholder, og fremsætte en principerklæring om, at de ikke vil rekruttere børn i fremtiden; |
| --- | --- |

6.

gentager sin fordømmelse af det forfærdende misbrug af børn gennem rekruttering af børnesoldater, hvilket er en krigsforbrydelse, og opfordrer alle oprørsgrupper til at standse denne praksis, frigive de børn, de tilbageholder, og fremsætte en principerklæring om, at de ikke vil rekruttere børn i fremtiden;

| 7. | opfordrer regeringen til straks at indlede arbejdet med at fjerne landminer, hvis tilstedeværelse kan udgøre en alvorlig hindring for rehabiliteringen og den økonomiske genopbygning; opfordrer Sri Lankas regering til i denne forbindelse af tage et meget positivt skridt og tiltræde Ottawa-konventionen (konventionen om forbud mod brug, oplagring, produktion og overførsel af personelminer samt om deres destruktion); |
| --- | --- |

7.

opfordrer regeringen til straks at indlede arbejdet med at fjerne landminer, hvis tilstedeværelse kan udgøre en alvorlig hindring for rehabiliteringen og den økonomiske genopbygning; opfordrer Sri Lankas regering til i denne forbindelse af tage et meget positivt skridt og tiltræde Ottawa-konventionen (konventionen om forbud mod brug, oplagring, produktion og overførsel af personelminer samt om deres destruktion);

| 8. | glæder sig over, at Sri Lankas regering har forpligtet sig til at gennemføre en omfattende decentralisering på provinsniveau, hvilket vil gøre det muligt for især de tamilske områder, men også andre, at opnå større kontrol med administrationen inden for et forenet land; opfordrer regeringen til at sikre en hurtig gennemførelse og således sikre alle borgere i Sri Lanka lige rettigheder; |
| --- | --- |

8.

glæder sig over, at Sri Lankas regering har forpligtet sig til at gennemføre en omfattende decentralisering på provinsniveau, hvilket vil gøre det muligt for især de tamilske områder, men også andre, at opnå større kontrol med administrationen inden for et forenet land; opfordrer regeringen til at sikre en hurtig gennemførelse og således sikre alle borgere i Sri Lanka lige rettigheder;

| 9. | opfordrer Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer til at intensivere deres bestræbelser på at bane vej for en stabil og retfærdig fred i Sri Lanka og genskabe sikkerhed og velstand; |
| --- | --- |

9.

opfordrer Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer til at intensivere deres bestræbelser på at bane vej for en stabil og retfærdig fred i Sri Lanka og genskabe sikkerhed og velstand;

| 10. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, De Forenede Nationers generalsekretær, Norges regering, og de øvrige medformænd for Tokyo-donorkonferencen, Sri Lankas præsident og regering og konfliktens øvrige parter. |
| --- | --- |

10.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, De Forenede Nationers generalsekretær, Norges regering, og de øvrige medformænd for Tokyo-donorkonferencen, Sri Lankas præsident og regering og konfliktens øvrige parter.

---

(1)  EUT C 59 af 23.2.2001, s. 278.

(2)  EUT C 47 E af 27.2.2003, s. 613.

(3)  EUT C 87 E af 7.4.2004, s. 527.

(4)  EUT C 247 E af 6.10.2005, s. 147.

(5)  EUT C 297 E af 7.12.2006, s. 384.

(6)  Rådets afgørelse 2006/379/EF af 29. maj 2006 om gennemførelse af artikel 2, stk. 3, i forordning (EF) nr. 2580/2001 om specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder med henblik på at bekæmpe terrorisme, og om ophævelse af afgørelse 2005/930/EF (EUT L 144 af 31.5.2006, s. 21).

---

| 18.3.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 67/144 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 67/144

---

Situationen for de burmesiske flygtninge i Thailand

P6_TA(2009)0055

Europa-Parlamentets beslutning af 5. februar 2009 om situationen for de burmesiske flygtninge i Thailand

(2010/C 67 E/18)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til De Forenede Nationers konvention fra 1951 om flygtninges retsstilling og til 1967-protokollen hertil, |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers konvention fra 1951 om flygtninges retsstilling og til 1967-protokollen hertil,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Burma, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Burma,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5,

| A. | der henviser til beretningerne om, at omkring 1 000 Rohingya-bådflygtninge er blevet standset af flåden på thailandsk søterritorium mellem den 18. og 30. december 2008 og slæbt ud i internationalt farvand uden at have navigationsudstyr eller tilstrækkeligt med mad og vand om bord; der henviser til, at mange af flygtningene er forsvundet og frygtes at være druknet, mens andre blev reddet af indonesiske eller indiske kystvagter, |
| --- | --- |

A.

der henviser til beretningerne om, at omkring 1 000 Rohingya-bådflygtninge er blevet standset af flåden på thailandsk søterritorium mellem den 18. og 30. december 2008 og slæbt ud i internationalt farvand uden at have navigationsudstyr eller tilstrækkeligt med mad og vand om bord; der henviser til, at mange af flygtningene er forsvundet og frygtes at være druknet, mens andre blev reddet af indonesiske eller indiske kystvagter,

| B. | der henviser til, at Rohingya-folket, som er et etnisk, overvejende muslimsk samfund i det vestlige Burma, udsættes for systematiske, vedvarende og omfattende menneskerettighedskrænkelser fra det regerende militærregimes side, herunder nægtelse af borgerrettigheder, alvorlige begrænsninger af bevægelsesfriheden og vilkårlige anholdelser, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Rohingya-folket, som er et etnisk, overvejende muslimsk samfund i det vestlige Burma, udsættes for systematiske, vedvarende og omfattende menneskerettighedskrænkelser fra det regerende militærregimes side, herunder nægtelse af borgerrettigheder, alvorlige begrænsninger af bevægelsesfriheden og vilkårlige anholdelser,

| C. | der henviser til, at tusindvis af burmesere i de senere år er flygtet fra deres hjemland på grund af undertrykkelse og omfattende hungersnød, at de har sat deres liv på spil for at komme til Thailand og andre sydøstasiatiske lande, og at Thailand i stigende grad er blevet transitland for burmesiske flygtninge, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at tusindvis af burmesere i de senere år er flygtet fra deres hjemland på grund af undertrykkelse og omfattende hungersnød, at de har sat deres liv på spil for at komme til Thailand og andre sydøstasiatiske lande, og at Thailand i stigende grad er blevet transitland for burmesiske flygtninge,

| D. | der henviser til, at de thailandske myndigheder har afvist disse anklager, og at premierminister Abhisit Vejjajiva har lovet, at der vil blive foretaget en fuldstændig undersøgelse, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at de thailandske myndigheder har afvist disse anklager, og at premierminister Abhisit Vejjajiva har lovet, at der vil blive foretaget en fuldstændig undersøgelse,

| E. | der henviser til, at De Forenede Nationers Højkommissariat for Flygtninge har givet udtryk for bekymring over beretningerne om mishandling af de burmesiske flygtninge og har fået adgang til nogle af de 126 Rohingya-flygtninge, der stadig tilbageholdes af de thailandske myndigheder, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at De Forenede Nationers Højkommissariat for Flygtninge har givet udtryk for bekymring over beretningerne om mishandling af de burmesiske flygtninge og har fået adgang til nogle af de 126 Rohingya-flygtninge, der stadig tilbageholdes af de thailandske myndigheder,

| F. | der henviser til, at de thailandske myndigheder hævder, at de flygtninge, der blev pågrebet på thailandsk søterritorium, var ulovlige økonomiske migranter, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at de thailandske myndigheder hævder, at de flygtninge, der blev pågrebet på thailandsk søterritorium, var ulovlige økonomiske migranter,

| 1. | beklager beretningerne om umenneskelig behandling af Rohingya-flygtningene og anmoder den thailandske regering om som et respekteret medlem af det internationale samfund, der er velkendt for sin gæstfrihed over for flygtninge, at træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at Rohingya-flygtningenes liv ikke sættes på spil, og at de behandles i overensstemmelse med humanitær folkeret; |
| --- | --- |

1.

beklager beretningerne om umenneskelig behandling af Rohingya-flygtningene og anmoder den thailandske regering om som et respekteret medlem af det internationale samfund, der er velkendt for sin gæstfrihed over for flygtninge, at træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at Rohingya-flygtningenes liv ikke sættes på spil, og at de behandles i overensstemmelse med humanitær folkeret;

| 2. | fordømmer på det kraftigste den burmesiske regerings fortsatte forfølgelse af Rohingya-folket; bemærker, at den burmesiske regering har hovedansvaret for flygtningenes situation; kræver, at rohingyaerne får deres statsborgerskab tilbage, at alle begrænsninger af deres bevægelsesfrihed og deres ret til uddannelse og til at indgå ægteskab straks ophæves, og at den religiøse forfølgelse, ødelæggelsen af moskéer og andre kultsteder samt krænkelserne af menneskerettighederne i landet standses, og at den bevidste forarmelse, vilkårlige beskatning og beslaglæggelse af jord ligeledes bringes til ophør; |
| --- | --- |

2.

fordømmer på det kraftigste den burmesiske regerings fortsatte forfølgelse af Rohingya-folket; bemærker, at den burmesiske regering har hovedansvaret for flygtningenes situation; kræver, at rohingyaerne får deres statsborgerskab tilbage, at alle begrænsninger af deres bevægelsesfrihed og deres ret til uddannelse og til at indgå ægteskab straks ophæves, og at den religiøse forfølgelse, ødelæggelsen af moskéer og andre kultsteder samt krænkelserne af menneskerettighederne i landet standses, og at den bevidste forarmelse, vilkårlige beskatning og beslaglæggelse af jord ligeledes bringes til ophør;

| 3. | anmoder den thailandske regering om ikke at sende Rohingya-flygtninge og -asylansøgere, herunder bådflygtninge, tilbage til Burma, hvor deres liv stadig er i fare, eller hvor de kan blive udsat for tortur; |
| --- | --- |

3.

anmoder den thailandske regering om ikke at sende Rohingya-flygtninge og -asylansøgere, herunder bådflygtninge, tilbage til Burma, hvor deres liv stadig er i fare, eller hvor de kan blive udsat for tortur;

| 4. | glæder sig over den thailandske premierminister Abhisit Vejjajivas erklæring om, at påstandene om militærets mishandling af Rohingya-asylansøgere vil blive efterforsket, og anmoder om, at der i fuld åbenhed gennemføres en grundig og upartisk undersøgelse for at fastslå kendsgerningerne og træffe hensigtsmæssige foranstaltninger over for dem, der er ansvarlige for mishandling af burmesiske flygtninge; |
| --- | --- |

4.

glæder sig over den thailandske premierminister Abhisit Vejjajivas erklæring om, at påstandene om militærets mishandling af Rohingya-asylansøgere vil blive efterforsket, og anmoder om, at der i fuld åbenhed gennemføres en grundig og upartisk undersøgelse for at fastslå kendsgerningerne og træffe hensigtsmæssige foranstaltninger over for dem, der er ansvarlige for mishandling af burmesiske flygtninge;

| 5. | glæder sig over den thailandske regerings samarbejde med De Forenede Nationers Højkommissær for Flygtninge og opfordrer til, at der gives øjeblikkelig og fuldstændig adgang til alle de tilbageholdte Rohingya-bådflygtninge for at få fastslået deres behov for beskyttelse; anmoder samtidig Thailands regering om at undertegne flygtningekonventionen og 1967-protokollen hertil; |
| --- | --- |

5.

glæder sig over den thailandske regerings samarbejde med De Forenede Nationers Højkommissær for Flygtninge og opfordrer til, at der gives øjeblikkelig og fuldstændig adgang til alle de tilbageholdte Rohingya-bådflygtninge for at få fastslået deres behov for beskyttelse; anmoder samtidig Thailands regering om at undertegne flygtningekonventionen og 1967-protokollen hertil;

| 6. | understreger, at bådflygtningespørgsmålet, der berører Thailand og andre lande, overvejende er et regionalt anliggende; glæder sig over den thailandske regerings bestræbelser på at øge samarbejdet blandt regionens lande for at finde en løsning på spørgsmålet om Rohingya-folket; glæder sig i denne forbindelse over det møde, der blev afholdt den 23. januar 2009 mellem udenrigsministeren Virasakdi Futrakul og ambassadørerne fra Indien, Indonesien, Bangladesh, Malaysia og Burma; anmoder medlemmerne af Sammenslutningen af Stater i Sydøstasien (ASEAN) og navnlig det thailandske formandskab og de relevante internationale organisationer om at gøre en indsats for at finde en permanent løsning på dette vedvarende problem; |
| --- | --- |

6.

understreger, at bådflygtningespørgsmålet, der berører Thailand og andre lande, overvejende er et regionalt anliggende; glæder sig over den thailandske regerings bestræbelser på at øge samarbejdet blandt regionens lande for at finde en løsning på spørgsmålet om Rohingya-folket; glæder sig i denne forbindelse over det møde, der blev afholdt den 23. januar 2009 mellem udenrigsministeren Virasakdi Futrakul og ambassadørerne fra Indien, Indonesien, Bangladesh, Malaysia og Burma; anmoder medlemmerne af Sammenslutningen af Stater i Sydøstasien (ASEAN) og navnlig det thailandske formandskab og de relevante internationale organisationer om at gøre en indsats for at finde en permanent løsning på dette vedvarende problem;

| 7. | anmoder EU's medlemsstater om at styrke EU's fælles holdning, der skal fornyes i april 2009, for at løse problemerne med den forfærdende forskelsbehandling af Rohingya-flygtningene; |
| --- | --- |

7.

anmoder EU's medlemsstater om at styrke EU's fælles holdning, der skal fornyes i april 2009, for at løse problemerne med den forfærdende forskelsbehandling af Rohingya-flygtningene;

| 8. | mener, at det er yderst vigtigt, at der bliver udsendt en mission fra Parlamentet til Burma i betragtning af den nuværende menneskerettighedssituation, der stadig ikke lader til at blive bedre, og mener, at det internationale pres på regimet bør øges; |
| --- | --- |

8.

mener, at det er yderst vigtigt, at der bliver udsendt en mission fra Parlamentet til Burma i betragtning af den nuværende menneskerettighedssituation, der stadig ikke lader til at blive bedre, og mener, at det internationale pres på regimet bør øges;

| 9. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer, Kongeriget Thailands regering, Burmas regering, generalsekretæren for Sammenslutningen af Stater i Sydøstasien, De Forenede Nationers Højkommissær for Flygtninge og FN's generalsekretær. |
| --- | --- |

9.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer, Kongeriget Thailands regering, Burmas regering, generalsekretæren for Sammenslutningen af Stater i Sydøstasien, De Forenede Nationers Højkommissær for Flygtninge og FN's generalsekretær.

---

| 18.3.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 67/146 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 67/146

---

Brasiliens afvisning af kravet om udlevering af Cesare Battisti

P6_TA(2009)0056

Europa-Parlamentets beslutning af 5. februar 2009 om Brasiliens afvisning af kravet om udlevering af Cesare Battisti

(2010/C 67 E/19)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sit forslag til henstilling til Rådet af Véronique De Keyser for PSE-Gruppen om et strategisk partnerskab EU-Brasilien (B6-0449/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til sit forslag til henstilling til Rådet af Véronique De Keyser for PSE-Gruppen om et strategisk partnerskab EU-Brasilien (B6-0449/2008),

| — | der henviser til rammeaftalen om samarbejde mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Den Føderative Republik Brasilien, |
| --- | --- |

—

der henviser til rammeaftalen om samarbejde mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Den Føderative Republik Brasilien,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 30. maj 2007 med titlen »På vej mod et strategisk partnerskab mellem EU og Brasilien« (KOM(2007)0281), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 30. maj 2007 med titlen »På vej mod et strategisk partnerskab mellem EU og Brasilien« (KOM(2007)0281),

| — | der henviser til sagen vedrørende den italienske statsborger Cesare Battisti, som Italien har anmodet Brasilien om at udlevere, og som de brasilianske myndigheder har afslået at udlevere, |
| --- | --- |

—

der henviser til sagen vedrørende den italienske statsborger Cesare Battisti, som Italien har anmodet Brasilien om at udlevere, og som de brasilianske myndigheder har afslået at udlevere,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5,

| A. | der henviser til, at Cesare Battisti in absentia i endelige domme afsagt af de italienske domstole er blevet dømt skyldig i fire mord og dømt for sit tilhørsforhold til en væbnet gruppe, røveri, våbenbesiddelse og væbnede voldshandlinger, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Cesare Battisti in absentia i endelige domme afsagt af de italienske domstole er blevet dømt skyldig i fire mord og dømt for sit tilhørsforhold til en væbnet gruppe, røveri, våbenbesiddelse og væbnede voldshandlinger,

| B. | der henviser til Cesare Battistis flugt til Frankrig i 1990 og til det franske statsråds og den franske kassationsrets endelige afgørelse i 2004 om at bemyndige Battistis udlevering til de italienske myndigheder, |
| --- | --- |

B.

der henviser til Cesare Battistis flugt til Frankrig i 1990 og til det franske statsråds og den franske kassationsrets endelige afgørelse i 2004 om at bemyndige Battistis udlevering til de italienske myndigheder,

| C. | der henviser til, at Cesare Battisti efter denne afgørelse gik under jorden, indtil han i marts 2007 blev arresteret i Brasilien, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Cesare Battisti efter denne afgørelse gik under jorden, indtil han i marts 2007 blev arresteret i Brasilien,

| D. | der henviser til, at Cesare Battisti indbragte sagen om sin udlevering til Italien for Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, og at sagen blev afvist i december 2006, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Cesare Battisti indbragte sagen om sin udlevering til Italien for Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, og at sagen blev afvist i december 2006,

| E. | der henviser til, at den brasilianske regering den 17. januar 2009 erklærede Cesare Battisti for politisk flygtning og derfor har nægtet at udlevere ham med den begrundelse, at det italienske retssystem ikke indeholder tilstrækkelige garantier for beskyttelsen af indsattes rettigheder, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at den brasilianske regering den 17. januar 2009 erklærede Cesare Battisti for politisk flygtning og derfor har nægtet at udlevere ham med den begrundelse, at det italienske retssystem ikke indeholder tilstrækkelige garantier for beskyttelsen af indsattes rettigheder,

| F. | der henviser til, at tildelingen af status som politisk flygtning skal være i overensstemmelse med de folkeretlige bestemmelser, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at tildelingen af status som politisk flygtning skal være i overensstemmelse med de folkeretlige bestemmelser,

| G. | der henviser til, at denne afgørelse kan tolkes som et tegn på mistillid til Den Europæiske Union, som bl.a. bygger på respekten for grundlæggende rettigheder og retsstatsprincipperne, herunder indsattes rettigheder, og at disse principper støttes af alle medlemsstaterne, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at denne afgørelse kan tolkes som et tegn på mistillid til Den Europæiske Union, som bl.a. bygger på respekten for grundlæggende rettigheder og retsstatsprincipperne, herunder indsattes rettigheder, og at disse principper støttes af alle medlemsstaterne,

| H. | der henviser til, at de økonomiske, handelsmæssige og politiske forbindelser mellem Brasilien og Den Europæiske Union er upåklagelige og velfungerende og bl.a. bygger på fælles principper såsom respekt for menneskerettighederne og retsstatsprincipperne, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at de økonomiske, handelsmæssige og politiske forbindelser mellem Brasilien og Den Europæiske Union er upåklagelige og velfungerende og bl.a. bygger på fælles principper såsom respekt for menneskerettighederne og retsstatsprincipperne,

| I. | der henviser til, at Brasilien med samtlige EU-medlemsstaters fulde opbakning er i færd med at indtage en vigtig rolle på internationalt plan, og at landets deltagelse i G20-mødet i Washington i november 2008 og dets fremtidige deltagelse i sådanne møder er et tegn på dette øgede ansvar på internationalt plan, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Brasilien med samtlige EU-medlemsstaters fulde opbakning er i færd med at indtage en vigtig rolle på internationalt plan, og at landets deltagelse i G20-mødet i Washington i november 2008 og dets fremtidige deltagelse i sådanne møder er et tegn på dette øgede ansvar på internationalt plan,

| 1. | konstaterer, at der er indledt en retssag, og at de brasilianske myndigheders endelige afgørelse skulle blive bekendtgjort i løbet af de kommende uger; |
| --- | --- |

1.

konstaterer, at der er indledt en retssag, og at de brasilianske myndigheders endelige afgørelse skulle blive bekendtgjort i løbet af de kommende uger;

| 2. | stoler på, at den fornyede undersøgelse af afgørelsen vedrørende Cesare Battistis udlevering vil tage hensyn til den dom, der under fuld overholdelse af retsstatsprincipperne i Den Europæiske Union er blevet afsagt af en EU-medlemsstat; |
| --- | --- |

2.

stoler på, at den fornyede undersøgelse af afgørelsen vedrørende Cesare Battistis udlevering vil tage hensyn til den dom, der under fuld overholdelse af retsstatsprincipperne i Den Europæiske Union er blevet afsagt af en EU-medlemsstat;

| 3. | håber, at de brasilianske myndigheder i lyset af disse overvejelser når frem til en afgørelse baseret på fælles principper, som både Brasilien og Den Europæiske Union går ind for; |
| --- | --- |

3.

håber, at de brasilianske myndigheder i lyset af disse overvejelser når frem til en afgørelse baseret på fælles principper, som både Brasilien og Den Europæiske Union går ind for;

| 4. | erindrer om, at partnerskabet mellem Den Europæiske Union og Den Føderative Republik Brasilien er baseret på den fælles forståelse, at begge parter vil værne om retsstatsprincipperne og de grundlæggende rettigheder, herunder retten til forsvar og retten til en retfærdig og rimelig rettergang; |
| --- | --- |

4.

erindrer om, at partnerskabet mellem Den Europæiske Union og Den Føderative Republik Brasilien er baseret på den fælles forståelse, at begge parter vil værne om retsstatsprincipperne og de grundlæggende rettigheder, herunder retten til forsvar og retten til en retfærdig og rimelig rettergang;

| 5. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen, Rådet, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, den brasilianske regering, Den Føderative Republik Brasiliens præsident, formanden for den brasilianske kongres og formanden for Mercosur-Parlamentet. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen, Rådet, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, den brasilianske regering, Den Føderative Republik Brasiliens præsident, formanden for den brasilianske kongres og formanden for Mercosur-Parlamentet.

---

II Meddelelser

Europa-Parlamentet

Tirsdag, den 3. februar 2009

| 18.3.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 67/148 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 67/148

---

Ophævelse af Miloslav Ransdorfs immunitet

P6_TA(2009)0035

Europa-Parlamentets beslutning af 3. februar 2009 om anmodning om ophævelse af Miloslav Ransdorfs immunitet (2008/2176(IMM))

(2010/C 67 E/20)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til anmodning af 16. juni 2008 fra den kompetente myndighed i Den Tjekkiske Republik om ophævelse af Miloslav Ransdorfs immunitet, hvorom der blev givet meddelelse på plenarmødet den 9. juli 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til anmodning af 16. juni 2008 fra den kompetente myndighed i Den Tjekkiske Republik om ophævelse af Miloslav Ransdorfs immunitet, hvorom der blev givet meddelelse på plenarmødet den 9. juli 2008,

| — | der har hørt Miloslav Ransdorf, jf. forretningsordenens artikel 7, stk. 3, |
| --- | --- |

—

der har hørt Miloslav Ransdorf, jf. forretningsordenens artikel 7, stk. 3,

| — | der henviser til artikel 10 i protokollen af 8. april 1965 vedrørende De Europæiske Fællesskabers privilegier og immuniteter samt artikel 6, stk. 2, i akten af 20. september 1976 om almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 10 i protokollen af 8. april 1965 vedrørende De Europæiske Fællesskabers privilegier og immuniteter samt artikel 6, stk. 2, i akten af 20. september 1976 om almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til De Europæiske Fællesskabers Domstols domme af 12. maj 1964 og 10. juli 1986 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til De Europæiske Fællesskabers Domstols domme af 12. maj 1964 og 10. juli 1986 (1),

| — | der henviser til artikel 27, stk. 4, i den tjekkiske forfatning, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 27, stk. 4, i den tjekkiske forfatning,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 6, stk. 2, og artikel 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 6, stk. 2, og artikel 7,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A6-0008/2009), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A6-0008/2009),

| A. | der henviser til, at Miloslav Ransdorf er medlem af Europa-Parlamentet og valgt ved det sjette direkte valg den 10.-13. juni 2004, og at Europa-Parlamentet prøvede hans mandat den 14. december 2004 (2), |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Miloslav Ransdorf er medlem af Europa-Parlamentet og valgt ved det sjette direkte valg den 10.-13. juni 2004, og at Europa-Parlamentet prøvede hans mandat den 14. december 2004 (2),

| B. | der henviser til, at medlemmer af Europa-Parlamentet under dets mødeperioder i henhold til artikel 10 i protokollen af 8. april 1965 vedrørende De Europæiske Fællesskabers privilegier og immuniteter på deres eget lands område nyder de immuniteter, der tilstås medlemmerne af deres lands lovgivende forsamling; der henviser til, at immuniteten ikke kan påberåbes af et medlem, som gribes på fersk gerning, og der henviser til, at dette ikke hindrer Europa-Parlamentets ret til at ophæve et af dets medlemmers immunitet, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at medlemmer af Europa-Parlamentet under dets mødeperioder i henhold til artikel 10 i protokollen af 8. april 1965 vedrørende De Europæiske Fællesskabers privilegier og immuniteter på deres eget lands område nyder de immuniteter, der tilstås medlemmerne af deres lands lovgivende forsamling; der henviser til, at immuniteten ikke kan påberåbes af et medlem, som gribes på fersk gerning, og der henviser til, at dette ikke hindrer Europa-Parlamentets ret til at ophæve et af dets medlemmers immunitet,

| C. | der henviser til, at intet medlem af den lovgivende forsamling eller senatet i henhold til artikel 27, stk. 4, i den tjekkiske forfatning kan strafforfølges uden samtykke fra det kammer, som han eller hun er medlem af, og at strafforfølgelse definitivt er udelukket, hvis det respektive kammer ikke giver sit samtykke, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at intet medlem af den lovgivende forsamling eller senatet i henhold til artikel 27, stk. 4, i den tjekkiske forfatning kan strafforfølges uden samtykke fra det kammer, som han eller hun er medlem af, og at strafforfølgelse definitivt er udelukket, hvis det respektive kammer ikke giver sit samtykke,

| 1. | vedtager at ophæve Miloslav Ransdorfs immunitet; |
| --- | --- |

1.

vedtager at ophæve Miloslav Ransdorfs immunitet;

| 2. | pålægger sin formand straks at sende denne afgørelse og det kompetente udvalgs betænkning til de kompetente myndigheder i Den Tjekkiske Republik. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand straks at sende denne afgørelse og det kompetente udvalgs betænkning til de kompetente myndigheder i Den Tjekkiske Republik.

---

(1)  Sag 101/63, Wagner mod Fohrmann og Krier, Sml. 1954-1964, s. 483, og sag 149/85, Wybot mod Faure m.fl., Sml. 1986, s. 2391.

(2)  EUT C 226 E af 15.9.2005, s. 51.

---

III Forberedende retsakter

Europa-Parlamentet

Tirsdag, den 3. februar 2009

| 18.3.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 67/149 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 67/149

---

Aftale om videnskabeligt og teknologisk samarbejde EF/USA *

P6_TA(2009)0032

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 3. februar 2009 om forslag til Rådets afgørelse om forlængelse af aftalen om videnskabeligt og teknologisk samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og Amerikas Forenede Staters regering (KOM(2008)0581 - C6-0392/2008 - 2008/0184(CNS))

(2010/C 67 E/21)

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forslag til Rådets afgørelse (KOM(2008)0581), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Rådets afgørelse (KOM(2008)0581),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1982/2006/EF af 18. december 2006 om Fællesskabets syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1982/2006/EF af 18. december 2006 om Fællesskabets syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (1),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 170 og artikel 300, stk. 2, første afsnit, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 170 og artikel 300, stk. 2, første afsnit,

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 300, stk. 3, første afsnit, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0392/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 300, stk. 3, første afsnit, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0392/2008),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51, artikel 83, stk. 7 og artikel 43, stk. 1, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51, artikel 83, stk. 7 og artikel 43, stk. 1,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A6-0006/2009), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A6-0006/2009),

| 1. | godkender udvidelsen af aftalen; |
| --- | --- |

1.

godkender udvidelsen af aftalen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og USA's regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og USA's regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT L 412 af 30.12.2006, s. 1.

---

| 18.3.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 67/150 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 67/150

---

Aftale om videnskabeligt og teknologisk samarbejde EF/Rusland *

P6_TA(2009)0033

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 3. februar 2009 om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af en aftale om fornyelse af aftalen om videnskabeligt og teknologisk samarbejde mellem Den Europæiske Fællesskab og regeringen for Den Russiske Føderation (KOM(2008)0728 - C6-0456/2008 - 2008/0209(CNS))

(2010/C 67 E/22)

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forslag til Rådets afgørelse (KOM(2008)0728), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Rådets afgørelse (KOM(2008)0728),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1982/2006/EF af 18. december 2006 om Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1982/2006/EF af 18. december 2006 om Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (1),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 170 og artikel 300, stk. 2, første afsnit, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 170 og artikel 300, stk. 2, første afsnit,

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 300, stk. 3, første afsnit, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0456/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 300, stk. 3, første afsnit, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0456/2008),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51, artikel 83, stk. 7, og artikel 43, stk. 1, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51, artikel 83, stk. 7, og artikel 43, stk. 1,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A6-0005/2009), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A6-0005/2009),

| 1. | godkender indgåelsen af aftalen; |
| --- | --- |

1.

godkender indgåelsen af aftalen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Den Russiske Føderations regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Den Russiske Føderations regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT L 412 af 30.12.2006, s. 1.

---

Onsdag, den 4. februar 2009

| 18.3.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 67/151 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 67/151

---

Sanktioner mod arbejdsgivere, der beskæftiger tredjelandsstatsborgere med ulovligt ophold ***I

P6_TA(2009)0043

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om sanktioner over for arbejdsgivere, der beskæftiger tredjelandsstatsborgere med ulovligt ophold (KOM(2007)0249 - C6-0143/2007 - 2007/0094(COD))

(2010/C 67 E/23)

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Forslaget ændret den 4. februar 2009 (1) og godkendt den 19. februar 2009 som ændret (2).

---

(1)  Sagen blev henvist til fornyet udvalgsbehandling, jf. forretningsordenens artikel 51, stk. 2, andet afsnit, sammenholdt med artikel 168, stk. 2 (A6-0026/2009).

(2)  Vedtagne tekster, P6_TA(2009)0069.

---

P6_TC1-COD(2007)0094

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 19. februar 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/.../EF om minimumsstandarder for sanktioner og foranstaltninger over for arbejdsgivere, der beskæftiger tredjelandsstatsborgere med ulovligt ophold

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning ved førstebehandlingen til den endelige retsakt, direktiv 2009/52/EF).

---

Torsdag, den 5. februar 2009

| 18.3.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 67/152 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 67/152

---

Oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter *

P6_TA(2009)0046

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 5. februar 2009 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 3/2008 om oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter på det indre marked og i tredjelande (KOM(2008)0431 - C6-0313/2008 - 2008/0131(CNS))

(2010/C 67 E/24)

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2008)0431), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2008)0431),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 36 og 37, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0313/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 36 og 37, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0313/2008),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A6-0004/2009), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A6-0004/2009),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2;

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

Kommissionens forslag

Ændring

1.   Er der ikke forelagt nogen programmer til gennemførelse på det indre marked, jf. artikel 6, stk. 1, for en eller flere af de oplysningskampagner, der er nævnt i artikel 2, stk. 1, litra b), fastsætter hver medlemsstat på grundlag af de retningslinjer, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1, et program og dertil hørende udbudsbetingelser og udvælger efter offentligt udbud det organ, der skal gennemføre det program, som medlemsstaten forpligter sig til at medfinansiere.

1.   Er der ikke forelagt nogen programmer til gennemførelse på det indre marked, jf. artikel 6, stk. 1, for en eller flere af de oplysningskampagner, der er nævnt i artikel 2, stk. 1, litra b), fastsætter hver medlemsstat på grundlag af de retningslinjer, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1,
  efter at have vurderet nødvendigheden og hensigtsmæssigheden af disse programmer for de berørte medlemsstater og efter at have hørt de erhvervssammenslutninger og -organisationer, der er aktive i den pågældende sektor,
  et program og dertil hørende udbudsbetingelser og udvælger efter offentligt udbud det organ, der skal gennemføre det program, som medlemsstaten forpligter sig til at medfinansiere.

2.   Er der ikke forelagt nogen programmer til gennemførelse i tredjelande, jf. artikel 6, stk. 1, for en eller flere af de oplysningskampagner, der er nævnt i artikel 2, stk. 1, litra a), b), og c), fastsætter hver medlemsstat på grundlag af de retningslinjer, der er omhandlet i artikel 5, stk. 2, et program og dertil hørende udbudsbetingelser og udvælger efter offentligt udbud det organ, der skal gennemføre det program, som medlemsstaten forpligter sig til at medfinansiere.

2.   Er der ikke forelagt nogen programmer til gennemførelse i tredjelande, jf. artikel 6, stk. 1, for en eller flere af de oplysningskampagner, der er nævnt i artikel 2, stk. 1, litra a), b), og c), fastsætter hver medlemsstat på grundlag af de retningslinjer, der er omhandlet i artikel 5, stk. 2,
  efter at have vurderet nødvendigheden og hensigtsmæssigheden af disse programmer for de berørte medlemsstater og efter at have hørt de erhvervssammenslutninger og -organisationer, der er aktive i den pågældende sektor,
  et program og dertil hørende udbudsbetingelser og udvælger efter offentligt udbud det organ, der skal gennemføre det program, som medlemsstaten forpligter sig til at medfinansiere.

Det organ, der skal gennemføre det program, som medlemsstaten i sidste ende udvælger, kan være en international organisation, især hvis programmet vedrører salgsfremstød for olivenolie og spiseoliven i tredjelande.

Det organ, der skal gennemføre det program, som medlemsstaten i sidste ende udvælger, kan være en international organisation, især hvis programmet vedrører salgsfremstød for olivenolie og spiseoliven
  eller vin med beskyttet oprindelsesbetegnelse og med beskyttet geografisk betegnelse
  i tredjelande.

| c) | programmets
  forhold mellem kvalitet og pris. |
| --- | --- |

c)

programmets
  forhold mellem kvalitet og pris.

| c) | programmets
  omkostningseffektivitet |
| --- | --- |

c)

programmets
  omkostningseffektivitet

Artikel 1a

Artikel 13, stk. 2, første og andet afsnit, i forordning (EF) nr. 3/2008 affattes således:

»2.   Fællesskabets tilskud til de programmer, der vælges i henhold til artikel 8 og 9, må ikke overstige

  60 %

  af de faktiske omkostninger ved programmerne. Når det gælder programmer for oplysningskampagner og salgsfremstød, der varer to eller tre år, må det årlige tilskud i gennemførelsesperioden ikke overstige dette loft.

Den procentdel, der er nævnt i første afsnit, er

  70 %,

  når det gælder fremstød for frugt og grøntsager over for børn i uddannelsesinstitutioner i Fællesskabet.«

---

| 18.3.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 67/155 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 67/155

---

Markedsføring og anvendelse af foder ***I

P6_TA(2009)0050

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 5. februar 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om markedsføring og anvendelse af foder (KOM(2008)0124 - C6-0128/2008 - 2008/0050(COD))

(2010/C 67 E/25)

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2008)0124), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2008)0124),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 37 samt artikel 152, stk. 4, litra b), på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0128/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 37 samt artikel 152, stk. 4, litra b), på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0128/2008),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A6-0407/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A6-0407/2008),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | tager Kommissionens erklæringer til efterretning, jf. bilaget; |
| --- | --- |

2.

tager Kommissionens erklæringer til efterretning, jf. bilaget;

| 3. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

3.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

P6_TC1-COD(2008)0050

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 5. februar 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009 om markedsføring og anvendelse af foder, ændring af forordning (EF) nr. 1831/2003 og ophævelse af direktiv 79/373/EØF, 80/511/EØF, 82/471/EØF, 83/228/EØF, 93/74/EØF, 93/113/EF og 96/25/EF og beslutning 2004/217/EF

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning ved førstebehandlingen til den endelige retsakt, forordning (EF) nr. .../2009).

---

BILAG

Kommissionens erklæringer om følgende emner:

1.   Revision af bilag IV:

Med henblik på at tilpasse bilag IV (om tolerancer i forbindelse med mærkning af sammensætningen af fodermidler og foderblanding), jf. artikel 11 i forordningen, til den videnskabelige og tekniske udvikling, agter Kommissionen og dens tjenestegrene at foretage en undersøgelse af ovennævnte bilag IV. I denne forbindelse vil Kommissionen også behandle visse fodermidler med et vandindhold på over 50 %.

2.   Mærkning af tilsætningsstoffer:

Kommissionen vil ligeledes undersøge, om principperne for oplysning via mærkning af foder også kunne finde anvendelse på tilsætningsstoffer og forblandinger, der er godkendt i henhold til forordning (EF) nr. 1831/2003 om fodertilsætningsstoffer.

3.   Fortolkning af »voir caractere avantsærligt presserende hensyn til menneskers og dyrs sundhed eller til miljøet«, jf. betragtning 21, artikel 5 og artikel 17.

»Det er Kommissionens opfattelse, at »særligt presserende hensyn til menneskers og dyrs sundhed eller til miljøet« kan omfatte nødsituationer, der bl.a. opstår ved forsømmelse, svig og strafbare handlinger.«

---