# Euroopa Liidu C 70/2010

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2010.070.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 70 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 53. köide19. märts 2010 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2010.070.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 70

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

53. köide19. märts 2010

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Nõukogu |
| 2010/C 070/01 | Nõukogu resolutsioon, 26. veebruar 2010, ühise uurimisrühma loomise näidiskokkuleppe kohta | 1 |
| | ARVAMUSED |
| | Euroopa Andmekaitseinspektor |
| 2010/C 070/02 | Euroopa Andmekaitseinspektori arvamus järgmiste ettepanekute kohta: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega asutatakse amet õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks, ja nõukogu otsus, millega antakse ELi lepingu VI jaotise alusel määrusega XX asutatud ametile SIS II ja VISi operatiivjuhtimisega seotud ülesanded | 13 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Nõukogu

2010/C 070/01

Nõukogu resolutsioon, 26. veebruar 2010, ühise uurimisrühma loomise näidiskokkuleppe kohta

1

ARVAMUSED

Euroopa Andmekaitseinspektor

2010/C 070/02

Euroopa Andmekaitseinspektori arvamus järgmiste ettepanekute kohta: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega asutatakse amet õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks, ja nõukogu otsus, millega antakse ELi lepingu VI jaotise alusel määrusega XX asutatud ametile SIS II ja VISi operatiivjuhtimisega seotud ülesanded

13

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 070/03 | Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  ) | 21 |
| 2010/C 070/04 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5732 – Hewlett-Packard/3COM) (
  1
  ) | 26 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2010/C 070/03

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  )

1

21

2010/C 070/04

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5732 – Hewlett-Packard/3COM) (
  1
  )

1

26

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 070/05 | Euro vahetuskurss | 27 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2010/C 070/05

Euro vahetuskurss

27

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 070/06 | Teatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta | 28 |
| 2010/C 070/07 | Teatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta | 29 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 070/08 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5835 – Cucina/Brakes/Menigo) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 30 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 070/09 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine | 31 |

V   Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2010/C 070/06

Teatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta

28

2010/C 070/07

Teatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta

29

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2010/C 070/08

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5835 – Cucina/Brakes/Menigo) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

30

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2010/C 070/09

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine

31

| | Parandused |
| --- | --- |
| 2010/C 070/10 | Riigiabi – Läti Vabariik – Riigiabi C 39/09 (ex N 385/09) – Ventspilsi sadama infrastruktuuri riiklik rahastamine – Kutse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohaste märkuste esitamiseks, parandus (ELT C 62, 13.3.2010) | 39 |

Parandused

2010/C 070/10

Riigiabi – Läti Vabariik – Riigiabi C 39/09 (ex N 385/09) – Ventspilsi sadama infrastruktuuri riiklik rahastamine – Kutse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohaste märkuste esitamiseks, parandus (ELT C 62, 13.3.2010)

(ELT C 62, 13.3.2010)

39

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Nõukogu

| 19.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 70/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 70/1

---

NÕUKOGU RESOLUTSIOON,

26. veebruar 2010,

ühise uurimisrühma loomise näidiskokkuleppe kohta

2010/C 70/01

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

VÕTTES ARVESSE 29. mail 2000. aastal vastu võetud Euroopa Liidu liikmesriikide vahelist vastastikust õigusabi kriminaalasjades käsitleva konventsiooni (1) (edaspidi „konventsioon”) artiklit 13 ja 13. juunil 2002. aastal vastu võetud ühiseid uurimisrühmi käsitlevat nõukogu raamotsust (2) (edaspidi „raamotsus”);

VÕTTES ARVESSE nõukogu soovitust ühise uurimisrühma moodustamise näidiskokkuleppe kohta, (3) mis võeti vastu 2003. aastal, et toetada eksperte ühiste uurimisrühmade esialgses rakendamises;

PIDADES SILMAS, et sel ajal ei olnud tegutsevate ühiste uurimisrühmade väikese arvu tõttu võimalik näidiskokkuleppe aluseks võtta tegelikest kogemustest saadud parimaid tavasid, kuigi need võeti aluseks hilisemates ühiste uurimisrühmade loomist käitlevates kokkulepetes;

OLLES TEADLIK, et alates 2003. aastast on loodud märkimisväärne arv ühiseid uurimisrühmi ning et nende loomise valmidus on praegu oluliselt suurem kui mõni aasta tagasi;

VÕTTES ARVESSE, et selline näidiskokkulepe peaks olema ulatuslik, kuid samuti paindlik, tagamaks, et pädevad asutused saavad seda iga üksikjuhtumi korral kohandada vastavalt eriomastele asjaoludele;

OLLES VEENDUNUD, et valdkonna töötajad vajavad ühiste uurimisrühmade loomisel ajakohastatud näidist, mis põhineb parimatel tavadel;

PIDADES SILMAS 2005. aastal loodud ühiste uurimisrühmade ekspertide võrgustiku (4) järeldusi, eelkõige järeldusi, mis võeti vastu vastavalt 2007. aasta novembris, (5) 2008. aasta detsembris (6) ja 2009. aasta detsembris (7) toimunud võrgustiku kolmandal, neljandal ja viiendal kohtumisel, ning Eurojusti ja Europoli parimaid tavasid ja kogemusi;

PIDADES SLILMAS asjaolu, et kuna ühiste uurimisrühmade loomise ja tegevuse praktilised aspektid on edasi arenenud ning nõuetekohaselt tuleb käsitleda seni esinenud probleeme ja raskuseid, leiti olevat vajalik asendada 2003. aastal vastuvõetud nõukogu soovituses esitatud näidiskokkulepe ajakohastatud versiooniga;

VÕTTES ARVESSE, et kõnealust vajadust on tunnistatud ka Stockholmi programmi punktis 4.3.1, mille kohaselt tuleks ühiste uurimisrühmade loomist käsitlevat näidiskokkulepet ajakohastada;

VÕTTES ARVESSE, et ühise uurimisrühma peamine eesmärk on koguda kuriteo uurimise jaoks, mille tarbeks uurimisrühm on loodud, teavet ja tõendusmaterjali;

JULGUSTAB nende liikmesriikide pädevaid asutusi, kes soovivad vastavalt raamotsuses ja konventsioonis sätestatud tingimustele luua ühise uurimisrühma koos teiste liikmesriikide pädevate asutustega, kasutama vajaduse korral käesoleva resolutsiooni lisas toodud näidiskokkulepet, et leppida kokku ühise uurimisrühma toimimise üksikasjad.

Brüssel, 26. veebruar 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

F. CAAMAÑO

---

(1)  EÜT C 197, 12.7.2000, lk 3.

1

(2)  EÜT L 162, 20.6.2002, lk 1.

2

(3)  ELT C 121, 23.5.2003, lk 1.

3

(4)  11037/05 Crimorg 67 Enfopol 88.

4

(5)  5526/08 Crimorg 14 Enfopol 13 Eurojust 7 Copen 10.

5

(6)  17512/08 Crimorg 217 Enfopol 265 Eurojust 118 Copen 262.

6

(7)  17161/09 Crimorg 180 Eurojust 73 Enfopol 310 EJN 39 Copen 243 Enfocustom 137.

7

---

LISA

ÜHISE UURIMISRÜHMA LOOMISE NÄIDISKOKKULEPE

Vastavalt 29. mail 2000. aastal vastu võetud Euroopa Liidu liikmesriikide vahelist vastastikust õigusabi kriminaalasjades käsitleva konventsiooni
   (1)
  (edaspidi „konventsioon”) artiklile 13 ja 13. juunil 2002. aastal vastu võetud ühiseid uurimisrühmi käsitlevale nõukogu raamotsusele
   (2)
  (edaspidi „raamotsus”)

1.   Kokkuleppe osalised

Ühise uurimisrühma loomiseks on sõlminud kokkuleppe järgmised osalised:

| 1. | (kokkuleppeosalise liikmesriigi esimese pädeva ameti/asutuse nimi) |
| --- | --- |

1.

(kokkuleppeosalise liikmesriigi esimese pädeva ameti/asutuse nimi)

ja

| 2. | (kokkuleppeosalise liikmesriigi teise pädeva ameti/asutuse nimi) |
| --- | --- |

2.

(kokkuleppeosalise liikmesriigi teise pädeva ameti/asutuse nimi)

| 3. | (kokkuleppeosalise liikmesriigi viimase pädeva ameti/asutuse nimi) |
| --- | --- |

3.

(kokkuleppeosalise liikmesriigi viimase pädeva ameti/asutuse nimi)

Kokkuleppeosalised võivad ühisel kokkuleppel otsustada teha teiste liikmesriikide ametitele/asutustele ettepaneku saada käesoleva kokkuleppe osalisteks. Kolmandate riikide, aluslepingute raames vastu võetud sätete alusel pädevate asutuste ja rahvusvaheliste asutuste ühise uurimisrühma tegevuses osalemist käsitleva võimaliku korra kohta vt I liidet.

2.   Ühise uurimisrühma eesmärk

Kokkuleppes käsitletakse ühise uurimisrühma loomist järgmisel eesmärgil:

Ühise uurimisrühma konkreetse eesmärgi kirjeldus. See peaks sisaldama uuritava kuriteo (kuritegude) asjaolusid (kuupäev, koht ja laad).

Osalised võivad ühise uurimisrühma konkreetset eesmärki muuta omavahelisel kokkuleppel.

3.   Töömeetod

Kokkuleppeosalised võivad kokku leppida operatiivse tegevuskava, milles esitatakse suunised, mille kohaselt püütakse saavutada ühise uurimisrühma eemärk (3).

4.   Kokkuleppega hõlmatud ajavahemik

Vastavalt konventsiooni artikli 13 lõikele 1 ja raamotsuse artikli 1 lõikele 1 luuakse ühised uurimisrühmad piiratud ajavahemikuks. Loodav ühine uurimisrühm võib käesoleva kokkuleppe alusel tegutseda järgmise perioodi jooksul:

alates

[kuupäev]

kuni

[kuupäev]

Käesolevas kokkuleppes nimetatud lõpptähtaega võib kokkuleppeosaliste vastastikusel kokkuleppel pikendada käesoleva näidiskokkuleppe II liites toodud näidise kohaselt.

5.   Liikmesriik (liikmesriigid), kus ühine uurimisrühm tegutseb

Ühine uurimisrühm tegutseb järgmises liikmesriigis (järgmistes liikmesriikides):

(Märkida liikmesriik või liikmesriigid, kuhu on kavandatud ühise uurimisrühma tegevus)

Vastavalt konventsiooni artikli 13 lõike 3 punktile b ja raamotsuse artikli 1 lõike 3 punktile b tegutseb rühm vastavalt selle liikmesriigi seadustele, kus ta parajasti tegutseb. Kui ühine uurimisrühm viib oma põhilise tegevuskoha teise liikmesriiki, kehtivad rühmale selle liikmesriigi õigusnormid.

6.   Ühise uurimisrühma juht (juhid)
   (4)

Osalised on määranud järgmise isiku, kes esindab pädevaid asutusi rühma tegevuspaigaks olevas liikmesriigis (olevates liikmesriikides) ühise uurimisrühma juhina ja kelle juhtimisel peavad ühise uurimisrühma liikmed täitma oma ülesandeid selles liikmesriigis, kuhu ta kuulub:

| Liikmesriik | Lähetanud asutus (nimi) | Nimi | Ametiaste ja ametikoht (õigus-, politsei- või muu pädev asutus) |
| --- | --- | --- | --- |
| — | — | — | — |
| — | — | — | — |

Liikmesriik

Lähetanud asutus (nimi)

Nimi

Ametiaste ja ametikoht (õigus-, politsei- või muu pädev asutus)

—

—

—

—

—

—

—

—

Kui mõni eespool nimetatud isikutest ei saa oma ülesandeid täita, määratakse talle osaliste vastastikusel kokkuleppel viivitamata asendaja käesoleva kokkuleppe liitega. Kiireloomulistel juhtudel piisab sellest, kui ühise uurimisrühma osalised teatavad asendaja määramisest kirja teel. Selline teade kinnitatakse seejärel kokkuleppe liites.

7.   Ühise uurimisrühma liikmed

Lisaks punktis 6 nimetatud isikutele on ühise uurimisrühma liikmeteks järgmised isikud (5):

| Liikmesriik | Lähetanud asutus (nimi) | Nimi/identifitseerimisnumber (6) | Ametiaste ja ametikoht (õigus-, politsei- või muu pädev asutus) | Roll |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | — | — | — | — |
| — | — | — | — | — |

Liikmesriik

Lähetanud asutus (nimi)

Nimi/identifitseerimisnumber (6)

Ametiaste ja ametikoht (õigus-, politsei- või muu pädev asutus)

Roll

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kui mõnel eespool nimetatud isikul on oma ülesannete täitmine takistatud, määratakse talle viivitamata asendaja käesoleva kokkuleppe liitega või ühise uurimisrühma pädeva juhi saadetava teatisega.

8.   Ühises uurimisrühmas osalejad

Sätteid ühises uurimisrühmas osalejate (7) kohta käsitletakse käesoleva kokkuleppe asjakohases liites.

9.   Tõendid

Osalised teevad ühise uurimisrühma juhile või liikmele/liikmetele ülesandeks anda nõu tõendite kogumise osas. Nõuniku ülesandeks on anda ühise uurimisrühma liikmetele juhiseid nende aspektide ja korra kohta, mida tuleb arvesse võtta tõendite kogumisel. Siin tuleks nimetada seda ülesannet täitev isik / täitvad isikud.

Osalised võivad üksteist operatiivses tegevuskavas teavitada tunnistuse andmisest ühise uurimisrühma liikme poolt.

10.   Kokkuleppe üldtingimused

Üldiselt kehtivad konventsiooni artiklis 13 ja raamotsuses sätestatud tingimused sellisel kujul, nagu iga ühise uurimisrühma tegevusalasse kuuluv liikmesriik on kehtestanud.

11.   Kokkuleppe muutmine

Käesoleva kokkuleppe muudatused järgmistes aspektides (loetelu on mittetäielik):

| a) | ühise uurimisrühma uute liikmete lisamine; |
| --- | --- |

a)

ühise uurimisrühma uute liikmete lisamine;

| b) | käesoleva kokkuleppe punktis 2 sätestatud eesmärgi muutmine; |
| --- | --- |

b)

käesoleva kokkuleppe punktis 2 sätestatud eesmärgi muutmine;

| c) | olemasolevate punktide täiendamine või muutmine, |
| --- | --- |

c)

olemasolevate punktide täiendamine või muutmine,

vormistatakse käesoleva näidiskokkuleppe III liites toodud näidise kohaselt ning osalised allkirjastavad selle ja lisavad algsele kokkuleppele.

12.   Sisemine hindamine

Vähemalt iga kuue kuu järel hindavad ühise uurimisrühma juhid rühma üldeesmärgi saavutamisel tehtud edusamme ning teevad seejuures kindlaks ja lahendavad ilmnenud probleemid.

Pärast ühise uurimisrühma tegevuse lõppu võivad osalised vajadusel korraldada koosoleku, et hinnata ühise uurimisrühma efektiivsust.

Ühine uurimisrühm võib koostada oma tegevust käsitleva aruande, milles võib kirjeldada, kuidas operatiivset tegevuskava rakendati ja millised tulemused saavutati.

13.   Kokkuleppe eritingimused (selleks et vältida kokkuleppe liiga kohmakaks muutumist, võib mõningaid või kõiki punktides 13.1–13.11 märgitud aspekte käsitleda operatiivses tegevuskavas)

Käesoleva kokkuleppe suhtes võivad kehtida järgmised eritingimused (mitmeid nendest küsimustest reguleeritakse ka konventsiooni ja raamotsusega):

(Lisada vajaduse korral. Järgnevad alapunktid on mõeldud võimalike eraldi kirjeldamist vajavate valdkondade esile tõstmiseks.)

| 13.1. | Tingimused, mille kohaselt võib ühise uurimisrühma lähetatud liikmeid uurimistoimingute läbiviimisest kõrvale jätta |
| --- | --- |

13.1.

Tingimused, mille kohaselt võib ühise uurimisrühma lähetatud liikmeid uurimistoimingute läbiviimisest kõrvale jätta

| 13.2. | Eritingimused, mille kohaselt võivad lähetatud liikmed viia läbi uurimistoiminguid rühma tegevuskohaks olevas liikmesriigis |
| --- | --- |

13.2.

Eritingimused, mille kohaselt võivad lähetatud liikmed viia läbi uurimistoiminguid rühma tegevuskohaks olevas liikmesriigis

| 13.3. | Eritingimused, mille kohaselt ühise uurimisrühma lähetatud liige võib taotleda oma riiklikult asutuselt meetmete võtmist, mida rühm taotleb ilma kirjalikku taotlust esitamata |
| --- | --- |

13.3.

Eritingimused, mille kohaselt ühise uurimisrühma lähetatud liige võib taotleda oma riiklikult asutuselt meetmete võtmist, mida rühm taotleb ilma kirjalikku taotlust esitamata

| 13.4. | Tingimused, mille kohaselt lähetatud liikmed võivad jagada lähetavalt asutuselt saadud teavet |
| --- | --- |

13.4.

Tingimused, mille kohaselt lähetatud liikmed võivad jagada lähetavalt asutuselt saadud teavet

| 13.5. | Meediat puudutavad sätted, eelkõige konsulteerimise vajadus enne pressiteadete väljastamist ja ametlikke infotunde |
| --- | --- |

13.5.

Meediat puudutavad sätted, eelkõige konsulteerimise vajadus enne pressiteadete väljastamist ja ametlikke infotunde

| 13.6. | Kõnealuse kokkuleppe konfidentsiaalsust puudutavad sätted |
| --- | --- |

13.6.

Kõnealuse kokkuleppe konfidentsiaalsust puudutavad sätted

| 13.7. | Kindlaks tuleb määrata kasutatav suhtluskeel |
| --- | --- |

13.7.

Kindlaks tuleb määrata kasutatav suhtluskeel

| 13.8. | Erisätted kulutuste kohta:






  13.8.1. | Ühise uurimisrühma lähetatud liikmete kindlustust käsitlevad sätted. |
| --- | --- | --- |

13.8.

Erisätted kulutuste kohta:

13.8.1.

Ühise uurimisrühma lähetatud liikmete kindlustust käsitlevad sätted.

| 13.8.2. | Kirjaliku/suulise tõlkega, telefonide pealtkuulamisega jne seotud kulutusi käsitlevad sätted. |
| --- | --- |

13.8.2.

Kirjaliku/suulise tõlkega, telefonide pealtkuulamisega jne seotud kulutusi käsitlevad sätted.

| 13.8.3. | Sätted näiteks saadud dokumentide tõlkimise kohta uurimisrühma teiste liikmete keeltesse ning ametlikku suhtlemiskeelde (kui see on erinev), sest sellega võivad kaasneda märkimisväärsed (tarbetud) kulud. |
| --- | --- |

13.8.3.

Sätted näiteks saadud dokumentide tõlkimise kohta uurimisrühma teiste liikmete keeltesse ning ametlikku suhtlemiskeelde (kui see on erinev), sest sellega võivad kaasneda märkimisväärsed (tarbetud) kulud.

| 13.8.4. | Konfiskeeritud varadega seotud kulusid või tulusid käsitlevad sätted. |
| --- | --- |

13.8.4.

Konfiskeeritud varadega seotud kulusid või tulusid käsitlevad sätted.

| 13.9. | Tingimused, mille kohaselt võib anda konventsiooni ja muude kokkulepete kohaselt taotletavat abi |
| --- | --- |

13.9.

Tingimused, mille kohaselt võib anda konventsiooni ja muude kokkulepete kohaselt taotletavat abi

| 13.10. | Andmekaitse eritingimused






  13.10.bis | Juba olemasoleva ja/või ühise uurimisrühma tegevuse käigus saadud teabe konfidentsiaalsus ja kasutamine |
| --- | --- | --- |

13.10.

Andmekaitse eritingimused

13.10.bis

Juba olemasoleva ja/või ühise uurimisrühma tegevuse käigus saadud teabe konfidentsiaalsus ja kasutamine

| 13.11. | Tingimused, mille kohaselt lähetatud liikmed võivad kaasas kanda/kasutada relvi |
| --- | --- |

13.11.

Tingimused, mille kohaselt lähetatud liikmed võivad kaasas kanda/kasutada relvi

(Koht), (kuupäev)

(Kõigi osaliste allkirjad)

---

(1)  EÜT C 197, 12.7.2000, lk 3.

1

(2)  EÜT L 162, 20.6.2002, lk 1.

2

(3)  Pidades silmas asjakohaseid siseriiklikke õigusakte ja avalikustamisnõudeid, võib see operatiivne tegevuskava sisalduda ühise uurimisrühma loomise kokkuleppes või olla kokkuleppe lisaks või see võib olla eraldi salastatud dokument. Igal juhul peavad kokkuleppe allkirjastavad pädevad asutused olema operatiivse tegevuskava sisust teadlikud. Operatiivne tegevuskava peab olema paindlik dokument, mis sisaldab ühise strateegia ning punktis 2 märgitud ühise uurimisrühma eesmärgi saavutamise viisi osas tehtud praktilisi kokkuleppeid, sealhulgas praktilisi korraldusi, mida ei ole mujal kokkuleppes käsitletud.

3

Operatiivse tegevuskava võimalikku sisu käsitlevad punktid on esitatud käesoleva näidiskokkuleppe IV liites.

(4)  Kohaldatakse raamotsuse artikli 1 lõike 3 punkti a, st rühma juhiks on eeluurimises osaleva pädeva asutuse esindaja sellest liikmesriigist, kus rühm tegutseb.

4

(5)  Ühisesse uurimisrühma võivad kuuluda õigus-, politsei- ja muude pädevate asutuste esindajad, kelle tööülesannete hulga kuulub uurimise läbiviimine.

5

Käesoleva punkti all võib käsitleda ka Eurojusti liikmeid, kui nad tegutsevad riigi pädeva asutusena, nagu on osutatud nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsuse 2002/187/JSK (millega moodustatakse Eurojust, et tugevdada võitlust raskete kuritegude vastu) artiklis 9f. Need on Eurojusti riiklikud liikmed, nende asetäitjad ja assistendid ning muud isikud, kes siseriiklike õigusaktide kohaselt on samuti riikliku büroo liikmed, st lähetatud riiklikud eksperdid.

Politseiasutustesse võivad kuuluda ka liikmesriikide Europoli riiklike üksuste liikmed. Kõnealused riiklikud üksused asuvad liikmesriikides ja on riiklikud politseiasutused. Liikmesriikide kontaktametnikel Europolis on samuti põhimõtteliselt võimalik tegutseda riiklike politseiasutuste esindajatena.

(6)  Kui mõjuvatel põhjustel on vaja varjata ühise uurimisrühma ühe või mitme liikme identiteeti (näiteks varjatud jälitustoimingute või terrorismi puhul, mis nõuab maksimaalset salastatust), siis määratakse asjaomastele isikutele identifitseerimisnumbrid, kui see on kooskõlas kokkuleppe osaliseks oleva liikmesriigi siseriikliku õigusega. Määratud identifitseerimisnumbrid tuleb esitada salastatud dokumendis. Kui identifitseerimisnumbrit ei ole võimalik määrata, võib kokku leppida, et liikmete identiteet on esitatud salastatud dokumendis, mis lisatakse vastavalt kokkuleppele ja mis tehakse selle kõigile osalistele kättesaadavaks.

6

(7)  Ühises uurimisrühmas osalejad määratakse kolmandate riikide, Eurojusti, Europoli, Euroopa Komisjoni (OLAF), aluslepingute raames vastu võetud sätete alusel pädevate asutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonide poolt, kes on käesoleva näidiskokkuleppe I liites määratud ühise uurimisrühma osalisteks.

7

I liide

ÜHISE UURIMISRÜHMA LOOMISE NÄIDISKOKKULEPPE

Ühises uurimisrühmas osalejad

Kokkulepe Europoli/Eurojusti/komisjoni (OLAF), asutamislepingute raames vastu võetud sätete alusel pädevate asutuste, muude rahvusvaheliste asutuste või kolmandate riikidega

1.   Kokkuleppe osalised

ja

ja

(... ning ...)

on leppinud kokku, et järgmised isikud (kokkuleppeosaliste nimetused, kes ei ole liikmesriigid) osalevad ühises uurimisrühmas, mis on loodud ... (kokkuleppe, millele käesolev liide lisatakse, sõlmimise kuupäev ja koht) sõlmitud kokkuleppega.

2.   Ühises uurimisrühmas osalejad

Ühises uurimisrühmas osalevad järgmised isikud:

| Riik/Organisatsioon | Lähetanud asutus (nimi) | Nimi | Ametiaste ja ametikoht | Roll |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | — | — | — | — |
| — | — | — | — | — |

Riik/Organisatsioon

Lähetanud asutus (nimi)

Nimi

Ametiaste ja ametikoht

Roll

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Liikmesriik ... on otsustanud, et tema Eurojusti liikmed osalevad ühises uurimisrühmas pädeva riikliku asutuse esindajatena (1).

Kui mõni eespool nimetatud isikutest ei saa oma ülesandeid täita, määratakse talle asendaja käesoleva kokkuleppe liitega. Kiireloomulistel juhtudel piisab sellest, kui asjaomane osaline teatab asendaja määramisest kirja teel. Selline teade kinnitatakse seejärel kokkuleppe liites.

3.   Eritingimused

Eespool nimetatud isikute osalemine toimub järgmistel tingimustel ja vaid järgmistel eesmärkidel:

3.1.   Esimene kokkuleppeosaline, kes ei ole liikmesriik

3.1.1.   Osalemise eesmärk

3.1.2.   Antud õigused (kui on)

3.1.3.   Sätted kulude kohta

3.1.4.   Osalemise eesmärgi saavutamist käsitlevad/võimaldavad erisätted

3.1.5.   Muud erisätted või -tingimused (2)

3.1.6.   Andmekaitse eritingimused

3.2.   Teine kokkuleppeosaline, kes ei ole liikmesriik (vajaduse korral)

3.2.1.   ...

4.   Europoli osalemist käsitlevad erieeskirjad
   (3)

4.1.   Osalemise põhimõtted

4.1.1.   Ühises uurimisrühmas osalevad Europoli töötajad abistavad rühma liikmeid kooskõlas Europoli otsusega ning vastavalt selle liikmesriigi siseriiklikule õigusele, kus rühm tegutseb.

4.1.2.   Ühises uurimisrühmas osalevad Europoli töötajad teevad tööd rühma juhi/juhtide juhendamisel, nagu on määratud kindlaks kokkuleppe punktis [...], ning annavad mis tahes abi, mis on vajalik, et saavutada ühise uurimisrühma sihid ja eesmärk, mis on kindlaks määratud rühma juhi/juhtide poolt.

4.1.3.   Europoli töötajatel on õigus mitte täita ülesandeid, mida nad peavad oma Europoli otsusest tulenevate kohustustega vastuolus olevaks. Sellisel juhul teavitab Europoli töötaja sellest direktorit või tema esindajat. Europol konsulteerib rühma juhi/juhtidega, et leida vastastikku rahuldav lahendus.

4.1.4.   Ühises uurimisrühmas osalev Europoli töötaja ei osale sunnimeetmete võtmisel. Osalev Europoli töötaja võib siiski rühma juhi/juhtide juhendamisel viibida ühise uurimisrühma operatiivtegevuste juures, et anda kohapeal nõu ja abi rühma liikmetele, kes võtavad sunnimeetmeid, tingimusel, et rühma tegevuskohas ei ole riiklikul tasandil selleks õiguslikke takistusi.

4.1.5.   Euroopa Liidu privileege ja immuniteete käsitleva protokolli artikli 11 punkt a ei ole ühises uurimisrühmas osalevate Europoli töötajate suhtes kohaldatav (4).

4.1.6.   Ühise uurimisrühma tegevuste läbiviimise ajal kohaldatakse Europoli töötajate suhtes nende vastu või nende poolt toimepandud õigusrikkumistega seoses selle liikmesriigi siseriiklikku õigust, mis on kohaldatav samaväärseid ülesandeid täitvate isikute suhtes.

4.2.   Abi laad

4.2.1.   Osalevad Europoli töötajad osutavad kõiki Europoli tugiteenuseid kooskõlas Europoli otsusega vastavalt vajadusele või esitatud taotlusele. Selle hulka kuulub muu hulgas operatiivse ja strateegilise analüüsi tegemine, eelkõige analüüsifailide (AWF) (analüüsifaili/-failide nimi/nimed ja seotud projektid) analüüsimise kaudu. Vajadusel ja kui rühma juht/juhid seda taotlevad, võib Europol toetada ühist analüüsirühma Europoli mobiilse büroo või muude tehniliste seadmete kasutuselevõtmisega, kui need on kättesaadavad ja kui see on kooskõlas Europoli julgeolekunõuetega.

4.2.2.   Ühises uurimisrühmas osalevad Europoli töötajad võivad abistada kõigis tegevustes, eelkõige võimaldades ühise uurimisrühma liikmetel kasutada sideplatvormi, pakkudes neile strateegilist, tehnilist ja kohtuekspertiisi alast tuge ning jagades taktika ja operatiivtegevuse alaseid eriteadmisi ja nõuandeid, kui rühma juht/juhid seda vajavad.

4.2.3.   Europol soodustab oma õigusliku raamistiku ulatuses teabe turvalist vahetamist ühise uurimisrühma osaliste ja selles mitte osalevate riikide ja/või ELi organite ja rahvusvaheliste organisatsioonide vahel, kui seda taotleb/taotlevad rühma juht/juhid.

4.3.   Juurdepääs Europoli andmetöötlussüsteemidele

4.3.1.   Ühises uurimisrühmas osalevatel Europoli töötajatel on juurdepääs Europoli andmetöötlussüsteemidele, millele on osutatud Europoli otsuse artiklis 10. Sellise juurdepääsu võimaldamine toimub vastavalt Europoli otsuse sätetele kohaldatavatele julgeoleku- ja andmekaitse standarditele kogu selle aja vältel, mil Europoli töötajad kuuluvad ühisesse uurimisrühma.

4.3.2.   Europoli töötajad võivad võtta otse ühendust ühise uurimisrühma liikmetega ja anda ühise uurimisrühma liikmetele ja rühma juurde lähetatud isikutele kooskõlas Europoli otsusega teavet, mis pärineb Europoli otsuse artiklis 10 osutatud andmetöötlussüsteemi mis tahes osast. Tuleb järgida kõiki selle teabe kasutamise suhtes kehtivaid tingimusi ja piiranguid.

4.3.3.   Andmeid, mida Europoli töötaja ühisesse uurimisrühma kuuludes on saanud, võib andmeid esitanud liikmesriigi nõusolekul ja vastutusel sisestada Europoli otsuse artiklis 10 osutatud andmetöötlussüsteemi mis tahes osasse nimetatud otsuses kehtestatud tingimustel.

4.4.   Kulud ja seadmed

4.4.1.   Liikmesriik, kus viiakse läbi uurimistoiminguid, vastutab ülesannete täitmiseks vajalike tehniliste seadmetega (büroosisustus, sideseadmed jne) varustamise eest ning kannab tekkivad kulud. See liikmesriik tagab kasutamiseks ka (krüpteeritud) andmevahetuseks vajalikud büroos kasutatavad side- ja muud tehnilised seadmed. Tekkivad kulud kannab nimetatud liikmesriik.

4.4.2.   Europol kannab Europoli töötajate ühises uurimisrühmas osalemisega kaasnevad kulud, eelkõige kulud seoses kindlustuse ja töötajate töötasuga ning samuti majutus- ja reisikulud. Europol kannab samuti eespool punktides 4.1 ja 4.2 mainitud erivarustusega seoses tekkivad kulud.

Kuupäev/allkirjad (5)

---

(1)  Käesolev punkt välja jätta, kui see ei ole asjakohane.

(2)  Näiteks viide põhilistele või kohaldatavatele õigusraamistikele jne.

(3)  Lisada üksnes juhul, kui ühises uurimisrühmas osaleb Europol. Need eeskirjad võttis Europoli haldusnõukogu vastu 9. juulil 2009 (toimik nr 3710-426r6) ning ühise uurimisrühma loomise näidiskokkuleppe võttis Europoli haldusnõukogu vastu 18. novembril 2009 (toimik nr 2610-74r2), nagu on nõutav Europoli otsuse artikli 6 lõike 2 kohaselt. Ajakohastatud teavet vt Europoli veebilehelt: http://www.europol.europa.eu

(4)  Protokoll Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide kohta (konsolideeritud versioon), (ELT C 115, 9.5.2008, lk 266).

(5)  Selle kokkuleppe osaliste allkirjad.

II liide

ÜHISE UURIMISRÜHMA LOOMISE NÄIDISKOKKULEPPE

Ühise uurimisrühma tegevusaja pikendamist käsitlev kokkulepe

Vastavalt 29. mail 2000. aastal vastu võetud Euroopa Liidu liikmesriikide vahelist vastastikust õigusabi kriminaalasjades käsitleva konventsiooni (1) artikli 13 lõikele 1 ja 13. juunil 2002. aastal vastu võetud ühiseid uurimisrühmi käsitleva nõukogu raamotsuse (2) artikli 1 lõikele 1

on osalised leppinud kokku pikendada [kuupäev] [allakirjutamise koht] sõlmitud kokkuleppe (mille koopia on lisatud) kohaselt loodud ühise uurimisrühma tegevusaega.

Kokkuleppeosalised leiavad, et ühise uurimisrühma tegevusaega tuleks pikendada kauemaks, kui esialgu kokku lepitud [lisada tegevusaja lõppemise kuupäev], sest punktis [lisada ühise uurimisrühma eesmärki käsitleva punkti number] nimetatud eesmärki ei ole veel saavutatud.

Kõik osalised on hoolikalt analüüsinud ühise uurimisrühma tegevusaja pikendamist nõudvaid asjaolusid. Ühise uurimisrühma tegevusaja pikendamist peetakse hädavajalikuks, et saavutada eesmärk, milleks ühine uurimisrühm loodi.

Seetõttu jätkab ühine uurimisrühm oma tegevust kuni [lisada uue tegevusaja lõppemise kuupäev]. Kokkuleppeosalised võivad vastastikusel kokkuleppel eespool nimetatud ajavahemikku veelgi pikendada.

Kuupäev/allkiri

---

(1)  EÜT C 197, 12.7.2000, lk 3.

(2)  EÜT L 162, 20.6.2002, lk 1.

III liide

ÜHISE UURIMISRÜHMA LOOMISE NÄIDISKOKKULEPPE

Muude kui ühise uurimisrühma tegevusaja pikendamist käsitlevate muudatuste soovitatav sõnastus

Vastavalt 29. mail 2000. aastal vastu võetud Euroopa Liidu liikmesriikide vahelist vastastikust õigusabi kriminaalasjades käsitleva konventsiooni (1) artikli 13 lõikele 1 ja 13. juunil 2002. aastal vastu võetud ühiseid uurimisrühmi käsitleva nõukogu raamotsuse (2) artikli 1 lõikele 1, mille kohaselt käesolev ühine uurimisrühm loodi,

on osalised leppinud kokku muuta ühise uurimisrühma loomist käsitlevat [kuupäev] [allakirjutamise koht] sõlmitud kirjalikku kokkulepet (mille koopia on lisatud).

Allakirjutanud on kokku leppinud, et eespool nimetatud kokkulepet tuleks muuta järgmiselt:

| 1) | (muudatus ...) |
| --- | --- |

1)

(muudatus ...)

| 2) | (muudatus ...) |
| --- | --- |

2)

(muudatus ...)

Kõik osalised on hoolikalt analüüsinud ühise uurimisrühma loomist käsitleva kokkuleppe muutmist nõudvaid asjaolusid. Ühise uurimisrühma loomist käsitlevas kokkuleppes tehtavat muudatust (tehtavaid muudatusi) peetakse hädavajalikuks, et saavutada eesmärk, milleks ühine uurimisrühm loodi.

Kuupäev/allkiri

---

(1)  EÜT C 197, 12.7.2000, lk 3.

(2)  EÜT L 162, 20.6.2002, lk 1.

IV liide

Võimalikud operatiivses tegevuskavas käsitletavad teemad (1)

Osalised võivad käsitleda järgmiseid teemasid:

Sissejuhatus– kirjeldada ühise uurimisrühma eesmärki. Harilikult piisab, kui kasutada ühise uurimisrühma kokkuleppe punktis „Ühise uurimisrühma eesmärk” esitatud teksti.

Tegevuskord– nimetada kohad, kus ühine uurimisrühm tõenäoliselt tegutseb, kirjeldada, kuidas ühist uurimisrühma juhitakse ja uurimist läbi viiakse ning osutada riiklikele õigusnormidele, suunistele ja menetlustele.

Ühise uurimisrühma liikmete ja/või selles osalejate roll– esitada iga ühise uurimisrühma liikme (ELi liikmesriik, Europol, Eurojust, OLAF) ja/või selles osaleja roll ja ülesanded ning anda nende kirjeldus, kui seda ei ole tehtud juba ühise uurimisrühma loomist käsitlevas kokkuleppes.

Rakendatavad konkreetsed ja erimeetmed– määrata kindlaks uurimistoimingud, mis nõuavad konkreetsete meetmete võtmist või menetluste järgimist (nt kui kahtlusalune või ohver on laps või kui töökeskkond on ohtlik või vaenulik), ning kirjeldada neid.

Toimingud ja uurimisvolitused– määrata kindlaks eritoimingud/uurimistehnikad, mida uurimise käigus rakendatakse (nt eraelu puutumatuse õigust riivav jälgimine, informaatorite või politseiagentide kasutamine, side pealtkuulamine), ja nendega seotud õigusnormid/menetlused ning neid kirjeldada.

Teabevahetus ja side– kirjeldada, kuidas vahetatakse teavet, ja sidepidamise menetlusi ning määrata kindlaks pädev partner või asutus, nt Europol, Eurojust, OLAF, SECI, Interpol; võib olla vajalik leppida kokku sidepidamisel kasutatav keel; kaaluda Europoli turvaliste sidevahendite (SIENA) ja analüüsifailide (AWF) kasutamist, et luua turvaline keskkond tundliku teabe salvestamiseks.

Jälitusteabe hindamine ja seotud ülesanded– kirjeldada jälitusteabe kogumise ja edasise töötlemise protsessi ja kõiki sellega seotud suuniseid.

Finantsuurimine– kaaluda vajadust uurida raha liikumist.

Tõendite kogumine– määrata kindlaks vastavalt jurisdiktsioonile/jurisdiktsioonidele kõik õigusnormid, suunised, menetlused jne, mida tuleb arvesse võtta, sealhulgas vastutava asutuse ja eraldiseisvad tingimused seoses tõendite kasutamisega.

Süüdistuse esitamine– määrata kindlaks pädev asutus igas riigis/jurisdiktsioonis ja kõik suunised, mis on seotud süüdistuse esitamiseks otsuse tegemisega, sealhulgas Eurojusti roll selles.

Tunnistuste andmine– määrata kindlaks, milline on tõenäosus, et ühise uurimisrühma liikmed annavad tunnistusi, ning sellise tunnistuse andmise nõudega seotud kehtivad menetlused igas jurisdiktsioonis.

Teabe avaldamine– kirjeldada, millised on teabe esitamist käsitlevad eeskirjad ja menetlused kõigis jurisdiktsioonides, kus ühine uurimisrühm tõenäoliselt tegutseb.

Operatiiv- ja strateegilised koosolekud– määrata kindlaks peetavad koosolekud ja kirjeldada neid, esitada nende toimumise sagedus ja nimetada osalejad.

Haldamine ja logistika– selles lõigus tuleks käsitleda kõiki haldamise, seadmete (tööruumid, sõidukid, infotehnoloogilised seadmed ja mis tahes muud tehnilised seadmed), ressursside, isikkoosseisu, meedia, ja konfidentsiaalsusega jne seotud küsimusi:

tõlkimine;

tööruumid;

sõidukid;

muud tehnilised seadmed.

---

(1)  Operatiivne tegevuskava on pidevalt muutuv dokument, milles kajastatakse ühise uurimisrühma praktilisi küsimusi. Operatiivne tegevuskava peaks olema kooskõlas ühise uurimisrühma loomise kokkuleppe punktiga 13 „Kokkuleppe eritingimused”. Punktis 13 esitatud mõningaid elemente võib käsitleda operatiivses tegevuskavas.

---

ARVAMUSED

Euroopa Andmekaitseinspektor

| 19.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 70/13 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 70/13

---

Euroopa Andmekaitseinspektori arvamus järgmiste ettepanekute kohta: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega asutatakse amet õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks, ja nõukogu otsus, millega antakse ELi lepingu VI jaotise alusel määrusega XX asutatud ametile SIS II ja VISi operatiivjuhtimisega seotud ülesanded

2010/C 70/02

EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 16,

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 8,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (1),

võttes arvesse 11. augustil 2009 Euroopa andmekaitseinspektorile vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 45/2001 18. detsember 2000 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) artikli 28 lõikele 2 tehtud taotlust arvamuse saamiseks (2),

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE ARVAMUSE:

I.   SISSEJUHATUS – ARVAMUSE KONTEKST

Ettepanekute kirjeldus

| 1. | Komisjon võttis 24. juunil 2009 vastu õigusaktide paketi, millega asutatakse amet õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks. Pakett koosneb kahest ettepanekust: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega asutatakse amet, ja nõukogu otsus, millega antakse ametile ELi lepingu VI jaotise alusel SIS II ja VISi operatiivjuhtimisega seotud ülesanded (3). Mõlema ettepaneku kohta antakse üksikasjalikumaid selgitusi samal kuupäeval vastuvõetud teatises (4). 11. augustil 2009 edastati ettepanekud ja teatis koos mõjuhindamise ja selle kommenteeritud kokkuvõttega (5) Euroopa andmekaitseinspektorile. |
| --- | --- |

1.

Komisjon võttis 24. juunil 2009 vastu õigusaktide paketi, millega asutatakse amet õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks. Pakett koosneb kahest ettepanekust: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega asutatakse amet, ja nõukogu otsus, millega antakse ametile ELi lepingu VI jaotise alusel SIS II ja VISi operatiivjuhtimisega seotud ülesanded (3). Mõlema ettepaneku kohta antakse üksikasjalikumaid selgitusi samal kuupäeval vastuvõetud teatises (4). 11. augustil 2009 edastati ettepanekud ja teatis koos mõjuhindamise ja selle kommenteeritud kokkuvõttega (5) Euroopa andmekaitseinspektorile.

| 2. | Määruse ettepaneku õigusliku aluse leiab ELi lepingu IV jaotisest. Kuna SIS II ja VISi kasutamine politseikoostöö ja kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö eesmärgil põhineb ELi lepingu VI jaotisel, täiendab määruse ettepanekut nõukogu otsuse ettepanek, mis põhineb ELi lepingu VI jaotisel. |
| --- | --- |

2.

Määruse ettepaneku õigusliku aluse leiab ELi lepingu IV jaotisest. Kuna SIS II ja VISi kasutamine politseikoostöö ja kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö eesmärgil põhineb ELi lepingu VI jaotisel, täiendab määruse ettepanekut nõukogu otsuse ettepanek, mis põhineb ELi lepingu VI jaotisel.

| 3. | Õigusaktidega, millega asutatakse vastavalt SIS II, VIS ja EURODAC (6), määrtakse kindlaks, et nende kolme süsteemi operatiivjuhtimise eest vastutab komisjon. SIS II ja VISi puhul on see kavas üksnes üleminekuperioodil ja seejärel võtab operatiivjuhtimise üle korraldusasutus. 7. juuni 2007. aasta ühisavalduses (7) palusid Euroopa Parlament ja nõukogu komisjonil esitada pärast alternatiive analüüsiva mõjuhinnangu koostamist vajalikud õigusakti ettepanekud, millega usaldatakse SIS II ja VISi pikaajaline operatiivjuhtimine ametile. Selle tulemusel ongi koostatud need ettepanekud. |
| --- | --- |

3.

Õigusaktidega, millega asutatakse vastavalt SIS II, VIS ja EURODAC (6), määrtakse kindlaks, et nende kolme süsteemi operatiivjuhtimise eest vastutab komisjon. SIS II ja VISi puhul on see kavas üksnes üleminekuperioodil ja seejärel võtab operatiivjuhtimise üle korraldusasutus. 7. juuni 2007. aasta ühisavalduses (7) palusid Euroopa Parlament ja nõukogu komisjonil esitada pärast alternatiive analüüsiva mõjuhinnangu koostamist vajalikud õigusakti ettepanekud, millega usaldatakse SIS II ja VISi pikaajaline operatiivjuhtimine ametile. Selle tulemusel ongi koostatud need ettepanekud.

| 4. | Määruse ettepanekuga asutatav amet vastutaks tõepoolest nii SIS II ja VISi operatiivjuhtimise kui ka EURODACi ja muude võimalike suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise eest. „Muudele suuremahulistele IT-süsteemidele” viitamist käsitletakse käesoleva arvamuse punktides 28–31. Määruse ettepaneku preambuli kohaselt on kolme suuremahulise IT-süsteemi ja muude võimalike süsteemide viimine ühe ameti juhtimise alla vajalik koostoime ja mastaabisäästu saavutamiseks, kriitilise massi loomiseks ning kapitali ja inimressursi võimalikult kõrge kasutusmäära tagamiseks (8). |
| --- | --- |

4.

Määruse ettepanekuga asutatav amet vastutaks tõepoolest nii SIS II ja VISi operatiivjuhtimise kui ka EURODACi ja muude võimalike suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise eest. „Muudele suuremahulistele IT-süsteemidele” viitamist käsitletakse käesoleva arvamuse punktides 28–31. Määruse ettepaneku preambuli kohaselt on kolme suuremahulise IT-süsteemi ja muude võimalike süsteemide viimine ühe ameti juhtimise alla vajalik koostoime ja mastaabisäästu saavutamiseks, kriitilise massi loomiseks ning kapitali ja inimressursi võimalikult kõrge kasutusmäära tagamiseks (8).

| 5. | Määruse ettepanekuga luuakse juriidilise isiku staatusega reguleerimisamet, mis on õiguslikult, halduslikult ja majanduslikult iseseisev. Amet täidab korraldusasutusele (või komisjonile) antud ülesandeid, nagu on sätestatud SIS II, VISi ja EURODACi käsitlevates õigusaktides. Lisaks sellele jälgib amet uurimistegevust ja rakendab komisjoni taotluse korral EÜ asutamislepingu IV jaotise ja vajadusel laiema õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna kohaldamisel (vt punkti 28–31 allpool) katsekavasid suuremahuliste IT-süsteemide väljatöötamiseks ja/või operatiivjuhtimiseks. |
| --- | --- |

5.

Määruse ettepanekuga luuakse juriidilise isiku staatusega reguleerimisamet, mis on õiguslikult, halduslikult ja majanduslikult iseseisev. Amet täidab korraldusasutusele (või komisjonile) antud ülesandeid, nagu on sätestatud SIS II, VISi ja EURODACi käsitlevates õigusaktides. Lisaks sellele jälgib amet uurimistegevust ja rakendab komisjoni taotluse korral EÜ asutamislepingu IV jaotise ja vajadusel laiema õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna kohaldamisel (vt punkti 28–31 allpool) katsekavasid suuremahuliste IT-süsteemide väljatöötamiseks ja/või operatiivjuhtimiseks.

| 6. | Ameti juhtimis- ja haldusstruktuur koosneb järgmistest osadest: haldusnõukogu, mis koosneb iga liikmesriigi esindajast ja kahest komisjoni esindajast, haldusnõukogu nimetatud tegevdirektor ja nõuanderühmad, kes annavad haldusnõukogule eksperditeadmisi vastavate IT-süsteemide kohta. Praegu nähakse ettepanekuga ette kolm nõuanderühma SIS II, VISi ja EURODACi jaoks. |
| --- | --- |

6.

Ameti juhtimis- ja haldusstruktuur koosneb järgmistest osadest: haldusnõukogu, mis koosneb iga liikmesriigi esindajast ja kahest komisjoni esindajast, haldusnõukogu nimetatud tegevdirektor ja nõuanderühmad, kes annavad haldusnõukogule eksperditeadmisi vastavate IT-süsteemide kohta. Praegu nähakse ettepanekuga ette kolm nõuanderühma SIS II, VISi ja EURODACi jaoks.

| 7. | Nõukogu otsuse ettepanekuga antakse ametile ülesanded, mis on usaldatud korraldusasutusele, nagu on sätestatud SIS II käsitlevas nõukogu otsuses 2007/533/JSK ja VISi käsitlevas nõukogu otsuses 2008/633/JSK (9). Lisaks sellele antakse otsuse ettepanekuga Europolile ameti haldusnõukogu koosolekutel vaatleja staatus, kui päevakorras on SIS II või VISi puudutav küsimus. Europol võib samuti nimetada esindaja SIS II ja VISi nõuanderühma (10). Samasugune vaatleja staatus ja esindaja nimetamise õigus on Eurojustil, kuid ainult SIS II puhul. |
| --- | --- |

7.

Nõukogu otsuse ettepanekuga antakse ametile ülesanded, mis on usaldatud korraldusasutusele, nagu on sätestatud SIS II käsitlevas nõukogu otsuses 2007/533/JSK ja VISi käsitlevas nõukogu otsuses 2008/633/JSK (9). Lisaks sellele antakse otsuse ettepanekuga Europolile ameti haldusnõukogu koosolekutel vaatleja staatus, kui päevakorras on SIS II või VISi puudutav küsimus. Europol võib samuti nimetada esindaja SIS II ja VISi nõuanderühma (10). Samasugune vaatleja staatus ja esindaja nimetamise õigus on Eurojustil, kuid ainult SIS II puhul.

Konsulteerimine Euroopa andmekaitseinspektoriga

| 8. | Euroopa andmekaitseinspektor tervitab nimetatud konsulteerimist ja teeb ettepaneku viidata konsulteerimisele ettepanekute põhjendustes, nagu on tavaliselt tehtud õigusaktides, mille puhul on Euroopa andmekaitseinspektoriga vastavalt määrusele (EÜ) nr 45/2001 konsulteeritud. |
| --- | --- |

8.

Euroopa andmekaitseinspektor tervitab nimetatud konsulteerimist ja teeb ettepaneku viidata konsulteerimisele ettepanekute põhjendustes, nagu on tavaliselt tehtud õigusaktides, mille puhul on Euroopa andmekaitseinspektoriga vastavalt määrusele (EÜ) nr 45/2001 konsulteeritud.

| 9. | Enne ettepaneku vastuvõtmist konsulteeriti Euroopa andmekaitseinspektoriga mitteametlikult. Euroopa andmekaitseinspektor tervitas seda mitteametlikku konsulteerimist ja tal on hea meel näha, et enamikku tema märkustest on ettepaneku lõppversioonis arvesse võetud. |
| --- | --- |

9.

Enne ettepaneku vastuvõtmist konsulteeriti Euroopa andmekaitseinspektoriga mitteametlikult. Euroopa andmekaitseinspektor tervitas seda mitteametlikku konsulteerimist ja tal on hea meel näha, et enamikku tema märkustest on ettepaneku lõppversioonis arvesse võetud.

| 10. | On selge, et Euroopa andmekaitseinspektor jälgib tähelepanelikult arenguid, mille tulemusel luuakse amet, kes peaks vastutama selliste suurel hulgal isikuandmeid sisaldavate andmebaaside nagu SIS II, VIS ja EURODAC nõuetekohase toimimise ja turvalisuse eest. Nagu arvamuses allpool selgitatakse, ei ole Euroopa andmekaitseinspektor vastu sellise ameti loomisele, kui ametit asutava(te)s õigusakti(de)s võetakse piisavalt arvesse võimalikke ohte, millel võib olla suur mõju inimeste privaatsusele. |
| --- | --- |

10.

On selge, et Euroopa andmekaitseinspektor jälgib tähelepanelikult arenguid, mille tulemusel luuakse amet, kes peaks vastutama selliste suurel hulgal isikuandmeid sisaldavate andmebaaside nagu SIS II, VIS ja EURODAC nõuetekohase toimimise ja turvalisuse eest. Nagu arvamuses allpool selgitatakse, ei ole Euroopa andmekaitseinspektor vastu sellise ameti loomisele, kui ametit asutava(te)s õigusakti(de)s võetakse piisavalt arvesse võimalikke ohte, millel võib olla suur mõju inimeste privaatsusele.

| 11. | Neid küsimusi käsitletakse üksikasjalikumalt III ja IV osas, kuid enne analüüsib Euroopa andmekaitseinspektor II osas 1. detsembril 2009 jõustunud Lissaboni lepingu mõju ettepanekutele. V osas esitab Euroopa andmekaitseinspektor tähelepanekuid mõlema ettepaneku konkreetsete sätete kohta. |
| --- | --- |

11.

Neid küsimusi käsitletakse üksikasjalikumalt III ja IV osas, kuid enne analüüsib Euroopa andmekaitseinspektor II osas 1. detsembril 2009 jõustunud Lissaboni lepingu mõju ettepanekutele. V osas esitab Euroopa andmekaitseinspektor tähelepanekuid mõlema ettepaneku konkreetsete sätete kohta.

II.   LISSABONI LEPINGU MÕJU

| 12. | Euroopa Liidu õiguslik struktuur on 1. detsembril 2009 jõustunud Lissaboni lepinguga oluliselt muutunud. Eelkõige on vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala puhul laienenud ELi pädevus ja seadusandlikke menetlusi on kohandatud. Euroopa andmekaitseinspektor analüüsis aluslepingute muutmise mõju nendele ettepanekutele. |
| --- | --- |

12.

Euroopa Liidu õiguslik struktuur on 1. detsembril 2009 jõustunud Lissaboni lepinguga oluliselt muutunud. Eelkõige on vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala puhul laienenud ELi pädevus ja seadusandlikke menetlusi on kohandatud. Euroopa andmekaitseinspektor analüüsis aluslepingute muutmise mõju nendele ettepanekutele.

| 13. | Määruse ettepaneku õiguslikuks aluseks on Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 62 lõike 2 punkt a ja punkti b alapunkt ii, artikli 63 lõike 1 punkt a ja lõike 3 punkt b ja artikkel 66. Nende artiklite tekst on suures osas kajastatud ELi toimimise lepingu artikli 77 lõike 1 punktis b, artikli 77 lõike 2 punktides a ja b, artikli 78 lõike 2 punktis e, artikli 79 lõike 2 punktis c ja artiklis 74. Seadusandlik menetlus, mida järgitakse nende õiguslike aluste alusel meetmete vastuvõtmiseks, jääb samaks – endiselt kohaldatakse kaasotsustamismenetlust, mida nüüd nimetatakse „seadusandlikuks tavamenetluseks”. Seega näib muudetud aluslepingutest määruse ettepaneku õiguslikule alusele ja seadusandlikule menetlusele avalduv mõju olevat piiratud. |
| --- | --- |

13.

Määruse ettepaneku õiguslikuks aluseks on Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 62 lõike 2 punkt a ja punkti b alapunkt ii, artikli 63 lõike 1 punkt a ja lõike 3 punkt b ja artikkel 66. Nende artiklite tekst on suures osas kajastatud ELi toimimise lepingu artikli 77 lõike 1 punktis b, artikli 77 lõike 2 punktides a ja b, artikli 78 lõike 2 punktis e, artikli 79 lõike 2 punktis c ja artiklis 74. Seadusandlik menetlus, mida järgitakse nende õiguslike aluste alusel meetmete vastuvõtmiseks, jääb samaks – endiselt kohaldatakse kaasotsustamismenetlust, mida nüüd nimetatakse „seadusandlikuks tavamenetluseks”. Seega näib muudetud aluslepingutest määruse ettepaneku õiguslikule alusele ja seadusandlikule menetlusele avalduv mõju olevat piiratud.

| 14. | Nõukogu otsuse ettepaneku õiguslikuks aluseks on praegu Euroopa Liidu lepingu artikli 30 lõike 1 punktid a ja b ning artikli 34 lõike 2 punkt c. Uute aluslepingutega on ELi lepingu artikkel 34 kehtetuks tunnistatud. Artikli 30 lõike 1 punkt a on asendatud ELi toimimise lepingu artikli 87 lõike 2 punktiga a, mis võimaldab seadusandliku tavamenetluse kohaselt võtta vastu meetmeid, mis käsitlevad asjakohaste andmete kogumist, säilitamist, töötlemist, analüüsi ja vahetamist Pädevate asutuste vahelist operatiivkoostööd käsitlev ELi lepingu artikli 30 lõike 1 punkt b on asendatud ELi toimimise lepingu artikli 87 lõikega 3, millega nähakse ette seadusandlik erimenetlus, mis tähendab, et nõukogu tegutseb ühehäälselt pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist. Kuna kaks seadusandlikku menetlust ei ole ühitavad, ei saa ELi toimimise lepingu artikli 87 lõike 2 punkt a ja artikli 87 lõige 3 ühiselt enam olla nõukogu otsuse õiguslikuks aluseks. Õiguslike aluste vahel tuleb seega teha valik. |
| --- | --- |

14.

Nõukogu otsuse ettepaneku õiguslikuks aluseks on praegu Euroopa Liidu lepingu artikli 30 lõike 1 punktid a ja b ning artikli 34 lõike 2 punkt c. Uute aluslepingutega on ELi lepingu artikkel 34 kehtetuks tunnistatud. Artikli 30 lõike 1 punkt a on asendatud ELi toimimise lepingu artikli 87 lõike 2 punktiga a, mis võimaldab seadusandliku tavamenetluse kohaselt võtta vastu meetmeid, mis käsitlevad asjakohaste andmete kogumist, säilitamist, töötlemist, analüüsi ja vahetamist Pädevate asutuste vahelist operatiivkoostööd käsitlev ELi lepingu artikli 30 lõike 1 punkt b on asendatud ELi toimimise lepingu artikli 87 lõikega 3, millega nähakse ette seadusandlik erimenetlus, mis tähendab, et nõukogu tegutseb ühehäälselt pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist. Kuna kaks seadusandlikku menetlust ei ole ühitavad, ei saa ELi toimimise lepingu artikli 87 lõike 2 punkt a ja artikli 87 lõige 3 ühiselt enam olla nõukogu otsuse õiguslikuks aluseks. Õiguslike aluste vahel tuleb seega teha valik.

| 15. | Euroopa andmekaitseinspektor on seisukohal, et ELi toimimise lepingu artikli 87 lõike 2 punkt a võiks olla kavandatava meetme ainus õiguslik alus. Seda õiguslikku alust võiks eelistada ka sellepärast, et seadusandliku tavamenetluse kasutamine tähendab Euroopa Parlamendi täielikku kaasamist ja tagab ettepaneku demokraatliku legitiimsuse (11). Sellega seoses tuleb toonitada, et ettepanek käsitleb sellise ameti loomist, mis vastutab isikuandmete kaitsmise eest, mis on ELi toimimise lepingu artiklis 16 tunnustatud põhiõigus ja tuleneb 1. detsembril 2009 siduvaks muutunud põhiõiguste harta artiklist 8. |
| --- | --- |

15.

Euroopa andmekaitseinspektor on seisukohal, et ELi toimimise lepingu artikli 87 lõike 2 punkt a võiks olla kavandatava meetme ainus õiguslik alus. Seda õiguslikku alust võiks eelistada ka sellepärast, et seadusandliku tavamenetluse kasutamine tähendab Euroopa Parlamendi täielikku kaasamist ja tagab ettepaneku demokraatliku legitiimsuse (11). Sellega seoses tuleb toonitada, et ettepanek käsitleb sellise ameti loomist, mis vastutab isikuandmete kaitsmise eest, mis on ELi toimimise lepingu artiklis 16 tunnustatud põhiõigus ja tuleneb 1. detsembril 2009 siduvaks muutunud põhiõiguste harta artiklist 8.

| 16. | ELi toimimise lepingu artikli 87 lõike 2 punkti a kasutamine ainsa õigusliku alusena võimaldaks samuti komisjonil ühendada mõlemad praegused ettepanekud üheks õigusaktiks, s.t ameti asutamismääruseks, mis võetakse vastu seadusandliku tavamenetluse kohaselt. |
| --- | --- |

16.

ELi toimimise lepingu artikli 87 lõike 2 punkti a kasutamine ainsa õigusliku alusena võimaldaks samuti komisjonil ühendada mõlemad praegused ettepanekud üheks õigusaktiks, s.t ameti asutamismääruseks, mis võetakse vastu seadusandliku tavamenetluse kohaselt.

| 17. | Euroopa andmekaitseinspektor kutsub komisjoni üles seda olukorda kiiresti selgitama. |
| --- | --- |

17.

Euroopa andmekaitseinspektor kutsub komisjoni üles seda olukorda kiiresti selgitama.

III.   AMETI ASUTAMINE ANDMEKAITSE SEISUKOHAST

| 18. | Nagu eespool punktis 3 märgitud, palusid Euroopa Parlament ja nõukogu komisjonil analüüsida alternatiive ja esitada vajalikud seadusandlikud ettepanekud, millega usaldatakse ametile SIS II ja VISi pikaajaline operatiivjuhtimine. Komisjon lisas ka EURODACi. Mõjuhinnangus analüüsib komisjon viit võimalust nende kolme süsteemi operatiivjuhtimiseks:






  — | praeguse korra jätkumine, s.t süsteeme juhib komisjon, mis SIS II ja VISi puhul hõlmab ülesannete delegeerimist kahele liikmesriigile (Austriale ja Prantsusmaale); |
| --- | --- | --- |

18.

Nagu eespool punktis 3 märgitud, palusid Euroopa Parlament ja nõukogu komisjonil analüüsida alternatiive ja esitada vajalikud seadusandlikud ettepanekud, millega usaldatakse ametile SIS II ja VISi pikaajaline operatiivjuhtimine. Komisjon lisas ka EURODACi. Mõjuhinnangus analüüsib komisjon viit võimalust nende kolme süsteemi operatiivjuhtimiseks:

—

praeguse korra jätkumine, s.t süsteeme juhib komisjon, mis SIS II ja VISi puhul hõlmab ülesannete delegeerimist kahele liikmesriigile (Austriale ja Prantsusmaale);

| — | muus osas sama mis esimese võimaluse puhul, kuid lisaks nähakse ette EURODACi operatiivjuhtimise delegeerimine liikmesriikide ametiasutustele; |
| --- | --- |

—

muus osas sama mis esimese võimaluse puhul, kuid lisaks nähakse ette EURODACi operatiivjuhtimise delegeerimine liikmesriikide ametiasutustele;

| — | uue reguleeriva ameti loomine; |
| --- | --- |

—

uue reguleeriva ameti loomine;

| — | operatiivjuhtimise üleandmine Frontexile; |
| --- | --- |

—

operatiivjuhtimise üleandmine Frontexile;

| — | SIS II operatiivjuhtimise üleandmine Europolile ning VISi ja EURODACi juhtimise jätmine komisjonile. |
| --- | --- |

—

SIS II operatiivjuhtimise üleandmine Europolile ning VISi ja EURODACi juhtimise jätmine komisjonile.

Komisjon analüüsis neid võimalusi neljast vaatepunktist: operatiivsest, juhtimisalasest, finantsilisest ja õiguslikust vaatepunktist.

| 19. | Osana õiguslikust analüüsist võrdles komisjon, kuidas need erinevad struktuurid tagaksid põhiõiguste ja -vabaduste tõhusa kaitse, eelkõige isikuandmete kaitse. Komisjon eelistaks sellega seoses võimalusi 3 ja 4 (12). Kahe esimese võimaluse osas juhtis komisjon tähelepanu võimalikele raskustele seoses Euroopa andmekaitseinspektori teostatava järelevalvega, mida arutati SIS II väljatöötamise käigus. Kahe esimese võimaluse puhul märkis komisjon samuti, et võib tekkida keeruline olukord seoses EÜ asutamislepingu artiklist 288 (praegu ELi toimimise lepingu artikkel 340) tuleneva vastutusega, juhul kui liikmesriikide töötajate teostatavate toimingutega peaks esinema raskusi. |
| --- | --- |

19.

Osana õiguslikust analüüsist võrdles komisjon, kuidas need erinevad struktuurid tagaksid põhiõiguste ja -vabaduste tõhusa kaitse, eelkõige isikuandmete kaitse. Komisjon eelistaks sellega seoses võimalusi 3 ja 4 (12). Kahe esimese võimaluse osas juhtis komisjon tähelepanu võimalikele raskustele seoses Euroopa andmekaitseinspektori teostatava järelevalvega, mida arutati SIS II väljatöötamise käigus. Kahe esimese võimaluse puhul märkis komisjon samuti, et võib tekkida keeruline olukord seoses EÜ asutamislepingu artiklist 288 (praegu ELi toimimise lepingu artikkel 340) tuleneva vastutusega, juhul kui liikmesriikide töötajate teostatavate toimingutega peaks esinema raskusi.

| 20. | Euroopa andmekaitseinspektor on nõus komisjoniga, et andmekaitseinspektori järelevalve seisukohast tuleks eelistada ühte Euroopa tasandi asutust, kes vastutab selliste suuremahuliste IT-süsteemide nagu SIS II, VIS ja EURODAc operatiivjuhtimise eest. Ühtse asutuse loomisega muutuks ühtlasi selgemaks vastutuse ja kohaldatava õiguse temaatika. Määrust (EÜ) nr 45/2001 kohaldataks kõikide selle Euroopa asutuse tegevuste suhtes. |
| --- | --- |

20.

Euroopa andmekaitseinspektor on nõus komisjoniga, et andmekaitseinspektori järelevalve seisukohast tuleks eelistada ühte Euroopa tasandi asutust, kes vastutab selliste suuremahuliste IT-süsteemide nagu SIS II, VIS ja EURODAc operatiivjuhtimise eest. Ühtse asutuse loomisega muutuks ühtlasi selgemaks vastutuse ja kohaldatava õiguse temaatika. Määrust (EÜ) nr 45/2001 kohaldataks kõikide selle Euroopa asutuse tegevuste suhtes.

| 21. | Järgmisena tuleb küsida, milline selline Euroopa asutus peaks olema. Komisjon kavandab ühe uue ameti loomist ja kahe olemasoleva (Frontexi ja Europoli) kasutamist. Suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimisele Frontexi ja Europoli poolt on tugev vastuargument, kuna oma ülesannete täitmisel on Frontexil ja Europolil isikuandmete kasutamiseks oma huvid. Europoli juurdepääs SIS II ja VISile on juba ette nähtud ning Europoli juurdepääsu EURODACile võimaldava õigusakti (13) üle on praegu käimas arutelu. Euroopa andmekaitseinspektori meelest tuleks eelistada võimalust, millega usaldatakse selliste suuremahuliste IT-süsteemide nagu SIS II, VIS ja EURODAC ühendatud operatiivjuhtimine sõltumatule asutusele, kellel ei ole oma huvisid andmebaasi kasutajana. See vähendab andmete väärkasutamise ohtu. Sellega seoses soovib Euroopa andmekaitseinspektor toonitada andmekaitse aluspõhimõtet kasutada andmeid piiratud eesmärkidel, mis tähendab, et isikuandmeid ei tohi kasutada muudel eesmärkidel kui need, milleks andmeid esialgselt töödeldi (14). |
| --- | --- |

21.

Järgmisena tuleb küsida, milline selline Euroopa asutus peaks olema. Komisjon kavandab ühe uue ameti loomist ja kahe olemasoleva (Frontexi ja Europoli) kasutamist. Suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimisele Frontexi ja Europoli poolt on tugev vastuargument, kuna oma ülesannete täitmisel on Frontexil ja Europolil isikuandmete kasutamiseks oma huvid. Europoli juurdepääs SIS II ja VISile on juba ette nähtud ning Europoli juurdepääsu EURODACile võimaldava õigusakti (13) üle on praegu käimas arutelu. Euroopa andmekaitseinspektori meelest tuleks eelistada võimalust, millega usaldatakse selliste suuremahuliste IT-süsteemide nagu SIS II, VIS ja EURODAC ühendatud operatiivjuhtimine sõltumatule asutusele, kellel ei ole oma huvisid andmebaasi kasutajana. See vähendab andmete väärkasutamise ohtu. Sellega seoses soovib Euroopa andmekaitseinspektor toonitada andmekaitse aluspõhimõtet kasutada andmeid piiratud eesmärkidel, mis tähendab, et isikuandmeid ei tohi kasutada muudel eesmärkidel kui need, milleks andmeid esialgselt töödeldi (14).

| 22. | Üks võimlaus, mida komisjon ei käsitlenud, oleks süsteemide operatiivjuhtimine komisjoni enda poolt, ilma ülesandeid siseriiklikele asutustele delegeerimata. Sarnase tulemusega võimalus oleks reguleerimisameti asemel täitevameti asutamine. Kuigi andmekaitse seisukohast ei ole ühtegi vastuargumenti sellele, et ülesandeid täidab komisjon ise (kuna komisjon ise ei ole nende süsteemide kasutaja), tõuseks Euroopa andmekaitseinspektori meelest eraldi ametist praktilist tulu. Samuti saab pidada paremaks valikut reguleerimisameti, mitte täitevameti kasuks, kuna see välistab võimaluse, et amet asutatakse ja selle tegevused määratakse kindlaks üksnes komisjoni otsusega. Kõnealune amet asutatakse seadusandliku tavamenetluse kohaselt vastuvõetava määrusega, mis tähendab demokraatlikku otsustusprotsessi. |
| --- | --- |

22.

Üks võimlaus, mida komisjon ei käsitlenud, oleks süsteemide operatiivjuhtimine komisjoni enda poolt, ilma ülesandeid siseriiklikele asutustele delegeerimata. Sarnase tulemusega võimalus oleks reguleerimisameti asemel täitevameti asutamine. Kuigi andmekaitse seisukohast ei ole ühtegi vastuargumenti sellele, et ülesandeid täidab komisjon ise (kuna komisjon ise ei ole nende süsteemide kasutaja), tõuseks Euroopa andmekaitseinspektori meelest eraldi ametist praktilist tulu. Samuti saab pidada paremaks valikut reguleerimisameti, mitte täitevameti kasuks, kuna see välistab võimaluse, et amet asutatakse ja selle tegevused määratakse kindlaks üksnes komisjoni otsusega. Kõnealune amet asutatakse seadusandliku tavamenetluse kohaselt vastuvõetava määrusega, mis tähendab demokraatlikku otsustusprotsessi.

| 23. | Euroopa andmekaitseinspektor leiab, et iseseisva reguleeriva ameti asutamisel on eeliseid. Andmekaitseinspektor soovib siiski rõhutada, et amet tuleks asutada üksnes siis, kui selle tegevused ja vastutus on selgelt kindlaks määratud. |
| --- | --- |

23.

Euroopa andmekaitseinspektor leiab, et iseseisva reguleeriva ameti asutamisel on eeliseid. Andmekaitseinspektor soovib siiski rõhutada, et amet tuleks asutada üksnes siis, kui selle tegevused ja vastutus on selgelt kindlaks määratud.

IV.   KAKS AMETI ASUTAMISEGA SEOTUD ÜLDIST PROBLEEMI

| 24. | Kõnealuse ettepaneku üle peetavas seadusandlikus ja avalikus arutelus on osutatud probleemidele seoses võimaliku „suure venna ameti” loomisega. See mure on seotud ohuga, et ameti ülesanded kalduvad eesmärgist kõrvale, kuid samuti erinevate IT-süsteemide koostalitlusega. Selles arvamuse osas käsitletaksegi nimetatud mureküsimusi. |
| --- | --- |

24.

Kõnealuse ettepaneku üle peetavas seadusandlikus ja avalikus arutelus on osutatud probleemidele seoses võimaliku „suure venna ameti” loomisega. See mure on seotud ohuga, et ameti ülesanded kalduvad eesmärgist kõrvale, kuid samuti erinevate IT-süsteemide koostalitlusega. Selles arvamuse osas käsitletaksegi nimetatud mureküsimusi.

| 25. | Kõigepealt soovib Euroopa andmekaitseinspektor juhtida tähelepanu sellele, et üldiselt eeldatakse, et vigade hulk isikuandmete töötlemisel või selliste andmete väärkasutamise oht kasvab selle võrra, mida rohkemate suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimine usaldatakse samale asutusele. Seega ei tohiks sama ameti juhitavate suuremahuliste IT-süsteemide koguarv olla suurem sellest, mille puhul on võimalik tagada andmekaitse-eeskirjade piisav järgimine. Teiste sõnadega ei peaks eesmärgiks olema võimalikult paljude suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise viimine ühe asutuse alluvusse. |
| --- | --- |

25.

Kõigepealt soovib Euroopa andmekaitseinspektor juhtida tähelepanu sellele, et üldiselt eeldatakse, et vigade hulk isikuandmete töötlemisel või selliste andmete väärkasutamise oht kasvab selle võrra, mida rohkemate suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimine usaldatakse samale asutusele. Seega ei tohiks sama ameti juhitavate suuremahuliste IT-süsteemide koguarv olla suurem sellest, mille puhul on võimalik tagada andmekaitse-eeskirjade piisav järgimine. Teiste sõnadega ei peaks eesmärgiks olema võimalikult paljude suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise viimine ühe asutuse alluvusse.

IV.1.   Funktsioonide laienemine

| 26. | Antud kontekstis tähendab funktsioonide laienemine seda, et uuel ametil on võimalus muuta olemasolevaid suuremahulisi IT-süsteeme või neid omavahel ühendada ulatuses, mida ei ole praegu ette nähtud. Euroopa andmekaitseinspektor on arvamusel, et funktsioonide laienemist saab vältida, kui esiteks piirata ameti (võimalikke) tegevusi ja määrata need selgelt kindlaks ametit asutavas õigusaktis, ning teiseks tagada, et tegevusulatust saab laiendada üksnes demokraatliku otsustusprotsessi teel, mis üldjuhul tähendab seadusandliku tavamenetluse kasutamist. |
| --- | --- |

26.

Antud kontekstis tähendab funktsioonide laienemine seda, et uuel ametil on võimalus muuta olemasolevaid suuremahulisi IT-süsteeme või neid omavahel ühendada ulatuses, mida ei ole praegu ette nähtud. Euroopa andmekaitseinspektor on arvamusel, et funktsioonide laienemist saab vältida, kui esiteks piirata ameti (võimalikke) tegevusi ja määrata need selgelt kindlaks ametit asutavas õigusaktis, ning teiseks tagada, et tegevusulatust saab laiendada üksnes demokraatliku otsustusprotsessi teel, mis üldjuhul tähendab seadusandliku tavamenetluse kasutamist.

| 27. | Mis puudutab ameti (võimalike) tegevuste piiramist, siis viidatakse praeguse ettepaneku artiklis 1 EÜ asutamislepingu IV jaotise alusel SIS II, VISi ja EURODACi operatiivjuhtimisele „EÜ asutamislepingu IV jaotise alusel (...) muude suuremahuliste infotehnoloogiasüsteemide (edaspidi „IT-süsteemid”) väljatöötamiseks ja haldamiseks”. Tegevusulatuse kindlaksmääramise osas tekitab eelneva lause viimane osa kolm küsimust: mida mõeldakse „väljatöötamise” ja „suuremahuliste IT-süsteemide” all ning kuidas tõlgendada asutamislepingule viitamist? Neid kolme küsimust käsitletakse allpool, alustades viimati nimetatust. |
| --- | --- |

27.

Mis puudutab ameti (võimalike) tegevuste piiramist, siis viidatakse praeguse ettepaneku artiklis 1 EÜ asutamislepingu IV jaotise alusel SIS II, VISi ja EURODACi operatiivjuhtimisele „EÜ asutamislepingu IV jaotise alusel (...) muude suuremahuliste infotehnoloogiasüsteemide (edaspidi „IT-süsteemid”) väljatöötamiseks ja haldamiseks”. Tegevusulatuse kindlaksmääramise osas tekitab eelneva lause viimane osa kolm küsimust: mida mõeldakse „väljatöötamise” ja „suuremahuliste IT-süsteemide” all ning kuidas tõlgendada asutamislepingule viitamist? Neid kolme küsimust käsitletakse allpool, alustades viimati nimetatust.

Mida mõeldakse fraasiga „EÜ asutamislepingu IV jaotise alusel”?

| 28. | Fraas „EÜ asutamislepingu IV jaotise alusel” seab piirangud suuremahulistele IT-süsteemidele, mida saab viia ameti vastutusalasse. Euroopa andmekaitseinspektor leiab, et see väljend võimaldab märksa piiratumat tegevusulatust, kui võiks eeldada määruse ettepaneku pealkirjast ning põhjendustest 4 ja 10. Nimetatud kohad erinevad artiklist 1 laiema kohaldamisala poolest: need viitavad „vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevale alale”, mis ei ole nii piiratud pädevusvaldkonnaga nagu EÜ asutamislepingu IV jaotis (viisa-, varjupaiga-, sisserände- ja muu isikute vaba liikumisega seotud poliitika). |
| --- | --- |

28.

Fraas „EÜ asutamislepingu IV jaotise alusel” seab piirangud suuremahulistele IT-süsteemidele, mida saab viia ameti vastutusalasse. Euroopa andmekaitseinspektor leiab, et see väljend võimaldab märksa piiratumat tegevusulatust, kui võiks eeldada määruse ettepaneku pealkirjast ning põhjendustest 4 ja 10. Nimetatud kohad erinevad artiklist 1 laiema kohaldamisala poolest: need viitavad „vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevale alale”, mis ei ole nii piiratud pädevusvaldkonnaga nagu EÜ asutamislepingu IV jaotis (viisa-, varjupaiga-, sisserände- ja muu isikute vaba liikumisega seotud poliitika).

| 29. | EÜ asutamislepingu IV jaotise ning laiema tähendusega vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala (mis hõlmab ka ELi lepingu VI jaotise) erisust tunnistatakse määruse ettepaneku artiklis 6, mille lõikes 1 käsitletakse ameti võimalust rakendada EÜ asutamislepingu IV jaotise alusel katsekavasid suuremahuliste IT-süsteemide väljatöötamiseks ja/või operatiivjuhtimiseks ning lõikes 2 võimalust määrata amet vastutavaks ka muude õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna suuremahuliste IT-süsteemidega seotud katsekavade rakendamise eest. Rangelt võttes ei ole määruse ettepaneku artikli 6 lõige 2 vastavuses artikliga 1. |
| --- | --- |

29.

EÜ asutamislepingu IV jaotise ning laiema tähendusega vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala (mis hõlmab ka ELi lepingu VI jaotise) erisust tunnistatakse määruse ettepaneku artiklis 6, mille lõikes 1 käsitletakse ameti võimalust rakendada EÜ asutamislepingu IV jaotise alusel katsekavasid suuremahuliste IT-süsteemide väljatöötamiseks ja/või operatiivjuhtimiseks ning lõikes 2 võimalust määrata amet vastutavaks ka muude õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna suuremahuliste IT-süsteemidega seotud katsekavade rakendamise eest. Rangelt võttes ei ole määruse ettepaneku artikli 6 lõige 2 vastavuses artikliga 1.

| 30. | Vastuolu määruse ettepaneku artikli 1 ja pealkirja ning põhjenduste 4 ja 10 ja artikli 6 lõike 2 vahel tuleb lahendada. Tuletades meelde eespool punktis 25 osutatud eeldust, on Euroopa andmekaitseinspektor arvamusel, et praeguses etapis oleks tõepoolest soovitatav piirata pädevused suuremahuliste IT-süsteemide kohaldamisega EÜ asutamislepingu IV jaotise alusel. Alates 1. detsembrist 2009, mil jõustus Lissaboni leping, tähendaks see ELi toimimise lepingu V jaotise 2. peatükis mainitud poliitikavaldkonna piiramist. Pärast kogemuste saamist ja ameti toimimisele positiivse hinnangu andmist (vt ettepaneku artiklit 27 ja märkusi punktis 49 allpool) saab artiklis 1 sisalduvat viidet võib-olla laiendada, nii et see hõlmaks kogu vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala, tingimusel et selline otsus tehakse seadusandliku tavamenetluse kohaselt. |
| --- | --- |

30.

Vastuolu määruse ettepaneku artikli 1 ja pealkirja ning põhjenduste 4 ja 10 ja artikli 6 lõike 2 vahel tuleb lahendada. Tuletades meelde eespool punktis 25 osutatud eeldust, on Euroopa andmekaitseinspektor arvamusel, et praeguses etapis oleks tõepoolest soovitatav piirata pädevused suuremahuliste IT-süsteemide kohaldamisega EÜ asutamislepingu IV jaotise alusel. Alates 1. detsembrist 2009, mil jõustus Lissaboni leping, tähendaks see ELi toimimise lepingu V jaotise 2. peatükis mainitud poliitikavaldkonna piiramist. Pärast kogemuste saamist ja ameti toimimisele positiivse hinnangu andmist (vt ettepaneku artiklit 27 ja märkusi punktis 49 allpool) saab artiklis 1 sisalduvat viidet võib-olla laiendada, nii et see hõlmaks kogu vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala, tingimusel et selline otsus tehakse seadusandliku tavamenetluse kohaselt.

| 31. | Kui seadusandja peaks siiski otsustama valida sellise kohaldamisala, nagu saab järeldada pealkirjast ning põhjendustest 4 ja 10, tuleb selgitada veel ühte artikli 6 lõikega 2 seotud aspekti. Vastupidiselt artikli 6 lõikele 1 ei täpsustata lõikes 2, et katsekavasid rakendatakse suuremahuliste IT-süsteemide väljatöötamiseks ja operatiivjuhtimiseks. Nende kahe lõike sihilik eristamine ja lõikes 2 täpsustava fraasi puudumine tõstatab küsimuse, mida komisjon tegelikult soovis kehtestada. Kas see tähendab, et lõikes 1 osutatud katsekavad peaksid sisaldama loodava ameti teostatava väljatöötamise ja operatiivjuhtimise hindamist ning et selline hindamine ei moodusta osa lõikes 2 nimetatud katsekavadest. Kui see on nii, tuleks see tekstis selgemini esitada, kuna täpsustuse väljajätmine ei välista ameti poolt selliste süsteemide rakendamist ja operatiivjuhtimist. Kui komisjon pidas silmas midagi muud, tuleks sedagi selgemini väljendada. |
| --- | --- |

31.

Kui seadusandja peaks siiski otsustama valida sellise kohaldamisala, nagu saab järeldada pealkirjast ning põhjendustest 4 ja 10, tuleb selgitada veel ühte artikli 6 lõikega 2 seotud aspekti. Vastupidiselt artikli 6 lõikele 1 ei täpsustata lõikes 2, et katsekavasid rakendatakse suuremahuliste IT-süsteemide väljatöötamiseks ja operatiivjuhtimiseks. Nende kahe lõike sihilik eristamine ja lõikes 2 täpsustava fraasi puudumine tõstatab küsimuse, mida komisjon tegelikult soovis kehtestada. Kas see tähendab, et lõikes 1 osutatud katsekavad peaksid sisaldama loodava ameti teostatava väljatöötamise ja operatiivjuhtimise hindamist ning et selline hindamine ei moodusta osa lõikes 2 nimetatud katsekavadest. Kui see on nii, tuleks see tekstis selgemini esitada, kuna täpsustuse väljajätmine ei välista ameti poolt selliste süsteemide rakendamist ja operatiivjuhtimist. Kui komisjon pidas silmas midagi muud, tuleks sedagi selgemini väljendada.

Mis on suuremahuline IT-süsteem?

| 32. | Mõiste „suuremahuline IT-süsteem” ei ole selge. Alati ei olda ühisel meelel selles, milliseid süsteeme võib pidada suuremahulisteks IT-süsteemideks ja milliseid mitte. Selle mõiste tõlgendamisel on olulised tagajärjed ameti tulevaste tegevuste ulatusele. Kolme ettepanekus selgesõnaliselt nimetatud suuremahulise IT-süsteemi ühiseks tunnuseks on andmete säilitamine tsentraliseeritud andmebaasis, mille eest (praegu) vastutab komisjon. Ei ole selge, kas ameti võimalikud tulevased tegevused piirduvad selliste tunnustega suuremahuliste IT-süsteemidega või võivad need hõlmata ka detsentraliseeritud süsteeme, mille puhul komisjoni vastutus on piiratud sellise süsteemi ühise infrastruktuuri väljatöötamise ja hooldamisega, nagu näiteks Prümi-süsteemi ja Euroopa karistusregistrite infosüsteemi puhul (15). Selleks et vältida tulevikus arusaamatusi, palub Euroopa andmekaitseinspektor seadusandjal täpsustada, mida ameti asutamise kontekstis suuremahuliste IT-süsteemide all silmas peetakse. |
| --- | --- |

32.

Mõiste „suuremahuline IT-süsteem” ei ole selge. Alati ei olda ühisel meelel selles, milliseid süsteeme võib pidada suuremahulisteks IT-süsteemideks ja milliseid mitte. Selle mõiste tõlgendamisel on olulised tagajärjed ameti tulevaste tegevuste ulatusele. Kolme ettepanekus selgesõnaliselt nimetatud suuremahulise IT-süsteemi ühiseks tunnuseks on andmete säilitamine tsentraliseeritud andmebaasis, mille eest (praegu) vastutab komisjon. Ei ole selge, kas ameti võimalikud tulevased tegevused piirduvad selliste tunnustega suuremahuliste IT-süsteemidega või võivad need hõlmata ka detsentraliseeritud süsteeme, mille puhul komisjoni vastutus on piiratud sellise süsteemi ühise infrastruktuuri väljatöötamise ja hooldamisega, nagu näiteks Prümi-süsteemi ja Euroopa karistusregistrite infosüsteemi puhul (15). Selleks et vältida tulevikus arusaamatusi, palub Euroopa andmekaitseinspektor seadusandjal täpsustada, mida ameti asutamise kontekstis suuremahuliste IT-süsteemide all silmas peetakse.

Mida tähendab suuremahuliste IT-süsteemide „väljatöötamine”?

| 33. | Lisaks suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimisele hakkab amet täitma ka artiklites 5 („Uuringute jälgimine”) ja 6 („Katsekavad”) sätestatud ülesandeid. Esimene tähendab asjakohaste uuringute jälgimist ja nendest komisjonile aruandmist. Katsekavadega seotud tegevused on katsekavade rakendamine suuremahuliste IT-süsteemide väljatöötamiseks ja/või operatiivjuhtimiseks (vt siiski märkust punktis 31 eespool). Artiklis 6 määratakse kindlaks, mida tuleks mõista sõna „väljatöötamine” all. Sama sõna kasutamine artiklis 1 juhib mõttele, et amet vastutab suuremahuliste IT-süsteemide väljatöötamise eest omal algatusel. Artikli 6 lõigete 1 ja 2 sõnastusest on see mõte siiski välja jäetud. Artiklis 6 on selgelt öeldud, et amet võib seda teha „komisjoni konkreetse taotluse korral”. Teiste sõnadega on uute suuremahuliste IT-süsteemide väljatöötamise algatus komisjonil. Igasugune otsus, millega luuakse tegelikult uus suuremahuline IT-süsteem, tuleks mõistagi teha ELi toimimise lepingus ettenähtud seadusandlike menetluste kohaselt. Muutmaks määruse ettepaneku artikli 6 sõnastust veelgi selgepiirilisemaks, võib seadusandja otsustada lisada artikli 6 lõigetes 1 ja 2 sõna „komisjon” ette sõna „üksnes”. |
| --- | --- |

33.

Lisaks suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimisele hakkab amet täitma ka artiklites 5 („Uuringute jälgimine”) ja 6 („Katsekavad”) sätestatud ülesandeid. Esimene tähendab asjakohaste uuringute jälgimist ja nendest komisjonile aruandmist. Katsekavadega seotud tegevused on katsekavade rakendamine suuremahuliste IT-süsteemide väljatöötamiseks ja/või operatiivjuhtimiseks (vt siiski märkust punktis 31 eespool). Artiklis 6 määratakse kindlaks, mida tuleks mõista sõna „väljatöötamine” all. Sama sõna kasutamine artiklis 1 juhib mõttele, et amet vastutab suuremahuliste IT-süsteemide väljatöötamise eest omal algatusel. Artikli 6 lõigete 1 ja 2 sõnastusest on see mõte siiski välja jäetud. Artiklis 6 on selgelt öeldud, et amet võib seda teha „komisjoni konkreetse taotluse korral”. Teiste sõnadega on uute suuremahuliste IT-süsteemide väljatöötamise algatus komisjonil. Igasugune otsus, millega luuakse tegelikult uus suuremahuline IT-süsteem, tuleks mõistagi teha ELi toimimise lepingus ettenähtud seadusandlike menetluste kohaselt. Muutmaks määruse ettepaneku artikli 6 sõnastust veelgi selgepiirilisemaks, võib seadusandja otsustada lisada artikli 6 lõigetes 1 ja 2 sõna „komisjon” ette sõna „üksnes”.

Kokkuvõtteks

| 34. | Nagu öeldud, saab funktsioonide laienemist ära hoida, kui esiteks piirata ameti (võimalikke) tegevusi ja määrata need selgelt kindlaks ametit asutavas õigusaktis, ning teiseks tagada, et ameti tegevusulatust saab laiendada üksnes demokraatliku otsustusprotsessi teel, mis üldjuhul tähendab seadusandliku tavamenetluse kasutamist. Praegune tekst juba sisaldab täpsustusi, mis aitab vähendada funktsioonide laienemise ohtu. |
| --- | --- |

34.

Nagu öeldud, saab funktsioonide laienemist ära hoida, kui esiteks piirata ameti (võimalikke) tegevusi ja määrata need selgelt kindlaks ametit asutavas õigusaktis, ning teiseks tagada, et ameti tegevusulatust saab laiendada üksnes demokraatliku otsustusprotsessi teel, mis üldjuhul tähendab seadusandliku tavamenetluse kasutamist. Praegune tekst juba sisaldab täpsustusi, mis aitab vähendada funktsioonide laienemise ohtu.

| 35. | Mõnevõrra ebaselgeks jääb siiski see, milline on loodava ameti tegevuste täpne ulatus. Seadusandja peaks esiteks täpsustama ja otsustama, kas tegevuste ulatus on piiratud ELi toimimise lepingu V jaotis 2. peatükiga või peaksid ameti tegevused hõlmama ka suuremahulisi IT-süsteeme, mis töötatakse välja vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal. Teiseks peaks seadusandja sellega seoses täpsustama suuremahuliste IT-süsteemide mõistet ja tegema selgeks, kas need piirduvad selliste suuremahuliste IT-süsteemidega, mille ühiseks tunnuseks on andmete säilitamine komisjoni või ameti vastutavas tsentraliseeritud andmebaasis. Kolmandaks, kuigi artikkel 6 juba välistab uute IT-süsteemide väljatöötamise ameti enda algatusel, saab artikli 6 sõnastust muuta veelgi selgepiirilisemaks, kui selle lõigetes 1 ja 2 (kui viimast toetatakse) lisada sõna „komisjon” ette sõna „üksnes”. |
| --- | --- |

35.

Mõnevõrra ebaselgeks jääb siiski see, milline on loodava ameti tegevuste täpne ulatus. Seadusandja peaks esiteks täpsustama ja otsustama, kas tegevuste ulatus on piiratud ELi toimimise lepingu V jaotis 2. peatükiga või peaksid ameti tegevused hõlmama ka suuremahulisi IT-süsteeme, mis töötatakse välja vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal. Teiseks peaks seadusandja sellega seoses täpsustama suuremahuliste IT-süsteemide mõistet ja tegema selgeks, kas need piirduvad selliste suuremahuliste IT-süsteemidega, mille ühiseks tunnuseks on andmete säilitamine komisjoni või ameti vastutavas tsentraliseeritud andmebaasis. Kolmandaks, kuigi artikkel 6 juba välistab uute IT-süsteemide väljatöötamise ameti enda algatusel, saab artikli 6 sõnastust muuta veelgi selgepiirilisemaks, kui selle lõigetes 1 ja 2 (kui viimast toetatakse) lisada sõna „komisjon” ette sõna „üksnes”.

IV.2.   Koostalitlusvõime

| 36. | Mõiste „koostalitlusvõime” ei ole ühetähenduslik. Euroopa andmekaitseinspektor jõudis sellele järeldusele oma 10. märtsi 2006. aasta tähelepanekutes Euroopa andmebaaside koostalitlusvõimet käsitleva komisjoni teatise kohta (16). Uue ameti puhul tuleb „koostalitlusvõimet” mõista sellisena, et see mõiste hõlmab ohtu, et kui mitu suuremahulist IT-süsteemi viiakse ühe ameti operatiivjuhtimise alla, võidakse kasutada sarnast tehnoloogiat kõikide süsteemide puhul, mis on sel viisil hõlpsasti ühendatavad. Euroopa andmekaitseinspektor üldiselt jagab seda muret. Oma 10. märtsi 2006. aasta tähelepanekutes märkis andmekaitseinspektor, et kui erinevate suuremahuliste IT-süsteemide omavaheline ühendamine on tehniliselt teostatav, siis on see tugev impulss ka süsteemide tegelikuks ühendamiseks. On piisavalt põhjust veelkord rõhutada andmekaitse-eeskirjade tähtsust. Seetõttu rõhutas Euroopa andmekaitseinspektor, et suuremahuliste IT-süsteemide koostalitlus saab olla võimalik üksnes siis, kui täielikult järgitakse andmekaitse põhimõtteid ja eelkõige eespool nimetatud põhimõtet kasutada andmeid üksnes piiratud eesmärkidel (vt punkti 21 eespool). |
| --- | --- |

36.

Mõiste „koostalitlusvõime” ei ole ühetähenduslik. Euroopa andmekaitseinspektor jõudis sellele järeldusele oma 10. märtsi 2006. aasta tähelepanekutes Euroopa andmebaaside koostalitlusvõimet käsitleva komisjoni teatise kohta (16). Uue ameti puhul tuleb „koostalitlusvõimet” mõista sellisena, et see mõiste hõlmab ohtu, et kui mitu suuremahulist IT-süsteemi viiakse ühe ameti operatiivjuhtimise alla, võidakse kasutada sarnast tehnoloogiat kõikide süsteemide puhul, mis on sel viisil hõlpsasti ühendatavad. Euroopa andmekaitseinspektor üldiselt jagab seda muret. Oma 10. märtsi 2006. aasta tähelepanekutes märkis andmekaitseinspektor, et kui erinevate suuremahuliste IT-süsteemide omavaheline ühendamine on tehniliselt teostatav, siis on see tugev impulss ka süsteemide tegelikuks ühendamiseks. On piisavalt põhjust veelkord rõhutada andmekaitse-eeskirjade tähtsust. Seetõttu rõhutas Euroopa andmekaitseinspektor, et suuremahuliste IT-süsteemide koostalitlus saab olla võimalik üksnes siis, kui täielikult järgitakse andmekaitse põhimõtteid ja eelkõige eespool nimetatud põhimõtet kasutada andmeid üksnes piiratud eesmärkidel (vt punkti 21 eespool).

| 37. | Suuremahuliste IT-süsteemide koostalitluse soodustamine sellise tehnoloogia kasutamise abil, mis võimaldab süsteeme hõlpsasti siduda, ei ole siiski ilmtingimata seotud uue ameti loomisega. Ka ilma sellise ametita saab süsteeme arendada sarnasel viisil, mis teeb võimalikuks koostalitluse. |
| --- | --- |

37.

Suuremahuliste IT-süsteemide koostalitluse soodustamine sellise tehnoloogia kasutamise abil, mis võimaldab süsteeme hõlpsasti siduda, ei ole siiski ilmtingimata seotud uue ameti loomisega. Ka ilma sellise ametita saab süsteeme arendada sarnasel viisil, mis teeb võimalikuks koostalitluse.

| 38. | Ükskõik milline operatiivjuhtimise struktuur valitakse, saab süsteemide koostalitlus olla võimalik üksnes siis, kui see on kooskõlas andmekaitse-eeskirjadega ja vastav otsus on tehtud seadusandliku tavamenetluse kohaselt. Määruse ettepanekust nähtub, et suuremahuliste IT-süsteemide koostalitlusvõimeliseks tegemise otsust ei saa teha amet (vt ka analüüsi punktis 33 eespool). Et asi oleks veelgi kindlam, nagu tuleneb ka komisjoni 11. märtsi 2008. aasta teatisest Euroopa ametite kohta (17), ei ole komisjonil lubatud delegeerida ametile sellist üldise reguleeriva meetme vastuvõtmise õigust. Kuni sellist otsust ei ole tehtud, peab amet kehtestama nõuetekohased turvameetmed, et vältida enda hallatavate suuremahuliste IT-süsteemide igasugust võimalikku koostalitlust (vt turvameetmete kohta ka punkte 46 ja 47). |
| --- | --- |

38.

Ükskõik milline operatiivjuhtimise struktuur valitakse, saab süsteemide koostalitlus olla võimalik üksnes siis, kui see on kooskõlas andmekaitse-eeskirjadega ja vastav otsus on tehtud seadusandliku tavamenetluse kohaselt. Määruse ettepanekust nähtub, et suuremahuliste IT-süsteemide koostalitlusvõimeliseks tegemise otsust ei saa teha amet (vt ka analüüsi punktis 33 eespool). Et asi oleks veelgi kindlam, nagu tuleneb ka komisjoni 11. märtsi 2008. aasta teatisest Euroopa ametite kohta (17), ei ole komisjonil lubatud delegeerida ametile sellist üldise reguleeriva meetme vastuvõtmise õigust. Kuni sellist otsust ei ole tehtud, peab amet kehtestama nõuetekohased turvameetmed, et vältida enda hallatavate suuremahuliste IT-süsteemide igasugust võimalikku koostalitlust (vt turvameetmete kohta ka punkte 46 ja 47).

| 39. | Koostalitlus (planeeritud või tulevikus planeeritav) võib olla osa komisjoni poolt ametile tehtavast taotlusest rakendada katsekava uute suuremahuliste IT-süsteemide väljatöötamiseks, nagu on kirjeldatud kavandatava määruse artiklis 6. Siit tekib küsimus, mis menetlust peab komisjon järgima, kui ta taotleb ametilt sellise katsekava rakendamist. Igal juhul peaks komisjoni taotlus tuginema vähemalt esialgsele hindamisele selle kohta, kas suuremahuline IT-süsteem ise ja selle koostalitlus teiste süsteemidega on kooskõlas andmekaitse-eeskirjadega ja üldisemalt selliste süsteemide loomise õigusliku alusega. Samuti võiks sellise taotluseni viiv menetlus hõlmata konsulteerimist Euroopa Parlamendi ja Euroopa andmekaitseinspektoriga. Komisjoni poolt ametile tehtav tegelik taotlus peaks kindlasti olema kättesaadav kõikidele asjakohastele sidusrühmadele, sealhulgas parlamendile ja Euroopa andmekaitseinspektorile. Euroopa andmekaitseinspektor palub komisjonil seda menetlust selgitada. |
| --- | --- |

39.

Koostalitlus (planeeritud või tulevikus planeeritav) võib olla osa komisjoni poolt ametile tehtavast taotlusest rakendada katsekava uute suuremahuliste IT-süsteemide väljatöötamiseks, nagu on kirjeldatud kavandatava määruse artiklis 6. Siit tekib küsimus, mis menetlust peab komisjon järgima, kui ta taotleb ametilt sellise katsekava rakendamist. Igal juhul peaks komisjoni taotlus tuginema vähemalt esialgsele hindamisele selle kohta, kas suuremahuline IT-süsteem ise ja selle koostalitlus teiste süsteemidega on kooskõlas andmekaitse-eeskirjadega ja üldisemalt selliste süsteemide loomise õigusliku alusega. Samuti võiks sellise taotluseni viiv menetlus hõlmata konsulteerimist Euroopa Parlamendi ja Euroopa andmekaitseinspektoriga. Komisjoni poolt ametile tehtav tegelik taotlus peaks kindlasti olema kättesaadav kõikidele asjakohastele sidusrühmadele, sealhulgas parlamendile ja Euroopa andmekaitseinspektorile. Euroopa andmekaitseinspektor palub komisjonil seda menetlust selgitada.

V.   KONKREETSED MÄRKUSED

Määruse ettepaneku põhjendus 16 ja artikkel 25: viited määrusele (EÜ) nr 45/2001

| 40. | Määruse ettepanekuga asutatakse iseseisev reguleeriv amet, millel on juriidilise isiku staatus. Määruse ettepaneku põhjenduses 6 sedastatakse, et selline amet luuakse reguleeriva ametina, kuna ta peaks olema õiguslikult, halduslikult ja majanduslikult iseseisev. Nagu juba eespool punktis 20 märgitud, muutuks ühe ühtse asutuse loomisega selgemaks vastutuse ja kohaldatava õiguse temaatika. |
| --- | --- |

40.

Määruse ettepanekuga asutatakse iseseisev reguleeriv amet, millel on juriidilise isiku staatus. Määruse ettepaneku põhjenduses 6 sedastatakse, et selline amet luuakse reguleeriva ametina, kuna ta peaks olema õiguslikult, halduslikult ja majanduslikult iseseisev. Nagu juba eespool punktis 20 märgitud, muutuks ühe ühtse asutuse loomisega selgemaks vastutuse ja kohaldatava õiguse temaatika.

| 41. | Määruse ettepaneku artikkel 25 kinnitab, et uue ameti poolt teabe töötlemise suhtes kohaldatakse määrust (EÜ) nr 45/2001. Lisaks sellele toonitatakse põhjenduses 16, et Euroopa andmekaitseinspektorile antakse õigus küsida ametilt juurdepääs kogu teabele, mis on vajalik andmekaitseinspektori uurimiseks. |
| --- | --- |

41.

Määruse ettepaneku artikkel 25 kinnitab, et uue ameti poolt teabe töötlemise suhtes kohaldatakse määrust (EÜ) nr 45/2001. Lisaks sellele toonitatakse põhjenduses 16, et Euroopa andmekaitseinspektorile antakse õigus küsida ametilt juurdepääs kogu teabele, mis on vajalik andmekaitseinspektori uurimiseks.

| 42. | Euroopa andmekaitseinspektor väljendab heameelt selle üle, et määruse (EÜ) nr 45/2001 kohaldatavust uue ameti suhtes on sellisel viisil rõhutatud. Nõukogu otsuse ettepanekus viide määrusele (EÜ) nr 45/2001 puudub, kuigi on selge, et kõnealuse määruse sätted on ameti jaoks siduvad ka siis, kui andmebaasi kasutatakse politseikoostöö ja kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö jaoks. Lissaboni lepingu jõustumisest tulenevalt ja kui seadusandja peaks otsustama säilitada kahe õigusakti kasutamise (vt II osa tähelepanekuid), ei ole ühtegi põhjust, miks ei võiks ka nõukogu otsuse põhjendustes ja sätetes viidata määrusele (EÜ) nr 45/2001. |
| --- | --- |

42.

Euroopa andmekaitseinspektor väljendab heameelt selle üle, et määruse (EÜ) nr 45/2001 kohaldatavust uue ameti suhtes on sellisel viisil rõhutatud. Nõukogu otsuse ettepanekus viide määrusele (EÜ) nr 45/2001 puudub, kuigi on selge, et kõnealuse määruse sätted on ameti jaoks siduvad ka siis, kui andmebaasi kasutatakse politseikoostöö ja kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö jaoks. Lissaboni lepingu jõustumisest tulenevalt ja kui seadusandja peaks otsustama säilitada kahe õigusakti kasutamise (vt II osa tähelepanekuid), ei ole ühtegi põhjust, miks ei võiks ka nõukogu otsuse põhjendustes ja sätetes viidata määrusele (EÜ) nr 45/2001.

Määruse ettepaneku artikli 9 lõike 1 punkt o: andmekaitseametnik

| 43. | Euroopa andmekaitseinspektoril on samuti hea meel näha, et määruse ettepaneku artikli 9 lõike 1 punktis o on selgelt öeldud, et amet nimetab andmekaitseametniku. Euroopa andmekaitseinspektor soovib rõhutada, kuivõrd tähtis on nimetada andmekaitseametnik võimalikult varases etapis, võttes arvesse Euroopa andmekaitseinspektori seisukohavõttu andmekaitseametnike rolli kohta (18). |
| --- | --- |

43.

Euroopa andmekaitseinspektoril on samuti hea meel näha, et määruse ettepaneku artikli 9 lõike 1 punktis o on selgelt öeldud, et amet nimetab andmekaitseametniku. Euroopa andmekaitseinspektor soovib rõhutada, kuivõrd tähtis on nimetada andmekaitseametnik võimalikult varases etapis, võttes arvesse Euroopa andmekaitseinspektori seisukohavõttu andmekaitseametnike rolli kohta (18).

Määruse ettepaneku artikli 9 lõike 1 punktid i ja j: iga-aastane tööprogramm ja tegevusaruanne

| 44. | Määruse (EÜ) nr 45/2001 ja IT-süsteeme kehtestavate õigusaktide alusel on Euroopa andmekaitseinspektoril pädevus teostada ameti üle järelevalvet. Neid pädevusi, mis on loetletud määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklis 47, kasutatakse peamiselt siis, kui andmekaitse-eeskirju on juba rikutud. Euroopa andmekaitseinspektor soovib, et teda teavitataks korrapäraselt ameti tegevusest ning seda mitte üksnes tagantjärgi, vaid ka enne tegevusi. Praeguseks on Euroopa andmekaitseinspektori ja komisjoni vahel välja kujunenud vastav tava. Euroopa andmekaitseinspektor jääb lootma, et see hea koostöö saavutatakse ka loodava ameti puhul. Seda arvestades soovitab Euroopa andmekaitseinspektor seadusandjal lisada ka andmekaitseinspektori iga-aastase tööprogrammi ja tegevusaruande saajate hulka, nagu on reguleeritud määruse ettepaneku artikli 9 lõike 1 punktidega i ja j. |
| --- | --- |

44.

Määruse (EÜ) nr 45/2001 ja IT-süsteeme kehtestavate õigusaktide alusel on Euroopa andmekaitseinspektoril pädevus teostada ameti üle järelevalvet. Neid pädevusi, mis on loetletud määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklis 47, kasutatakse peamiselt siis, kui andmekaitse-eeskirju on juba rikutud. Euroopa andmekaitseinspektor soovib, et teda teavitataks korrapäraselt ameti tegevusest ning seda mitte üksnes tagantjärgi, vaid ka enne tegevusi. Praeguseks on Euroopa andmekaitseinspektori ja komisjoni vahel välja kujunenud vastav tava. Euroopa andmekaitseinspektor jääb lootma, et see hea koostöö saavutatakse ka loodava ameti puhul. Seda arvestades soovitab Euroopa andmekaitseinspektor seadusandjal lisada ka andmekaitseinspektori iga-aastase tööprogrammi ja tegevusaruande saajate hulka, nagu on reguleeritud määruse ettepaneku artikli 9 lõike 1 punktidega i ja j.

Määruse ettepaneku artikli 9 lõike 1 punkt r: Euroopa andmekaitseinspektori auditid

| 45. | Määruse ettepaneku artikli 9 lõike 1 punkt r käsitleb aruannet, mille Euroopa andmekaitseinspektor koostab auditi kohta SIS II käsitleva määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 45 ja VISi käsitleva määruse (EÜ) nr 767/2008 artikli 42 lõike 2 kohaselt. Praegusest sõnastusest jääb mulje, et amet võib ise otsustada, milliseid järelmeetmeid auditile võtta, sealhulgas on tal võimlaus jätta soovitused üldse arvesse võtmata. Kuigi amet saab teha aruande kohta märkusi ja tal on vabadus valida Euroopa andmekaitseinspektori soovituste rakendamise viis, ei tohiks tal siiski olla võimalust jätta soovitused täielikult arvestamata. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab sellest tulenevalt see artikkel kas välja jätta või asendada sõnad „ning teha otsus auditi järelmeetmete üle” sõnadega „ning teha otsus selle kohta, kuidas auditi soovitusi kõige sobivamal viisil rakendada”. |
| --- | --- |

45.

Määruse ettepaneku artikli 9 lõike 1 punkt r käsitleb aruannet, mille Euroopa andmekaitseinspektor koostab auditi kohta SIS II käsitleva määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 45 ja VISi käsitleva määruse (EÜ) nr 767/2008 artikli 42 lõike 2 kohaselt. Praegusest sõnastusest jääb mulje, et amet võib ise otsustada, milliseid järelmeetmeid auditile võtta, sealhulgas on tal võimlaus jätta soovitused üldse arvesse võtmata. Kuigi amet saab teha aruande kohta märkusi ja tal on vabadus valida Euroopa andmekaitseinspektori soovituste rakendamise viis, ei tohiks tal siiski olla võimalust jätta soovitused täielikult arvestamata. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab sellest tulenevalt see artikkel kas välja jätta või asendada sõnad „ning teha otsus auditi järelmeetmete üle” sõnadega „ning teha otsus selle kohta, kuidas auditi soovitusi kõige sobivamal viisil rakendada”.

Määruse ettepaneku artikli 9 lõike 1 punkt n, artikli 14 lõike 6 punkt g ja artikkel 26: turvaeeskirjad

| 46. | Määruse ettepanekus sätestatakse, et tegevdirektor esitab haldusnõukogule vastuvõtmiseks vajalike turvameetmete kavandi, sealhulgas turvalisuse tagamise kava (vt artikli 14 lõike 6 punkti g ja artikli 9 lõike 1 punkti n). Turvalisust käsitletakse ka artiklis 26, milles käsitletakse turvaeeskirju salastatud teabe ja salastamata delikaatse teabe kaitseks. Viidatakse komisjoni 29. novembri 2001. aasta otsusele 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom (19) ning lõikes 2 Euroopa Komisjoni vastuvõetud ja järgitavatele salastamata delikaatse teabe töötlemist käsitlevatele turvapõhimõtetele. Peale järgmises punktis esitatud tähelepanekute soovitab Euroopa andmekaitseinspektor seadusandjal lisada ka lõikesse 2 viite konkreetsetele dokumentidele, kuna praegusel kujul on selle lõike sõnastus üsna ebamäärane. |
| --- | --- |

46.

Määruse ettepanekus sätestatakse, et tegevdirektor esitab haldusnõukogule vastuvõtmiseks vajalike turvameetmete kavandi, sealhulgas turvalisuse tagamise kava (vt artikli 14 lõike 6 punkti g ja artikli 9 lõike 1 punkti n). Turvalisust käsitletakse ka artiklis 26, milles käsitletakse turvaeeskirju salastatud teabe ja salastamata delikaatse teabe kaitseks. Viidatakse komisjoni 29. novembri 2001. aasta otsusele 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom (19) ning lõikes 2 Euroopa Komisjoni vastuvõetud ja järgitavatele salastamata delikaatse teabe töötlemist käsitlevatele turvapõhimõtetele. Peale järgmises punktis esitatud tähelepanekute soovitab Euroopa andmekaitseinspektor seadusandjal lisada ka lõikesse 2 viite konkreetsetele dokumentidele, kuna praegusel kujul on selle lõike sõnastus üsna ebamäärane.

| 47. | Euroopa andmekaitseinspektor soovib juhtida tähelepanu asjaolule, et SIS II, VISi ja EURODACi aluseks olevad õigusaktid sisaldavad üksikasjalikke sätteid turvalisuse kohta. Ei ole ilmne, et need konkreetsed eeskirjad on tervenisti sarnased artiklis 26 osutatud eeskirjadega või nendega täielikult kooskõlas. Kuna kõrgeim turvalisuse tase tuleks tagada turvalisuse tagamise kavaga, soovitab Euroopa andmekaitseinspektor seadusandjal artikli 26 sätteid laiendada, nii et turvaeeskirju käsitletaks rohkem üldisemalt, ja lisada viited kõiki kolme suuremahulist IT-süsteemi käsitlevate õigusaktide sätetele. Enne seda tuleks hinnata, millises ulatuses on osutatavad eeskirjad sarnased ja üksteisega kooskõlas. Samuti tuleks see laiem säte siduda artikli 14 lõike 6 punktiga g ja artikli 9 lõike 1 punktiga n, mis käsitlevad turvameetmete ja turvalisuse tagamise kava koostamist ja vastuvõtmist. |
| --- | --- |

47.

Euroopa andmekaitseinspektor soovib juhtida tähelepanu asjaolule, et SIS II, VISi ja EURODACi aluseks olevad õigusaktid sisaldavad üksikasjalikke sätteid turvalisuse kohta. Ei ole ilmne, et need konkreetsed eeskirjad on tervenisti sarnased artiklis 26 osutatud eeskirjadega või nendega täielikult kooskõlas. Kuna kõrgeim turvalisuse tase tuleks tagada turvalisuse tagamise kavaga, soovitab Euroopa andmekaitseinspektor seadusandjal artikli 26 sätteid laiendada, nii et turvaeeskirju käsitletaks rohkem üldisemalt, ja lisada viited kõiki kolme suuremahulist IT-süsteemi käsitlevate õigusaktide sätetele. Enne seda tuleks hinnata, millises ulatuses on osutatavad eeskirjad sarnased ja üksteisega kooskõlas. Samuti tuleks see laiem säte siduda artikli 14 lõike 6 punktiga g ja artikli 9 lõike 1 punktiga n, mis käsitlevad turvameetmete ja turvalisuse tagamise kava koostamist ja vastuvõtmist.

Määruse ettepaneku artikli 7 lõige 4 ja artikkel 19: ameti ruumid

| 48. | Euroopa andmekaitseinspektor on teadlik asjaolust, et artikli 7 lõikes 4 ettenähtud ameti asukohta käsitlev otsus on suures osas poliitiline. Võttes arvesse ameti peakorterit käsitlevat artiklit 19, soovitab Euroopa andmekaitseinspektor siiski valida ameti asukoht objektiivsete kriteeriumide alusel. Sellised kriteeriumid on näiteks ruumide olemasolu, mis peaksid asuma üksnes ametile mõeldud ühes hoones, ja võimlaused tagada hoone turvalisus. |
| --- | --- |

48.

Euroopa andmekaitseinspektor on teadlik asjaolust, et artikli 7 lõikes 4 ettenähtud ameti asukohta käsitlev otsus on suures osas poliitiline. Võttes arvesse ameti peakorterit käsitlevat artiklit 19, soovitab Euroopa andmekaitseinspektor siiski valida ameti asukoht objektiivsete kriteeriumide alusel. Sellised kriteeriumid on näiteks ruumide olemasolu, mis peaksid asuma üksnes ametile mõeldud ühes hoones, ja võimlaused tagada hoone turvalisus.

Määruse ettepaneku artikkel 27: hindamine

| 49. | Määruse ettepaneku artikliga 27 määratakse kindlaks, et haldusnõukogu tellib kolme aasta jooksul pärast ameti tegevuse alguskuupäeva ja edaspidi iga viie aasta järel sõltumatu välishinnangu, millega seotud tingimused määrab haldusnõukogu pärast komisjoniga konsulteerimist. Selle tagamiseks, et andmekaitse-eeskirjad oleksid osa nendest tingimustest, soovitab Euroopa andmekaitseinspektor seadusandjal sellele lõikes 1 selgesõnaliselt viidata. Peale selle palub Euroopa andmekaitseinspektor seadusandjal määratleda mittepiiraval viisil ja selgemalt lõikes 2 osutatud sidusrühmad ja hõlmata ka andmekaitseinspektori. Samuti soovitab Euroopa andmekaitseinspektor seadusandjal lisada andmekaitseinspektori lõikes 3 osutatud dokumentide adressaatide loetellu. |
| --- | --- |

49.

Määruse ettepaneku artikliga 27 määratakse kindlaks, et haldusnõukogu tellib kolme aasta jooksul pärast ameti tegevuse alguskuupäeva ja edaspidi iga viie aasta järel sõltumatu välishinnangu, millega seotud tingimused määrab haldusnõukogu pärast komisjoniga konsulteerimist. Selle tagamiseks, et andmekaitse-eeskirjad oleksid osa nendest tingimustest, soovitab Euroopa andmekaitseinspektor seadusandjal sellele lõikes 1 selgesõnaliselt viidata. Peale selle palub Euroopa andmekaitseinspektor seadusandjal määratleda mittepiiraval viisil ja selgemalt lõikes 2 osutatud sidusrühmad ja hõlmata ka andmekaitseinspektori. Samuti soovitab Euroopa andmekaitseinspektor seadusandjal lisada andmekaitseinspektori lõikes 3 osutatud dokumentide adressaatide loetellu.

VI.   JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

| 50. | Kõigepealt juhib Euroopa andmekaitseinspektor tähelepanu sellele, et kavandatud nõukogu otsus ei saa põhineda kahel ELi toimimise lepingu artiklil, mis vastavad ettepaneku praegusteks õiguslikeks alusteks olevatele ELi lepingu artiklitele. Euroopa andmekaitseinspektor palub komisjonil olukorda selgitada ja kaaluda õigusliku alusena artiklit, millega antakse enamik volitustest Euroopa Parlamendile, ning kaaluda võimalust ühendada kaks ettepanekut üheks määruseks. |
| --- | --- |

50.

Kõigepealt juhib Euroopa andmekaitseinspektor tähelepanu sellele, et kavandatud nõukogu otsus ei saa põhineda kahel ELi toimimise lepingu artiklil, mis vastavad ettepaneku praegusteks õiguslikeks alusteks olevatele ELi lepingu artiklitele. Euroopa andmekaitseinspektor palub komisjonil olukorda selgitada ja kaaluda õigusliku alusena artiklit, millega antakse enamik volitustest Euroopa Parlamendile, ning kaaluda võimalust ühendada kaks ettepanekut üheks määruseks.

| 51. | Euroopa andmekaitseinspektor on analüüsinud erinevaid võimalusi SIS II, VISi ja EURODACi operatiivjuhtimiseks ning eelistab teatavate suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks reguleeriva ameti loomist. Andmekaitseinspektor rõhutab siiski, et selline amet tuleks asutada üksnes siis, kui selle tegevused ja vastutused on selgelt kindlaks määratud. |
| --- | --- |

51.

Euroopa andmekaitseinspektor on analüüsinud erinevaid võimalusi SIS II, VISi ja EURODACi operatiivjuhtimiseks ning eelistab teatavate suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks reguleeriva ameti loomist. Andmekaitseinspektor rõhutab siiski, et selline amet tuleks asutada üksnes siis, kui selle tegevused ja vastutused on selgelt kindlaks määratud.

| 52. | Euroopa andmekaitseinspektor puudutas kahte üldist probleemi seoses andmekaitse valdkonnaga kokku puutuva ameti loomisega: funktsioonide laienemise oht ja tagajärjed süsteemide koostalitlusele. |
| --- | --- |

52.

Euroopa andmekaitseinspektor puudutas kahte üldist probleemi seoses andmekaitse valdkonnaga kokku puutuva ameti loomisega: funktsioonide laienemise oht ja tagajärjed süsteemide koostalitlusele.

| 53. | Euroopa andmekaitseinspektor on seisukohal, et funktsioonide laienemist saab ära hoida, kui esiteks piirata ameti (võimalikke) tegevusi ja määrata need selgelt kindlaks ametit asutavas õigusaktis ning teiseks tagada, et ameti tegevusulatust saab laiendada üksnes demokraatliku otsustusprotsessi teel. Euroopa andmekaitseinspektor märgib, et praegused ettepanekud juba sisaldavad selliseid täpsustusi, kuid mõned aspektid on siiski ebaselged. Seetõttu soovitab Euroopa andmekaitseinspektor teha seadusandjal järgmist:






  — | täpsustada ja teadlikult otsustada, kas ameti tegevuste ulatus piiratakse ELi toimimise lepingu V jaotise 2. peatükiga või peaksid ameti tegevused hõlmama ka suuremahulisi IT-süsteeme, mis on töötatud välja vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal; |
| --- | --- | --- |

53.

Euroopa andmekaitseinspektor on seisukohal, et funktsioonide laienemist saab ära hoida, kui esiteks piirata ameti (võimalikke) tegevusi ja määrata need selgelt kindlaks ametit asutavas õigusaktis ning teiseks tagada, et ameti tegevusulatust saab laiendada üksnes demokraatliku otsustusprotsessi teel. Euroopa andmekaitseinspektor märgib, et praegused ettepanekud juba sisaldavad selliseid täpsustusi, kuid mõned aspektid on siiski ebaselged. Seetõttu soovitab Euroopa andmekaitseinspektor teha seadusandjal järgmist:

—

täpsustada ja teadlikult otsustada, kas ameti tegevuste ulatus piiratakse ELi toimimise lepingu V jaotise 2. peatükiga või peaksid ameti tegevused hõlmama ka suuremahulisi IT-süsteeme, mis on töötatud välja vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal;

| — | täpsustada ameti asutamisega seoses suuremahuliste IT-süsteemide mõistet ja selgitada, kas need piirduvad selliste süsteemidega, mille tunnuseks on andmete säilitamine komisjoni või ameti vastutavas tsentraliseeritud andmebaasis; |
| --- | --- |

—

täpsustada ameti asutamisega seoses suuremahuliste IT-süsteemide mõistet ja selgitada, kas need piirduvad selliste süsteemidega, mille tunnuseks on andmete säilitamine komisjoni või ameti vastutavas tsentraliseeritud andmebaasis;

| — | muuta artikli 6 teksti veelgi selgepiirilisemaks, lisades lõigetes 1 ja 2 (kui viimane säilitatakse) sõna „üksnes”. |
| --- | --- |

—

muuta artikli 6 teksti veelgi selgepiirilisemaks, lisades lõigetes 1 ja 2 (kui viimane säilitatakse) sõna „üksnes”.

| 54. | Üldiselt on Euroopa andmekaitseinspektor mures suuremahuliste IT-süsteemide võimalikku koostalitlust käsitleva arendustegevuse mitmetähenduslikkuse pärast. Euroopa andmekaitseinspektor siiski ei pea ameti asutamist selles küsimuses kõige riskantsemaks. Euroopa andmekaitseinspektor märkas, et amet ei saa teha koostalitlust käsitlevaid otsuseid omal algatusel. Euroopa andmekaitseinspektor innustab seadusandjat kavandatavate katsekavade puhul selgitama, millist menetlust peaks komisjon enne katsekavaga alustamise taotlemist järgima. Euroopa andmekaitseinspektori meelest peaks selline menetlus sisaldama sellisest taotlusest tuleneva arendustegevuse andmekaitsealase mõju hindamist, milleks võib vaja minna konsulteerimist Euroopa Parlamendi ja Euroopa andmekaitseinspektoriga. |
| --- | --- |

54.

Üldiselt on Euroopa andmekaitseinspektor mures suuremahuliste IT-süsteemide võimalikku koostalitlust käsitleva arendustegevuse mitmetähenduslikkuse pärast. Euroopa andmekaitseinspektor siiski ei pea ameti asutamist selles küsimuses kõige riskantsemaks. Euroopa andmekaitseinspektor märkas, et amet ei saa teha koostalitlust käsitlevaid otsuseid omal algatusel. Euroopa andmekaitseinspektor innustab seadusandjat kavandatavate katsekavade puhul selgitama, millist menetlust peaks komisjon enne katsekavaga alustamise taotlemist järgima. Euroopa andmekaitseinspektori meelest peaks selline menetlus sisaldama sellisest taotlusest tuleneva arendustegevuse andmekaitsealase mõju hindamist, milleks võib vaja minna konsulteerimist Euroopa Parlamendi ja Euroopa andmekaitseinspektoriga.

| 55. | Lisaks sellele teeb Euroopa andmekaitseinspektor järgmised konkreetsed soovitused:






  — | lisada Euroopa andmekaitseinspektor iga-aastase tööprogrammi ja tegevusaruande saajate hulka, nagu on reguleeritud määruse ettepaneku artikli 9 lõike 1 punktidega i ja j; |
| --- | --- | --- |

55.

Lisaks sellele teeb Euroopa andmekaitseinspektor järgmised konkreetsed soovitused:

—

lisada Euroopa andmekaitseinspektor iga-aastase tööprogrammi ja tegevusaruande saajate hulka, nagu on reguleeritud määruse ettepaneku artikli 9 lõike 1 punktidega i ja j;

| — | jätta määruse ettepaneku artikli 9 lõike 1 punkt r kas välja või asendada sõnad „ning teha otsus auditi järelmeetmete üle” sõnadega: „ning teha otsus selle kohta, kuidas auditi soovitusi kõige sobivamal viisil rakendada”; |
| --- | --- |

—

jätta määruse ettepaneku artikli 9 lõike 1 punkt r kas välja või asendada sõnad „ning teha otsus auditi järelmeetmete üle” sõnadega: „ning teha otsus selle kohta, kuidas auditi soovitusi kõige sobivamal viisil rakendada”;

| — | muuta määruse ettepaneku artikli 26 sätteid nii, et turvaeeskirju käsitletaks rohkem üldisemalt ja et lisataks viited kõiki kolme suuremahulist IT-süsteemi käsitlevate õigusaktide sätetele, ning siduda see laiem säte määruse ettepaneku artikli 14 lõike 6 punktiga g ja artikli 9 lõike 1 punktiga n; |
| --- | --- |

—

muuta määruse ettepaneku artikli 26 sätteid nii, et turvaeeskirju käsitletaks rohkem üldisemalt ja et lisataks viited kõiki kolme suuremahulist IT-süsteemi käsitlevate õigusaktide sätetele, ning siduda see laiem säte määruse ettepaneku artikli 14 lõike 6 punktiga g ja artikli 9 lõike 1 punktiga n;

| — | seoses eelmise punktiga lisada määruse ettepaneku artikli 26 lõikesse 2 viide konkreetsetele dokumentidele; |
| --- | --- |

—

seoses eelmise punktiga lisada määruse ettepaneku artikli 26 lõikesse 2 viide konkreetsetele dokumentidele;

| — | võtta ameti asukoha valikul arvesse objektiivseid ja praktilisi kriteeriume; |
| --- | --- |

—

võtta ameti asukoha valikul arvesse objektiivseid ja praktilisi kriteeriume;

| — | lisada Euroopa andmekaitseinspektor määruse ettepaneku artikli 27 lõikes 3 osutatud dokumentide adressaatide loetellu. |
| --- | --- |

—

lisada Euroopa andmekaitseinspektor määruse ettepaneku artikli 27 lõikes 3 osutatud dokumentide adressaatide loetellu.

Brüssel, 7. detsember 2009

Euroopa andmekaitseinspektor

Peter HUSTINX

---

(1)  ELT L 281, 23.11.1995, lk 31.

1

(2)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

2

(3)  Vt KOM(2009) 293 (lõplik) ja KOM(2009) 294 lõplik.

3

(4)  Vt KOM(2009) 292 (lõplik).

4

(5)  Vt SEK(2009) 836 lõplik ja SEK(2009) 837 lõplik.

5

(6)  Vt SIS II käsitleva määruse (EÜ) nr 1987/2006 (ELT L 381, 28.12.2006, lk 4) artiklit 15, VISi käsitleva määruse (EÜ) nr 767/2008 (ELT L 218, 13.8.2008, lk 60) artiklit 26 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2725/2000 (ELT L 316, 15.12.2000, lk 1) artiklit 13.

6

(7)  Vt 7. juuni 2007. aasta ühisavaldust, mis on lisatud VISi määruse ettepanekut käsitleva parlamendi 7. juuni 2007. aasta õigusloomega seotud resolutsioonile.

7

(8)  Vt määruse ettepaneku põhjendust 5.

8

(9)  ELT L 205, 7.8.2007, lk 63 ja ELT L 218,13.8.2008, lk 129.

9

(10)  Kui Europolile antakse juurdepääs EURODACile pärast nõukogu otsuse (mis käsitleb liikmesriikide õiguskaitseasutuste ja Europoli taotlusi sõrmejälgede andmete võrdlemiseks EURODAC-süsteemi andmetega õiguskaitse eesmärgil (vt KOM(2009) 344 lõplik)) vastuvõtmist, saab ta tõenäoliselt sama staatuse ka EURODACi puhul. Vt nõukogu otsuse ettepanekut, mille kohta Euroopa andmekaitseinspektor esitas 7. oktoobril 2009 kriitilise arvamuse, mis on kättesaadav: http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2009/09-10-07_Access_Eurodac_EN.pdf

10

(11)  Nn titaandioksiidi kohtuasjas pidas Euroopa Ühenduste Kohus eriti tähtsaks Euroopa Parlamendi osalemist otsustusprotsessis, vt Euroopa Kohtu 11. juuni 1991. aasta otsust kohtuasjas C-300/89: komisjon vs.. nõukogu, EKL 1991, lk I-2867, punkt 21.

11

vs.

(12)  Vt mõjuhinnangut, lk 32.

12

(13)  Vt Euroopa andmekaitseinspektori 7. oktoobri 2009. aasta arvamust, millele on viidatud joonealuses märkuses 10.

13

(14)  Vt määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 4 lõike 1 punkti b.

14

(15)  Prümi-süsteemi kohta vt nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsuseid 2008/615/JSK ja 2008/616/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (ELT L 210, 6.8.2008, lk 1 ning ELT L 210, 6.8.2008, lk 12) ning Euroopa andmekaitseinspektori 4. aprilli 2007. aasta (ELT C 169, 21.7.2007, lk 2) ja 19. detsembri 2007. aasta arvamust (ELT C 89, 10.4.2008, lk 1). Euroopa karistusregistrite infosüsteemi kohta vt 6. aprilli 2009. aasta otsust 2009/316/JSK Euroopa karistusregistrite infosüsteemi (ECRIS) loomise kohta (ELT L 93, 7.4.2009 lk 33) ja Euroopa andmekaitseinspektori 16. septembri 2008. aasta arvamust (ELT C 42, 20.2.2009, lk 1).

15

(16)  Vt Euroopa andmekaitseinspektori 10. märtsi 2006. aasta tähelepanekuid: http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2006/10.3.2006_Access_Eurodac_EN.pdf

16

(17)  KOM(2008) 135 lõplik, lk 5.

17

(18)  Euroopa andmekaitseinspektori 28. novembri 2005. aasta seisukohavõtt: http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/EDPS/Publications/Papers/PositionP/05-11-28_DPO_paper_EN.pdf

18

(19)  EÜT L 317, 3.12.2001, lk 1.

19

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 19.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 70/21 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 70/21

---

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 70/03

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 27.1.2010 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | N 672/08 |
| Liikmesriik | Kreeka |
| Piirkond | Attiki |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Restructuring aid to Kalofolias S.A. |
| Õiguslik alus | Νόμος 3299/2004, όπως τροποποιήθηκε και ισχύει. Ο νόμος έχει ήδη καταχωρηθεί, με βάση τον κανονισμό 1828/2006, ως καθεστώς περιφερειακών ενισχύσεων με στοιχεία XR 86/2007 «Κίνητρα για ιδιωτικές επενδύσεις με σκοπό την προώθηση της οικονομικής ανάπτυξης και της περιφερειακής σύγκλισης». |
| Meetme liik | Individuaalne abi |
| Eesmärk | Raskustes olevate ettevõtete ümberkorraldamine |
| Abi vorm | Otsene toetus |
| Eelarve | Kavandatud abi kogusumma: 7,1 miljonit EUR |
| Abi osatähtsus | — |
| Kestus | 1.1.2009–31.12.2012 |
| Majandusharud | Meedia, Tööstus, Postiside ja telekommunikatsioon |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Υπουργείο Οικονομίας & Οικονομικών, Γενική Γραμματεία Επενδύσεων και Ανάπτυξης |
| Γενική Διεύθυνση Ιδιωτικών Επενδύσεων |
| Νίκης 5-7 |
| 101 80 Αθήνα/Athens |
| ΕΛΛΑΔΑ/GREECE |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

27.1.2010

Riikliku abi viitenumber

N 672/08

Liikmesriik

Kreeka

Piirkond

Attiki

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Restructuring aid to Kalofolias S.A.

Õiguslik alus

Νόμος 3299/2004, όπως τροποποιήθηκε και ισχύει. Ο νόμος έχει ήδη καταχωρηθεί, με βάση τον κανονισμό 1828/2006, ως καθεστώς περιφερειακών ενισχύσεων με στοιχεία XR 86/2007 «Κίνητρα για ιδιωτικές επενδύσεις με σκοπό την προώθηση της οικονομικής ανάπτυξης και της περιφερειακής σύγκλισης».

Meetme liik

Individuaalne abi

Eesmärk

Raskustes olevate ettevõtete ümberkorraldamine

Abi vorm

Otsene toetus

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 7,1 miljonit EUR

Abi osatähtsus

—

Kestus

1.1.2009–31.12.2012

Majandusharud

Meedia, Tööstus, Postiside ja telekommunikatsioon

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Υπουργείο Οικονομίας & Οικονομικών, Γενική Γραμματεία Επενδύσεων και Ανάπτυξης

Γενική Διεύθυνση Ιδιωτικών Επενδύσεων

Νίκης 5-7

101 80 Αθήνα/Athens

ΕΛΛΑΔΑ/GREECE

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 15.12.2009 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | N 296/09 |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Piirkond | Biberach |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Staatliche Beihilfe N 296/09 — F2F; FuE-Einzelbeihilfe im Bereich der Luftfahrt zugunsten der Diehl Aircabin GmbH |
| Õiguslik alus | Haushaltsgesetz des Bundes, Bundeshaushalt 2009: Kapitel 0902; Titel 66292 — 634: Ausgaben zur Absicherung des Ausfallrisikos im Zusammenhang mit Darlehen zur Finanzierung der anteiligen Entwicklungskosten ziviler Luftfahrzeuge; Gesetz über die Kreditanstalt für Wiederaufbau in der Fassung der Bekanntmachung vom 23. Juni 1969 (BGBl. I S. 573), zuletzt geändert durch Artikel 173 der Verordnung vom 31. Oktober 2006 (BGBl. I S. 2407); Bekanntmachung über die Möglichkeit einer anteiligen Finanzierung der Entwicklungskosten von Projekten beteiligter Unternehmen der Ausrüstungsindustrie am Programm A350XWB und an anderen künftigen zivilen Flugzeugprogrammen |
| Meetme liik | Individuaalne abi |
| Eesmärk | Uurimis- ja arendustegevus |
| Abi vorm | Hüvitatav abi |
| Eelarve | Kavandatud abi kogusumma: 14,69 miljonit EUR |
| Abi osatähtsus | 25 % |
| Kestus | 2009–2013 |
| Majandusharud | Tööstus |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie |
| 10119 Berlin |
| DEUTSCHLAND |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

15.12.2009

Riikliku abi viitenumber

N 296/09

Liikmesriik

Saksamaa

Piirkond

Biberach

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Staatliche Beihilfe N 296/09 — F2F; FuE-Einzelbeihilfe im Bereich der Luftfahrt zugunsten der Diehl Aircabin GmbH

Õiguslik alus

Haushaltsgesetz des Bundes, Bundeshaushalt 2009: Kapitel 0902; Titel 66292 — 634: Ausgaben zur Absicherung des Ausfallrisikos im Zusammenhang mit Darlehen zur Finanzierung der anteiligen Entwicklungskosten ziviler Luftfahrzeuge; Gesetz über die Kreditanstalt für Wiederaufbau in der Fassung der Bekanntmachung vom 23. Juni 1969 (BGBl. I S. 573), zuletzt geändert durch Artikel 173 der Verordnung vom 31. Oktober 2006 (BGBl. I S. 2407); Bekanntmachung über die Möglichkeit einer anteiligen Finanzierung der Entwicklungskosten von Projekten beteiligter Unternehmen der Ausrüstungsindustrie am Programm A350XWB und an anderen künftigen zivilen Flugzeugprogrammen

Meetme liik

Individuaalne abi

Eesmärk

Uurimis- ja arendustegevus

Abi vorm

Hüvitatav abi

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 14,69 miljonit EUR

Abi osatähtsus

25 %

Kestus

2009–2013

Majandusharud

Tööstus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie

10119 Berlin

DEUTSCHLAND

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 15.12.2009 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | N 297/09 |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Piirkond | Biberach |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Staatliche Beihilfe N 297/09 — Airducts; FuE-Einzelbeihilfe im Bereich der Luftfahrt zugunsten der Diehl Aircabin GmbH |
| Õiguslik alus | Haushaltsgesetz des Bundes, Bundeshaushalt 2009: Kapitel 0902; Titel 66292 — 634: Ausgaben zur Absicherung des Ausfallrisikos im Zusammenhang mit Darlehen zur Finanzierung der anteiligen Entwicklungskosten ziviler Luftfahrzeuge; Gesetz über die Kreditanstalt für Wiederaufbau in der Fassung der Bekanntmachung vom 23. Juni 1969 (BGBl. I S. 573), zuletzt geändert durch Artikel 173 der Verordnung vom 31. Oktober 2006 (BGBl. I S. 2407); Bekanntmachung über die Möglichkeit einer anteiligen Finanzierung der Entwicklungskosten von Projekten beteiligter Unternehmen der Ausrüstungsindustrie am Programm A350XWB und an anderen künftigen zivilen Flugzeugprogrammen |
| Meetme liik | Individuaalne abi |
| Eesmärk | Uurimis- ja arendustegevus |
| Abi vorm | Hüvitatav abi |
| Eelarve | Kavandatud abi kogusumma: 10,93 miljonit EUR |
| Abi osatähtsus | 25 % |
| Kestus | 2009–2013 |
| Majandusharud | Tööstus |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie |
| 10119 Berlin |
| DEUTSCHLAND |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

15.12.2009

Riikliku abi viitenumber

N 297/09

Liikmesriik

Saksamaa

Piirkond

Biberach

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Staatliche Beihilfe N 297/09 — Airducts; FuE-Einzelbeihilfe im Bereich der Luftfahrt zugunsten der Diehl Aircabin GmbH

Õiguslik alus

Haushaltsgesetz des Bundes, Bundeshaushalt 2009: Kapitel 0902; Titel 66292 — 634: Ausgaben zur Absicherung des Ausfallrisikos im Zusammenhang mit Darlehen zur Finanzierung der anteiligen Entwicklungskosten ziviler Luftfahrzeuge; Gesetz über die Kreditanstalt für Wiederaufbau in der Fassung der Bekanntmachung vom 23. Juni 1969 (BGBl. I S. 573), zuletzt geändert durch Artikel 173 der Verordnung vom 31. Oktober 2006 (BGBl. I S. 2407); Bekanntmachung über die Möglichkeit einer anteiligen Finanzierung der Entwicklungskosten von Projekten beteiligter Unternehmen der Ausrüstungsindustrie am Programm A350XWB und an anderen künftigen zivilen Flugzeugprogrammen

Meetme liik

Individuaalne abi

Eesmärk

Uurimis- ja arendustegevus

Abi vorm

Hüvitatav abi

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 10,93 miljonit EUR

Abi osatähtsus

25 %

Kestus

2009–2013

Majandusharud

Tööstus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie

10119 Berlin

DEUTSCHLAND

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 22.12.2009 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | N 608/09 |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | State aid N 608/09 — Germany — Prolongation of Deutscher Filmförderfonds (N 695/06) |
| Õiguslik alus | Richtlinie des Deutschen Filmförderungsfonds, Bundeshaushaltsgesetz und Bundeshaushaltsordnung |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Kultuuri edendamine |
| Abi vorm | Otsene toetus |
| Eelarve | Kavandatud aastased kulutused: 60 miljonit EUR |
| Abi osatähtsus | 20 % |
| Kestus | 1.1.2010–31.12.2010 |
| Majandusharud | Meedia |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Filmförderungsanstalt, Bundesanstalt des öffentlichen Rechts |
| Große Präsidentenstraße 9 |
| 10178 Berlin |
| DEUTSCHLAND |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

22.12.2009

Riikliku abi viitenumber

N 608/09

Liikmesriik

Saksamaa

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

State aid N 608/09 — Germany — Prolongation of Deutscher Filmförderfonds (N 695/06)

Õiguslik alus

Richtlinie des Deutschen Filmförderungsfonds, Bundeshaushaltsgesetz und Bundeshaushaltsordnung

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Kultuuri edendamine

Abi vorm

Otsene toetus

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 60 miljonit EUR

Abi osatähtsus

20 %

Kestus

1.1.2010–31.12.2010

Majandusharud

Meedia

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Filmförderungsanstalt, Bundesanstalt des öffentlichen Rechts

Große Präsidentenstraße 9

10178 Berlin

DEUTSCHLAND

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 2.2.2010 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | N 683/09 |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Programa Emprendedores en red |
| Õiguslik alus | Borrador de la Orden Modificada que modifica el ORDEN ITC/2544/2009, de 11 de septiembre 2009 por la que se aprueba la normativa reguladora de los créditos para la puesta en marcha del programa «Emprendedores en red» — BOE, 24.9.2009, núm. 231

  Convenio entre la Secretaría de Estado de Telecomunicaciones y para la Sociedad de la Información y Red.es para la puesta en marcha del Programa Emprendedores en red |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Riskikapital |
| Abi vorm | Kapitalisüstid |
| Eelarve | Kavandatud aastased kulutused: 35 miljonit EUR
  Kavandatud abi kogusumma: 35 miljonit EUR |
| Abi osatähtsus | — |
| Kestus | kuni 31.12.2010 |
| Majandusharud | Arvutid ja nendega seotud tegevus |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Red.es |
| Plaza Manuel Gomez Moreno s/n |
| 28020 Madrid |
| ESPAÑA |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

2.2.2010

Riikliku abi viitenumber

N 683/09

Liikmesriik

Hispaania

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Programa Emprendedores en red

Õiguslik alus

Borrador de la Orden Modificada que modifica el ORDEN ITC/2544/2009, de 11 de septiembre 2009 por la que se aprueba la normativa reguladora de los créditos para la puesta en marcha del programa «Emprendedores en red» — BOE, 24.9.2009, núm. 231

Convenio entre la Secretaría de Estado de Telecomunicaciones y para la Sociedad de la Información y Red.es para la puesta en marcha del Programa Emprendedores en red

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Riskikapital

Abi vorm

Kapitalisüstid

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 35 miljonit EUR

Kavandatud abi kogusumma: 35 miljonit EUR

Abi osatähtsus

—

Kestus

kuni 31.12.2010

Majandusharud

Arvutid ja nendega seotud tegevus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Red.es

Plaza Manuel Gomez Moreno s/n

28020 Madrid

ESPAÑA

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

---

| 19.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 70/26 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 70/26

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.5732 – Hewlett-Packard/3COM)

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 70/04

12. veebruaril 2010 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-LEXi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32010M5732 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-LEXi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32010M5732 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 19.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 70/27 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 70/27

---

Euro vahetuskurss (1)

18. märts 2010

2010/C 70/05

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3660 |
| JPY | Jaapani jeen | 123,33 |
| DKK | Taani kroon | 7,4407 |
| GBP | Inglise nael | 0,89400 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,7243 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,4474 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 7,9990 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,284 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 261,92 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7081 |
| PLN | Poola zlott | 3,8730 |
| RON | Rumeenia leu | 4,0776 |
| TRY | Türgi liir | 2,0815 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,4821 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3801 |
| HKD | Hongkongi dollar | 10,6010 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,9066 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,9040 |
| KRW | Korea won | 1 548,87 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 9,9820 |
| CNY | Hiina jüaan | 9,3245 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,2580 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 12 483,42 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,5141 |
| PHP | Filipiini peeso | 62,416 |
| RUB | Vene rubla | 39,9500 |
| THB | Tai baht | 44,108 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,4278 |
| MXN | Mehhiko peeso | 17,0286 |
| INR | India ruupia | 62,0920 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3660

JPY

Jaapani jeen

123,33

DKK

Taani kroon

7,4407

GBP

Inglise nael

0,89400

SEK

Rootsi kroon

9,7243

CHF

Šveitsi frank

1,4474

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

7,9990

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,284

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

261,92

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7081

PLN

Poola zlott

3,8730

RON

Rumeenia leu

4,0776

TRY

Türgi liir

2,0815

AUD

Austraalia dollar

1,4821

CAD

Kanada dollar

1,3801

HKD

Hongkongi dollar

10,6010

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,9066

SGD

Singapuri dollar

1,9040

KRW

Korea won

1 548,87

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

9,9820

CNY

Hiina jüaan

9,3245

HRK

Horvaatia kuna

7,2580

IDR

Indoneesia ruupia

12 483,42

MYR

Malaisia ringit

4,5141

PHP

Filipiini peeso

62,416

RUB

Vene rubla

39,9500

THB

Tai baht

44,108

BRL

Brasiilia reaal

2,4278

MXN

Mehhiko peeso

17,0286

INR

India ruupia

62,0920

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 19.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 70/28 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 70/28

---

Teatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta

2010/C 70/06

1.   Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (1) artikli 11 lõike 2 kohaselt teatab komisjon, et allpool nimetatud dumpinguvastased meetmed aeguvad alljärgnevas tabelis osutatud kuupäeval, juhul kui järgmise menetluse kohaselt ei algatata nende läbivaatamist.

2.   Menetlus

Liidu tootjad võivad esitada läbivaatamise algatamiseks kirjaliku taotluse. Kõnealune taotlus peab sisaldama piisavalt tõendeid selle kohta, et meetmete aegumine võib tõenäoliselt põhjustada dumpingu ja kahju jätkumist või kordumist.

Kui komisjon otsustab asjaomased meetmed läbi vaadata, antakse importijatele, eksportijatele, eksportiva riigi esindajatele ja liidu tootjatele seejärel võimalus täiendada, ümber lükata või kommenteerida läbivaatamistaotluses esitatud asjaolusid.

3.   Tähtaeg

Eelneva alusel võivad liidu tootjad esitada alates käesoleva teate avaldamise kuupäevast, kuid mitte hiljem kui kolm kuud enne alljärgnevas tabelis osutatud kuupäeva, kirjaliku läbivaatamistaotluse aadressil European Commission, Directorate-General for Trade (Unit H-1), N-105 4/92, 1049 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË (2).

4.   Käesolev teatis on avaldatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2.

| Toode | Päritolu- või ekspordiriik/riigid | Meetmed | Viited | Aegumise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Jalgrattad ja teatavad jalgratta varuosad | Hiina Rahvavabariik
  Vietnam | Dumpinguvastane tollimaks | Nõukogu määrus (EÜ) nr 1524/2000 (EÜT L 175, 14.7.2000, lk 39), viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1095/2005 (ELT L 183, 14.7.2005, lk 1), ning laiendatud jalgratta varuosadele nõukogu määrusega (EÜ) nr 71/97 (EÜT L 16, 18.1.1997, lk 55) | 15.7.2010 |

Toode

Päritolu- või ekspordiriik/riigid

Meetmed

Viited

Aegumise kuupäev

Jalgrattad ja teatavad jalgratta varuosad

Hiina Rahvavabariik

Vietnam

Dumpinguvastane tollimaks

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1524/2000 (EÜT L 175, 14.7.2000, lk 39), viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1095/2005 (ELT L 183, 14.7.2005, lk 1), ning laiendatud jalgratta varuosadele nõukogu määrusega (EÜ) nr 71/97 (EÜT L 16, 18.1.1997, lk 55)

15.7.2010

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

(2)  Faks +32 22956505.

---

| 19.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 70/29 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 70/29

---

Teatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta

2010/C 70/07

1.   Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (1) artikli 11 lõike 2 kohaselt teatab komisjon, et allpool nimetatud dumpinguvastased meetmed aeguvad alljärgnevas tabelis osutatud kuupäeval, juhul kui ei algatata nende läbivaatamist allpool esitatud menetluse kohaselt.

2.   Menetlus

Liidu tootjad võivad esitada läbivaatamise algatamiseks kirjaliku taotluse. Kõnealune taotlus peab sisaldama piisavalt tõendeid selle kohta, et meetmete aegumise tagajärjeks oleks tõenäoliselt dumpingu ja kahju jätkumine või kordumine.

Kui komisjon otsustab asjaomased meetmed läbi vaadata, antakse importijatele, eksportijatele, eksportiva riigi esindajatele ja liidu tootjatele seejärel võimalus läbivaatamistaotluses esitatud väiteid täiendada, ümber lükata või nende kohta arvamust avaldada.

3.   Tähtaeg

Eelnevast lähtuvalt võivad liidu tootjad esitada alates käesoleva teate avaldamise kuupäevast, kuid mitte hiljem kui kolm kuud enne alljärgnevas tabelis osutatud kuupäeva, kirjaliku läbivaatamistaotluse aadressil European Commission, Directorate-General for Trade (Unit H-1), N-105 4/92, 1049 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË (2).

4.   Käesolev teade avaldatakse kooskõlas määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikega 2.

| Toode | Päritolu- või ekspordiriik/riigid | Meetmed | Viited | Aegumise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Käsikahveltõstukid ja nende olulised osad | Hiina Rahvavabariik
  Tai Kuningriik | Dumpinguvastane tollimaks | Nõukogu määrus (EÜ) nr 1174/2005 (ELT L 189, 21.7.2005, lk 1), mida on laiendatud Taist pärit impordile nõukogu määrusega (EÜ) nr 499/2009 (ELT L 151, 16.6.2009, lk 1) | 22.7.2010 |

Toode

Päritolu- või ekspordiriik/riigid

Meetmed

Viited

Aegumise kuupäev

Käsikahveltõstukid ja nende olulised osad

Hiina Rahvavabariik

Tai Kuningriik

Dumpinguvastane tollimaks

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1174/2005 (ELT L 189, 21.7.2005, lk 1), mida on laiendatud Taist pärit impordile nõukogu määrusega (EÜ) nr 499/2009 (ELT L 151, 16.6.2009, lk 1)

22.7.2010

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

(2)  Faks +32 22956505.

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 19.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 70/30 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 70/30

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.5835 – Cucina/Brakes/Menigo)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 70/08

| 1. | 12. märtsil 2010 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames Ühendkuningriigi ettevõtja Brakes Group, mille üle ettevõtjal Bain Capital Investors on valitsev mõju, omandab täieliku kontrolli EÜ ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses Rootsi ettevõtja Menigo Food services AB üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

12. märtsil 2010 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames Ühendkuningriigi ettevõtja Brakes Group, mille üle ettevõtjal Bain Capital Investors on valitsev mõju, omandab täieliku kontrolli EÜ ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses Rootsi ettevõtja Menigo Food services AB üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Bain Capital Investors: üleilmselt tegutsev börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv ettevõte; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Bain Capital Investors: üleilmselt tegutsev börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv ettevõte;

| — | Brakes group: toitlustusteenuste pakkumine Ühendkuningriigis, Iirimaal ja Prantsusmaal; |
| --- | --- |

—

Brakes group: toitlustusteenuste pakkumine Ühendkuningriigis, Iirimaal ja Prantsusmaal;

| — | Menigo Foodservice AB: toitlustusteenuste pakkumine Rootsis ja Taanis. |
| --- | --- |

—

Menigo Foodservice AB: toitlustusteenuste pakkumine Rootsis ja Taanis.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5835 – Cucina/Brakes/Menigo):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5835 – Cucina/Brakes/Menigo):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32 („lihtsustatud korda käsitlev teatis”).

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 19.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 70/31 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 70/31

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine

2010/C 70/09

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada muutmistaotluse kohta vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artiklile 7 (1). Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

MUUTMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

Muutmistaotlus vastavalt artiklile 9

„AGNELLO DI SARDEGNA”

EÜ nr: IT-PGI-0105-0097-08.04.2008

KGT ( X ) KPN ( )

1.   Spetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:

| — |  | Toote nimetus |
| --- | --- | --- |
| — | | Toote kirjeldus |
| — |  | Geograafiline piirkond |
| — | | Päritolutõend |
| — | | Tootmismeetod |
| — |  | Seos piirkonnaga |
| — | | Märgistus |
| — |  | Riiklikud nõuded |
| — | | Muu – uued viited kontrolliasutusele |

—



Toote nimetus

—

Image

Toote kirjeldus

—



Geograafiline piirkond

—

Image

Päritolutõend

—

Image

Tootmismeetod

—



Seos piirkonnaga

—

Image

Märgistus

—



Riiklikud nõuded

—

Image

Muu – uued viited kontrolliasutusele

2.   Muudatuse liik:

| — | | Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine |
| --- | --- | --- |
| — |  | Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet |
| — |  | Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3) |
| — |  | Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4) |

—

Image

Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine

—



Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet

—



Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3)

—



Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4)

3.   Muudatus(ed):

3.1.   Toote kirjeldus:

| — | Kehtiva spetsifikaadi artiklist 4 jäetakse välja tabel liha „Agnello di Sardegna” keemilis-füüsikaliste omaduste kohta ning määratakse kindlaks kolm olulist kriteeriumi. Tabelis esitatud elemendid võivad viidata ka muud liiki lihale (nt sea- ja loomaliha), nagu selgub Sassari ülikoolis tehtud uurimusest, seega ei ole need iseloomulikud üksnes lihale „Agnello di Sardegna” (KGT), erinevalt uues versioonis esitatud kriteeriumidest, mis osutavad „Agnello di Sardegna” eriomadustele. Käesoleva muutmistaotluse eesmärk on võimaldada kontrollida liha kvaliteedinäitajaid pH taseme mõõtmise kaudu ning vältida tarbetuid analüüse toote ebaoluliste omaduste osas, säilitades siiski kaks olulist toote kvaliteedinäitajat, nimelt valgu- ja rasvasisalduse. |
| --- | --- |

—

Kehtiva spetsifikaadi artiklist 4 jäetakse välja tabel liha „Agnello di Sardegna” keemilis-füüsikaliste omaduste kohta ning määratakse kindlaks kolm olulist kriteeriumi. Tabelis esitatud elemendid võivad viidata ka muud liiki lihale (nt sea- ja loomaliha), nagu selgub Sassari ülikoolis tehtud uurimusest, seega ei ole need iseloomulikud üksnes lihale „Agnello di Sardegna” (KGT), erinevalt uues versioonis esitatud kriteeriumidest, mis osutavad „Agnello di Sardegna” eriomadustele. Käesoleva muutmistaotluse eesmärk on võimaldada kontrollida liha kvaliteedinäitajaid pH taseme mõõtmise kaudu ning vältida tarbetuid analüüse toote ebaoluliste omaduste osas, säilitades siiski kaks olulist toote kvaliteedinäitajat, nimelt valgu- ja rasvasisalduse.

3.2.   Tootmismeetod:

| — | Spetsifikaadi artikli 3 lõikes 2 (loomade pidamise kohta) asendatakse sõna „tuleb” sõnaga „võib”, et täpsustada, et tallesid ei pea talveperioodil tingimata ööseks lauta viima. Sardiinias on sageli pehmed talved, mil loomade ööseks lauta viimine ei ole vajalik. |
| --- | --- |

—

Spetsifikaadi artikli 3 lõikes 2 (loomade pidamise kohta) asendatakse sõna „tuleb” sõnaga „võib”, et täpsustada, et tallesid ei pea talveperioodil tingimata ööseks lauta viima. Sardiinias on sageli pehmed talved, mil loomade ööseks lauta viimine ei ole vajalik.

| — | Artikli 3 lõikes 5 muudetakse seda osa, mis käsitleb lammaste identifitseerimissüsteemi, nähes lisaks kehtivas spetsifikaadis esitatud manuaalsele süsteemile ette ka optilise ja elektroonilise süsteemi, et viia spetsifikaat vastavusse ühenduse ja siseriiklike eeskirjadega kariloomade identifitseerimise valdkonnas. Nõukogu 17. detsembri 2003. aasta määruses (EÜ) nr 21/2004, mille Itaalia võttis üle aastal 2005, on sätestatud konkreetsemad ja rangemad eeskirjad lammaste ja kitsede identifitseerimise ja registreerimise valdkonnas, muutes direktiivi 92/102/EMÜ. |
| --- | --- |

—

Artikli 3 lõikes 5 muudetakse seda osa, mis käsitleb lammaste identifitseerimissüsteemi, nähes lisaks kehtivas spetsifikaadis esitatud manuaalsele süsteemile ette ka optilise ja elektroonilise süsteemi, et viia spetsifikaat vastavusse ühenduse ja siseriiklike eeskirjadega kariloomade identifitseerimise valdkonnas. Nõukogu 17. detsembri 2003. aasta määruses (EÜ) nr 21/2004, mille Itaalia võttis üle aastal 2005, on sätestatud konkreetsemad ja rangemad eeskirjad lammaste ja kitsede identifitseerimise ja registreerimise valdkonnas, muutes direktiivi 92/102/EMÜ.

| — | Artikli 3 punktis a lisatakse „Agnello di Sardegna” piimatallele ka minimaalkaal (5 kg), erinevalt kehtivast spetsifikaadist, kus on kindlaks määratud üksnes maksimaalkaal. Minimaalkaalu lisamine on vajalik, et vältida liiga noorte loomade tapmist, kes ei ole veel täielikult välja kujunenud ja kelle lihal ei ole spetsifikaadis ettenähtud omadusi. Minimaalkaal 5 kg tagab, et talled on teatavas vanuses (umbese 30 päeva) ja seega on saavutanud füüsilise arengutaseme, mis võimaldab tootel vastata liha „Agnello di Sardegna” (KGT) tootmise nõudmistele lihaskoe, rasva ja värvuse osas. |
| --- | --- |

—

Artikli 3 punktis a lisatakse „Agnello di Sardegna” piimatallele ka minimaalkaal (5 kg), erinevalt kehtivast spetsifikaadist, kus on kindlaks määratud üksnes maksimaalkaal. Minimaalkaalu lisamine on vajalik, et vältida liiga noorte loomade tapmist, kes ei ole veel täielikult välja kujunenud ja kelle lihal ei ole spetsifikaadis ettenähtud omadusi. Minimaalkaal 5 kg tagab, et talled on teatavas vanuses (umbese 30 päeva) ja seega on saavutanud füüsilise arengutaseme, mis võimaldab tootel vastata liha „Agnello di Sardegna” (KGT) tootmise nõudmistele lihaskoe, rasva ja värvuse osas.

| — | Samuti lisati artiklisse 3 kõigi kolme talleliigi (piimatall, kerge tall ja lõikamiseks ettenähtud tall) jahutatud rümba mass, nahata, koos pea ja sisikonnaga, mida praeguses spetsifikaadis ei ole märgitud. |
| --- | --- |

—

Samuti lisati artiklisse 3 kõigi kolme talleliigi (piimatall, kerge tall ja lõikamiseks ettenähtud tall) jahutatud rümba mass, nahata, koos pea ja sisikonnaga, mida praeguses spetsifikaadis ei ole märgitud.

| — | Artiklist 3 kustutatakse väljendid „tõupuhtad/saadud ilma ristamiseta”, mis esinevad esimese lõike punktides a, b ja c. Selle määratluse praegune tõlgendus tuleb 3. augusti 1999. aasta seadusest nr 280, kus tõupuhas aretuslammas on määratletud kui „tõuraamatusse sisse kantud või sissekandmiseks kõlblik loom, kelle vanemad ja vanavanemad on kantud sama tõu tõuraamatusse”. Tegelikult ei ole see teostatav, kuna on vastuolus Sardiinia tootmissüsteemi reaalsusega: Sardiinia lammaste populatsioon, mille suurus on üle kolme miljoni isendi, koosneb üksnes Sardiinia tõugu lammastest. Sardiinias aga, nagu ka mujal Itaalias, kantakse lammaste tõuraamatusse vaid üliväike osa isenditest (3–5 % suuremate tõugude puhul), kuivõrd tõuraamatuga taotletav eesmärk on tõu geneetiline parandamine ja seega kantakse tõuraamatusse üldiselt aretusloomad ja mitte tapmiseks ettenähtud loomad, nagu Sardiinia tõugu lambad. |
| --- | --- |

—

Artiklist 3 kustutatakse väljendid „tõupuhtad/saadud ilma ristamiseta”, mis esinevad esimese lõike punktides a, b ja c. Selle määratluse praegune tõlgendus tuleb 3. augusti 1999. aasta seadusest nr 280, kus tõupuhas aretuslammas on määratletud kui „tõuraamatusse sisse kantud või sissekandmiseks kõlblik loom, kelle vanemad ja vanavanemad on kantud sama tõu tõuraamatusse”. Tegelikult ei ole see teostatav, kuna on vastuolus Sardiinia tootmissüsteemi reaalsusega: Sardiinia lammaste populatsioon, mille suurus on üle kolme miljoni isendi, koosneb üksnes Sardiinia tõugu lammastest. Sardiinias aga, nagu ka mujal Itaalias, kantakse lammaste tõuraamatusse vaid üliväike osa isenditest (3–5 % suuremate tõugude puhul), kuivõrd tõuraamatuga taotletav eesmärk on tõu geneetiline parandamine ja seega kantakse tõuraamatusse üldiselt aretusloomad ja mitte tapmiseks ettenähtud loomad, nagu Sardiinia tõugu lambad.

| — | Artikli 3 punktidesse b ja c, kus räägitakse lammaste söötmisest, lisatakse sõnad „emapiim, millele lisanduvad”, et täpsustada emapiima osatähtsust tallede toidus. Kehtivast spetsifikaadist jääb mulje, et „kerge” tall (7–10 kg) ja lõikamiseks ettenähtud tall (10–13 kg) ei toitu emapiimast, vaid üksnes värskest ja/või kuivatatud looduslikust söödast. Seevastu on aga ilmne, et tallesid toidetakse esimese etapi jooksul (30–35 päeva) eelkõige emapiimaga, samas kui teises etapis lisandub looduslik toit, värske või kuivatatud sööt ja teravili, esialgu üksnes aeg-ajalt lisandina ning hiljem suuremas koguses. Seega on sõnade „emapiim, millele lisanduvad” lisamisega tahetud seda kontseptsiooni täpsustada, et vältida võimalikke erinevaid tõlgendusviise. |
| --- | --- |

—

Artikli 3 punktidesse b ja c, kus räägitakse lammaste söötmisest, lisatakse sõnad „emapiim, millele lisanduvad”, et täpsustada emapiima osatähtsust tallede toidus. Kehtivast spetsifikaadist jääb mulje, et „kerge” tall (7–10 kg) ja lõikamiseks ettenähtud tall (10–13 kg) ei toitu emapiimast, vaid üksnes värskest ja/või kuivatatud looduslikust söödast. Seevastu on aga ilmne, et tallesid toidetakse esimese etapi jooksul (30–35 päeva) eelkõige emapiimaga, samas kui teises etapis lisandub looduslik toit, värske või kuivatatud sööt ja teravili, esialgu üksnes aeg-ajalt lisandina ning hiljem suuremas koguses. Seega on sõnade „emapiim, millele lisanduvad” lisamisega tahetud seda kontseptsiooni täpsustada, et vältida võimalikke erinevaid tõlgendusviise.

3.3.   Märgistus:

| — | Artiklis 6 täpsustatakse punktide a ja b alapunktis 3 osutatud lõikamisviisi, lisades sõnad „terve või viilutatud”. |
| --- | --- |

—

Artiklis 6 täpsustatakse punktide a ja b alapunktis 3 osutatud lõikamisviisi, lisades sõnad „terve või viilutatud”.

| — | Artiklisse 6 lisatakse ka kaks uut jaotustüki liiki: „abatükk, reietükk, karree” ja „segupakk”, mis on kõige tüüpilisemad jaotustükid Sardiinias ja lisatakse seetõttu spetsifikaadis juba esitatud tööstuslikumatele jaotustükkidele. Mõned jaotustükkide liigid (nagu abatükk, reietükk ja karree) on eriti iseloomulikud tallele, kes tarbija jaoks peaaegu automaatselt seostub liigiga „väike tall”, ja kes on märkimisväärselt erinev suurema kaaluga lihatalledest, mida võib kohata muudel turgudel. |
| --- | --- |

—

Artiklisse 6 lisatakse ka kaks uut jaotustüki liiki: „abatükk, reietükk, karree” ja „segupakk”, mis on kõige tüüpilisemad jaotustükid Sardiinias ja lisatakse seetõttu spetsifikaadis juba esitatud tööstuslikumatele jaotustükkidele. Mõned jaotustükkide liigid (nagu abatükk, reietükk ja karree) on eriti iseloomulikud tallele, kes tarbija jaoks peaaegu automaatselt seostub liigiga „väike tall”, ja kes on märkimisväärselt erinev suurema kaaluga lihatalledest, mida võib kohata muudel turgudel.

| — | Artiklisse 8 lisatakse logo üksikasjalik kirjeldus ja logo ise, mis varem oli esitatud lisas. |
| --- | --- |

—

Artiklisse 8 lisatakse logo üksikasjalik kirjeldus ja logo ise, mis varem oli esitatud lisas.

Kuna logo on lisatud, asendatakse artikli 8 lõikes 3 sõna „eventuale” artikliga „il”.

3.4.   Päritolutõend:

| — | Kuna spetsifikaat ei sisaldanud viidet päritolutõendile, peeti asjakohaseks lisada kehtivasse spetsifikaati artikkel 9, mis käsitleb just päritolu tõendamist. |
| --- | --- |

—

Kuna spetsifikaat ei sisaldanud viidet päritolutõendile, peeti asjakohaseks lisada kehtivasse spetsifikaati artikkel 9, mis käsitleb just päritolu tõendamist.

| — | Ning lõpetuseks ajakohastati ka viiteid õigusaktidele, muutes kontrolle käsitlevas artiklis 7 esinevad viited viideteks määrusele (EÜ) nr 510/2006. |
| --- | --- |

—

Ning lõpetuseks ajakohastati ka viiteid õigusaktidele, muutes kontrolle käsitlevas artiklis 7 esinevad viited viideteks määrusele (EÜ) nr 510/2006.

Samamoodi ajakohastati artikli 4 esimest lõiku.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„AGNELLO DI SARDEGNA”

EÜ nr: IT-PGI-0105-0097-08.04.2008

KGT ( X ) KPN ( )

1.   Nimetus:

„Agnello di Sardegna”

2.   Liikmesriik või kolmas riik:

Itaalia

3.   Põllumajandustoote või toiduaine kirjeldus:

3.1.   Toote liik (III lisa alusel):

| Klass 1.1. | Värske liha (ja rups) |
| --- | --- |

Klass 1.1.

Värske liha (ja rups)

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

Tarbimisse andmisel peab kaitstud geograafilise tähisega „Agnello di Sardegna” hõlmatud liha olema järgmiste nähtavate omadustega: valge, peene koega, tihe, kuid kuumtöödelduna pehme, kergelt läbikasvanud, mitte liiga rohke lihaskoega ning luude ja lihaste õige tasakaaluga.

Organoleptiline uuring peab näitama selliseid omadusi nagu õrnus, mahlasus, õrn aroom ning noorele ja värskele lihale iseloomulik lõhn.

Lisaks peavad lihal olema järgmised keemilis-füüsikalisi omadused:

| pH | üle 6 |
| --- | --- |
| Valgud (massist) | vahemikus 13–20 % |
| Eetriekstrakt (massist) | alla 3 % |

pH

üle 6

Valgud (massist)

vahemikus 13–20 %

Eetriekstrakt (massist)

alla 3 %

Liha „Agnello di Sardegna” (KGT) saadakse Sardiinias sündinud ja kasvanud talledelt, kelle vanemad on tõupuhtad Sardiinia tõugu lambad või esimese põlvkonna ristandid selliste lihatõugudega nagu Ile De France ja Berrichon Du Cher või muud väga spetsialiseeritud ja kontrollitud lihatõud.

3.3.   Toorained (üksnes töödeldud toodete puhul):

—

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

Piimatallesid (5–7 kg) tuleb sööta üksnes emapiimaga (loomulik imetamine) ning kergetele (7–10 kg) ja lõikamiseks ettenähtud (10–13 kg) talledele tuleb lisasöödana anda värsket ja/või kuivatatud looduslikku sööta (hein ja teravili) ning Sardiinia saarele iseloomulikke metsikuid taimi.

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Kaitstud geograafilist tähist „Agnello di Sardegna” võib kasutada üksnes Sardiinias sündinud, kasvatatud ja tapetud tallede puhul.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

„Agnello di Sardegna” jaotustükkide ettevalmistamine ja pakkimine peab toimuma Sardiinias.

Tallede tervete rümpade müügiks peamiselt tootmispiirkonnas ei ole ette nähtud ühtegi erilist pakkimisviisi, rümpasid võib turustada tervelt, järgides kehtivaid hügieeni- ja tervishoiueeskirju ning kasutades asjakohaseid külmutusseadmetega transpordivahendeid.

Rümba, mis on kaitstud geograafilise tähisega „Agnello di Sardegna”, võib tarbimisse lubada tervena ja/või lõigatuna järgmisteks osadeks:

| a) | Agnello di Sardegna piimatall (5–7 kg):






  1) | terve rümp; |
| --- | --- | --- |

a)

Agnello di Sardegna piimatall (5–7 kg):

1)

terve rümp;

| 2) | poolrümp: rümp lõigatakse pikisuunas kaheks sümmeetriliseks tükiks; |
| --- | --- |

2)

poolrümp: rümp lõigatakse pikisuunas kaheks sümmeetriliseks tükiks;

| 3) | eesveerand ja tagaveerand (terve või viilutatud); |
| --- | --- |

3)

eesveerand ja tagaveerand (terve või viilutatud);

| 4) | pea ja sisikond; |
| --- | --- |

4)

pea ja sisikond;

| 5) | abatükk, reietükk, karree (terved või viilutatud anatoomilised osad); |
| --- | --- |

5)

abatükk, reietükk, karree (terved või viilutatud anatoomilised osad);

| 6) | segupakk (eespool kirjeldatud anatoomilistest osadest koosnev segu). |
| --- | --- |

6)

segupakk (eespool kirjeldatud anatoomilistest osadest koosnev segu).

| b) | Agnello di Sardegna „kerge” tall (7–10 kg) ja lõikamiseks ettenähtud tall (10–13 kg):






  1) | terve rümp; |
| --- | --- | --- |

b)

Agnello di Sardegna „kerge” tall (7–10 kg) ja lõikamiseks ettenähtud tall (10–13 kg):

1)

terve rümp;

| 2) | poolrümp: rümp lõigatakse pikisuunas kaheks sümmeetriliseks tükiks; |
| --- | --- |

2)

poolrümp: rümp lõigatakse pikisuunas kaheks sümmeetriliseks tükiks;

| 3) | eesveerand ja tagaveerand (terve või viilutatud); |
| --- | --- |

3)

eesveerand ja tagaveerand (terve või viilutatud);

| 4) | pea ja sisikond; |
| --- | --- |

4)

pea ja sisikond;

| 5) | tagakeha: koosneb kahest tervest reietükist ja sadulast (parem ja vasak); |
| --- | --- |

5)

tagakeha: koosneb kahest tervest reietükist ja sadulast (parem ja vasak);

| 6) | inglise sadul: koosneb seljatüki ülemisest osast koos kahe viimase ribi ja kõhuäärtega; |
| --- | --- |

6)

inglise sadul: koosneb seljatüki ülemisest osast koos kahe viimase ribi ja kõhuäärtega;

| 7) | karree: sisaldab seljatüki ülemist esiosa; |
| --- | --- |

7)

karree: sisaldab seljatüki ülemist esiosa;

| 8) | ristluutükk: koos kahe fileetükiga; |
| --- | --- |

8)

ristluutükk: koos kahe fileetükiga;

| 9) | lühikesed eesveerandid: abatükid, alumised ribid, kael ja esiosa karbonaaditükid; |
| --- | --- |

9)

lühikesed eesveerandid: abatükid, alumised ribid, kael ja esiosa karbonaaditükid;

| 10) | liblikas: sisaldab kaht abatükki, mis on kaela juurest ühendatud; |
| --- | --- |

10)

liblikas: sisaldab kaht abatükki, mis on kaela juurest ühendatud;

| 11) | tagaosa: sisaldab sääreosa, reie, kubeme- ja vaagnaosa ning nimmetükkide tagumist osa; |
| --- | --- |

11)

tagaosa: sisaldab sääreosa, reie, kubeme- ja vaagnaosa ning nimmetükkide tagumist osa;

| 12) | lühike tagaosa: sisaldab kubeme- ja vaagnaosa ning nimmetükkide tagumist osa. |
| --- | --- |

12)

lühike tagaosa: sisaldab kubeme- ja vaagnaosa ning nimmetükkide tagumist osa.

Muud jaotustükid:

| 13) | sadul: sisaldab kubeme- ja vaagnaosa koos viimase nimmelüliga või ilma; |
| --- | --- |

13)

sadul: sisaldab kubeme- ja vaagnaosa koos viimase nimmelüliga või ilma;

| 14) | filee: sisaldab nimmeosa; |
| --- | --- |

14)

filee: sisaldab nimmeosa;

| 15) | kaetud karree: seljatüki ülemine osa koos esimese ja teise ribiga; |
| --- | --- |

15)

kaetud karree: seljatüki ülemine osa koos esimese ja teise ribiga;

| 16) | katmata karree: esiosa, mis koosneb viiest esimesest rinnalülist; |
| --- | --- |

16)

katmata karree: esiosa, mis koosneb viiest esimesest rinnalülist;

| 17) | abatükk: terve; |
| --- | --- |

17)

abatükk: terve;

| 18) | kaelalõiketükk: sisaldab kaelaosa; |
| --- | --- |

18)

kaelalõiketükk: sisaldab kaelaosa;

| 19) | karbonaad: sisaldab rindkere alumist osa; |
| --- | --- |

19)

karbonaad: sisaldab rindkere alumist osa;

| 20) | abatükk, reietükk, karree; (terved või viilutatud osad); |
| --- | --- |

20)

abatükk, reietükk, karree; (terved või viilutatud osad);

| 21) | segupakk (eespool kirjeldatud anatoomilistest osadest koosnev segu). |
| --- | --- |

21)

segupakk (eespool kirjeldatud anatoomilistest osadest koosnev segu).

3.7.   Konkreetsed eeskirjad märgistamise kohta:

KGT „Agnello di Sardegna” lubatakse vabasse ringlusse tervelt ja/või tükkidena, tervete rümpade ja/või tükkide pakendile, mis on märgistatud KGT tähisega, või pakendile lisatud märgisele tuleb kanda selgete ja kustutamatute tähtedega teave, mida nõutakse vastavates õigusaktides.

Eelkõige peab vaakumpakendis või muude seadusega lubatud süsteemi abil pakendatud toodetele olema märgitud:

| a) | „Agnello di Sardegna” KGT ja logo; |
| --- | --- |

a)

„Agnello di Sardegna” KGT ja logo;

| b) | liha liik; |
| --- | --- |

b)

liha liik;

| c) | jaotustüki nimetus. |
| --- | --- |

c)

jaotustüki nimetus.

Nimetuse logo kujutab stiliseeritud lambatalle, kellest on esile toodud pea ja üks jalg. Väliskontuur on Sardiinia kujuga. Sõnade „Agnello di Sardegna” puhul kasutatav kirjatüüp on plokk-kiri.

Märgi ja tallekujutise piirjoone värv on Pantone 350 (tsüaan 63 %, kollane 90 %, must 63 %); märgi tausta värv on Pantone 5763 (tsüaan 14 %, kollane 54 %, must 50 %).

Image

Kaitstud geograafilisele tähisele on keelatud lisada mistahes spetsifikaadivälist iseloomustust, sealhulgas omadusi: fine (puhas), scelto (kvaliteetne), selezionato (valitud), superiore (kõrgem kategooria), genuino (autentne).

Siiski on lubatud lisada tõeseid kohanimelisi täiendeid, nagu ajaloolis-geograafiline nimi, kommuuni, maavalduse, põllumajandusettevõtte või ettevõtte nimi, viitega kasvatamisele, tapmisele ja toote pakendamisele, kui need ei ole toodet kiitva ja tarbijat eksitava iseloomuga. Nimetatud võimalike märgete suurus etiketil peab vastama kolmandikule KGT kirjutamiseks kasutatud tähtede suurusest.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Lamba Agnello di Sardegna kasvatuspiirkond on kogu Sardiini territoorium.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära:

Sardiinia on peamiselt vahemerelise kliimaga saar, mida iseloomustavad pehmed ja suhteliselt vihmased talved ning kuivad ja soojad suved.

Mere mõju ulatub saarel peaaegu kõikjale ja seega on keskmine temperatuur suhteliselt madal: aasta keskmine temperatuur on vahemikus 14–18 °C. Vihma sajab peamiselt novembrist detsembrini, samas kui juulis ja augustis vihma praktiliselt ei esine; ülejäänud osal aastast on sademete esinemine väga ebakorrapärane. Aastane sademete hulk ei ole väga väike (keskmiselt 500–800 mm/aastas).

Sardiinia olulistest klimaatilistest teguritest võib kindlasti nimetada tuulisust: sagedamini talvel, kuid aeg-ajalt ka muudel aastaaegadel, puhub väga kõvasti külm loodetuul mistraal. Hilissügisel on valdavad Atlandi ookeanilt tulevad mõõdukad ja niisked tuuled ning varakevadel Aafrikast, st lõunast tulevad soojad ja kuivad tuuled.

Peamiselt oma hõreda asustuse ja saarelise iseloomu tõttu on Sardiinia olnud ümbritsevast eraldatud ja säilitanud tänaseni puutumatutena arvukalt oma iseloomulikke looduslikke omadusi, millest paljud on väga ainulaadsed: maastik on sageli metsik, karm ja ilma inimasustuseta; paiguti on sel Vahemere piirkonna kohta haruldane ilu ja võlu. Seetõttu on Sardiinia taimestikus säilinud peaaegu puutumatutena mõned väga vanad taimeliigid, mis mujal on kas muutunud või kadunud. Suurema osa saarest, kus rändkarjakasvatus vabas õhus on olnud traditsiooniliselt peamine tegevusala, moodustab karjamaa, mis koosneb nii heintaimedega kaetud steppidest kui ka põõsastikest. Kõige rikkalikum, levinud ja elujõulisem taimestik on selgelt vahemere makja, mis iseloomustab Sardiinia maastikku kuni 800 meetri kõrguseni ja moodustab kohati üksikuid maalilisi põõsastikke tühjadel rannakaljudel. Makja on tüüpiline igihaljas taimestik, kuhu kuuluvad ka kõrged põõsad – sellisel juhul räägitakse kõrgest makjast, kus põõsad võivad ulatuda ka 4–5 m kõrguseni, kui nad kasvavad sügavamal ja niiskemal pinnasel – peamised liigid on oleaster ehk metsoliivipuu, mastikspistaatsia, jaanileivapuu, mürt, loorber, kadakas ja tsistus; mägijõgede kallastel kasvab sageli oleander. Peale selle on olemas vaesem makja umbes 50 cm kõrguste põõsastega, mida üldiselt nimetatakse gariigiks ning kus kasvavad salvei, rosmariin, eerika, aed-liivatee, leetpõõsas jne. Huvitav on märkida kääbuspalmide esinemist.

5.2.   Toote eripära:

Liha „Agnello di Sardegna” (KGT) peamine eripära on väikesed mõõtmed: liha erineb selgelt suurema kaalu ja erinevate kasutusaladega lambatõugude lihast, millel on sageli iseloomulik maitse, mis tarbijale alati meelepärane ei ole. Viimasest erineb „Agnello di Sardegna” (KGT) oma alati meeldiva maitse poolest, mis tuleneb küllastunud rasvhapete vähesest sisaldusest rasvkoes ning paremini seeditavate ja maitsvamate küllastumata ahelate suuremast hulgast (kuna loomi toidetakse piimaga ja peetakse vabas õhus).

Rümbas leiduv rasv on liha loomulik täiendus ja suurem osa sellest sulab küpsetamise ajal, andes lihale mahlakuse ja maitse ning eelkõige muutes selle pehmemaks ja maitsvamaks. Liha „Agnello di Sardegna” (KGT) on iseloomulikult pehme ja valge, lõhn on tugev, liha on kergesti seeditav ja taine.

„Agnello di Sardegna” (KGT) on ideaalne toiduaine nii oma maitseomaduste kui ka toiteväärtuse poolest, kuna sisaldab rikkalikult valke. Nende omaduste tõttu on see liha eriti soovitatav nende inimeste dieedis, kes vajavad kerget, kuid suure energiasisaldusega toitu.

„Agnello di Sardegna” (KGT) on bioloogiliselt tervislik, täiesti vaba keemilistest või bioloogilistest saasteainetest. Kuna talled on nii noored, ei rakendata nende puhul sundsöötmist, keskkonnast tulenevat stressi ega hormoonravi, nad kasvavad vabas õhus, täiesti looduslikus keskkonnas.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja toote kvaliteedi või omaduste vahel (kaitstud päritolunimetuse puhul) või toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel (kaitstud geograafilise tähise puhul):

„Agnello di Sardegna” omadused peegeldavad täielikult tema seost päritolupiirkonnaga.

Liha tugev ja „metsik” maitse on iseloomulik kasvatusviisile, kus tallesid söödetakse emapiimaga ja loodusliku söödaga vabas õhus. Liha „Agnello di Sardegna” andvaid tallesid kasvatatakse ekstensiivse meetodi järgi vabapidamisel, seega täiesti looduslikus keskkonnas, mida iseloomustab suur avarus ja mida mõjutavad tugev päiksekiirgus, tuuled ja Sardiinia kliima.

Vabas õhus kasvatamine muudab Sardiinia talle toiduvaliku peaaegu ainulaadseks: piimatallesid söödetakse üksnes emapiimaga ning hiljem, kui tall kasvab ja käib koos emaga karjamaal, täieneb tema toidulaud loodusliku söödaga, heina, metsikute taimede ja saarele iseloomulike maitsetaimedega. Sardiinia lammas on aastate jooksul kohandanud oma elu- ja paljunemistsükli ümbritseva keskkonna tingimustele; seetõttu sünnivad talled peamiselt hilissügisel, esimeste vihmade ajal, kui ka taimestik uuesti ärkab. Neil põhjustel on tema lihal suurepärased organoleptilised omadused. Lisaks ei mõjuta emapiimaga söötmine mitte üksnes rasva kogust, vaid määrab ka selle kvaliteedi. Imetamise ajal omandatud rasvad määravad kindlaks keharasvade koostise kogu kasvuperioodi jooksul.

Lisaks tagab vabas õhus kasvatamine selle, et lambad on terved ja saavad piisavalt füüsilist koormust, eriti sellises looduslikus keskkonnas nagu Sardiinia, mida iseloomustavad avarused, suurte tööstusrajatiste puudumine ja hõre inimasustus. Sardiinia territooriumil on üks ühisjoon, mis annab talle erilise ühtsuse: selleks on lage horisont, kuna puid seal ei kasva, mis jätab mulje, et ülekaalus on karjakasvatus. See mulje ei olegi vale: Sardiinia on lambakarjuste saar; lambakasvatus on saare kõige olulisem majandustegevus. Saarel kasvab 40 % kogu Itaalia lammastest, üle kogu saare paikneb 16 410 ettevõtet 3 294 044 lambaga.

Sardiinia on seega ka tänapäeval lambakarjuste saar, nagu see on olnud juba sajandeid. Sardiinia lambakasvatus ulatub tagasi nuraagide eelsesse ajastusse: nuraagide seest on leitud esimeste piima töötlemiseks kasutatud esemete jäänuseid. Palju viiteid on pärit ka Rooma ajastust. Sarda lambatõug on Sardiinia territooriumil juurdunud tänu pikaajalisele kohanemisele; see on karjakasvatajate sajanditepikkuse eksperimenteerimise vili. Põhimõtteliselt on see inimeste, territooriumi ja loomatõugude pikaajalise omavahelise kohanemise protsessi tulemus.

Lambakarjuste hool ja tähelepanu on täna samasugune kui sajandite eest. Ja niimoodi, iidseid kombeid kinnistades on säilitatud tänapäevani liha „Agnello di Sardegna” täielik ja kordumatu puhtus ja headus.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

Taotluse esitanud asutus on algatanud riikliku vastuväite esitamise menetluse, avaldades kaitstud geograafilise tähise „Agnello di Sardegna” muutmise ettepaneku 3. jaanuari 2008. aasta Itaalia Vabariigi Teatajas nr 2.

Spetsifikaadi terviktekst on kättesaadav klõpsates lingil:

| | http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg
  või |
| --- | --- |

http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

või

| | minnes otse põllumajandusministeeriumi veebilehele (http://www.politicheagricole.it), seejärel klõpsates „Prodotti di Qualità” („Kvaliteettooted”; ekraanil vasakul) ning seejärel „Disciplinari di Produzione all'esame dell'UE [regolamento (CE) n. 510/2006]” („ELi läbivaatuseks esitatud spetsifikaadid (määrus (EÜ) nr 510/2006)”). |
| --- | --- |

minnes otse põllumajandusministeeriumi veebilehele (http://www.politicheagricole.it), seejärel klõpsates „Prodotti di Qualità” („Kvaliteettooted”; ekraanil vasakul) ning seejärel „Disciplinari di Produzione all'esame dell'UE [regolamento (CE) n. 510/2006]” („ELi läbivaatuseks esitatud spetsifikaadid (määrus (EÜ) nr 510/2006)”).

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

---

Parandused

| 19.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 70/39 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 70/39

---

Riigiabi – Läti Vabariik – Riigiabi C 39/09 (ex N 385/09) – Ventspilsi sadama infrastruktuuri riiklik rahastamine – Kutse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohaste märkuste esitamiseks, parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja C 62, 13. märts 2010
  )

2010/C 70/10

Leheküljel 7 kolmanda lõigu aadressis

asendatakse

| „European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Transport and Energy |
| Directorate A |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Faks +32 22964104” |

„European Commission

Directorate-General for Transport and Energy

Directorate A

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Faks +32 22964104”

järgmisega:

| „European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State Aid Greffe |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Faks +32 22961242”. |

„European Commission

Directorate-General for Competition

State Aid Greffe

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Faks +32 22961242”.

---