# Dziennik Urzędowy C 64/2010

| | ISSN 1725-5228
  doi:10.3000/17255228.C_2010.064.pol |
| --- | --- |
| Dziennik Urzędowy
  Unii Europejskiej | C 64 |
| | |
| Wydanie polskie | Informacje i zawiadomienia | Tom 5316 marca 2010 |

ISSN 1725-5228

doi:10.3000/17255228.C_2010.064.pol

Dziennik Urzędowy

Unii Europejskiej

C 64

Wydanie polskie

Informacje i zawiadomienia

Tom 5316 marca 2010

---

| Powiadomienie nr | Spis treśći | Strona |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informacje |
| | INFORMACJE INSTYTUCJI, ORGANÓW I JEDNOSTEK ORGANIZACYJNYCH UNII EUROPEJSKIEJ |
| | Komisji Europejskiej |
| 2010/C 064/01 | Kursy walutowe euro | 1 |
| | INFORMACJE PAŃSTW CZŁONKOWSKICH |
| 2010/C 064/02 | Wyciąg z decyzji w sprawie Landsbanki Luxembourg S.A. na mocy dyrektywy 2001/24/WE Parlamentu Europejskiego i Rady w sprawie reorganizacji i likwidacji instytucji kredytowych | 2 |
| 2010/C 064/03 | Wyciąg z decyzji w sprawie Landsbanki Luxembourg S.A. na mocy dyrektywy 2001/24/WE Parlamentu Europejskiego i Rady w sprawie reorganizacji i likwidacji instytucji kredytowych | 3 |

Powiadomienie nr

Spis treśći

Strona

IV   Informacje

INFORMACJE INSTYTUCJI, ORGANÓW I JEDNOSTEK ORGANIZACYJNYCH UNII EUROPEJSKIEJ

Komisji Europejskiej

2010/C 064/01

Kursy walutowe euro

1

INFORMACJE PAŃSTW CZŁONKOWSKICH

2010/C 064/02

Wyciąg z decyzji w sprawie Landsbanki Luxembourg S.A. na mocy dyrektywy 2001/24/WE Parlamentu Europejskiego i Rady w sprawie reorganizacji i likwidacji instytucji kredytowych

2

2010/C 064/03

Wyciąg z decyzji w sprawie Landsbanki Luxembourg S.A. na mocy dyrektywy 2001/24/WE Parlamentu Europejskiego i Rady w sprawie reorganizacji i likwidacji instytucji kredytowych

3

| | V   Ogłoszenia |
| --- | --- |
| | PROCEDURY ADMINISTRACYJNE |
| | Komisji Europejskiej |
| 2010/C 064/04 | Zaproszenie do składania wniosków – EACEA/11/10 – Program Młodzież w działaniu – Działanie 3.2 – Młodzi w świecie: Współpraca z państwami niesąsiadującymi z Unią Europejską | 4 |
| 2010/C 064/05 | Zaproszenie do składania wniosków – Działanie przygotowawcze w zakresie unijnych zdolności szybkiego reagowania | 8 |
| | Europejskie Biuro Doboru Kadr (EPSO) |
| 2010/C 064/06 | Ogłoszenie o konkursie otwartym EPSO/AD/177/10 | 9 |
| | PROCEDURY ZWIĄZANE Z REALIZACJĄ WSPÓLNEJ POLITYKI HANDLOWEJ |
| | Komisji Europejskiej |
| 2010/C 064/07 | Zawiadomienie o wszczęciu przeglądu wygaśnięcia środków antydumpingowych stosowanych względem przywozu poliestrowych włókien odcinkowych pochodzących z Chińskiej Republiki Ludowej | 10 |
| | PROCEDURY ZWIĄZANE Z REALIZACJĄ POLITYKI KONKURENCJI |
| | Komisji Europejskiej |
| 2010/C 064/08 | Pomoc państwa – Węgry – Pomoc państwa C 31/09 (ex N 113/09) – Pomoc dla Audi Hungaria Motor Kft. – Zaproszenie do zgłaszania uwag zgodnie z art. 88 ust. 2 Traktatu WE (
  1
  ) | 15 |
| | INNE AKTY |
| | Komisji Europejskiej |
| 2010/C 064/09 | Publikacja wniosku w sprawie zmian zgodnie z art. 6 ust. 2 rozporządzenia Rady (WE) nr 510/2006 w sprawie ochrony oznaczeń geograficznych i nazw pochodzenia produktów rolnych i środków spożywczych | 32 |

V   Ogłoszenia

PROCEDURY ADMINISTRACYJNE

Komisji Europejskiej

2010/C 064/04

Zaproszenie do składania wniosków – EACEA/11/10 – Program Młodzież w działaniu – Działanie 3.2 – Młodzi w świecie: Współpraca z państwami niesąsiadującymi z Unią Europejską

4

2010/C 064/05

Zaproszenie do składania wniosków – Działanie przygotowawcze w zakresie unijnych zdolności szybkiego reagowania

8

Europejskie Biuro Doboru Kadr (EPSO)

2010/C 064/06

Ogłoszenie o konkursie otwartym EPSO/AD/177/10

9

PROCEDURY ZWIĄZANE Z REALIZACJĄ WSPÓLNEJ POLITYKI HANDLOWEJ

Komisji Europejskiej

2010/C 064/07

Zawiadomienie o wszczęciu przeglądu wygaśnięcia środków antydumpingowych stosowanych względem przywozu poliestrowych włókien odcinkowych pochodzących z Chińskiej Republiki Ludowej

10

PROCEDURY ZWIĄZANE Z REALIZACJĄ POLITYKI KONKURENCJI

Komisji Europejskiej

2010/C 064/08

Pomoc państwa – Węgry – Pomoc państwa C 31/09 (ex N 113/09) – Pomoc dla Audi Hungaria Motor Kft. – Zaproszenie do zgłaszania uwag zgodnie z art. 88 ust. 2 Traktatu WE (
  1
  )

1

15

INNE AKTY

Komisji Europejskiej

2010/C 064/09

Publikacja wniosku w sprawie zmian zgodnie z art. 6 ust. 2 rozporządzenia Rady (WE) nr 510/2006 w sprawie ochrony oznaczeń geograficznych i nazw pochodzenia produktów rolnych i środków spożywczych

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst mający znaczenie dla EOG |

---

(1)   Tekst mający znaczenie dla EOG

1

| PL | |
| --- | --- |

PL

---

IV Informacje

INFORMACJE INSTYTUCJI, ORGANÓW I JEDNOSTEK ORGANIZACYJNYCH UNII EUROPEJSKIEJ

Komisji Europejskiej

| 16.3.2010 | PL | Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej | C 64/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2010

PL

Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej

C 64/1

---

Kursy walutowe euro (1)

15 marca 2010 r.

2010/C 64/01

1 euro =

| | Waluta | Kurs wymiany |
| --- | --- | --- |
| USD | Dolar amerykański | 1,3705 |
| JPY | Jen | 124,30 |
| DKK | Korona duńska | 7,4414 |
| GBP | Funt szterling | 0,91050 |
| SEK | Korona szwedzka | 9,7143 |
| CHF | Frank szwajcarski | 1,4527 |
| ISK | Korona islandzka | |
| NOK | Korona norweska | 8,0155 |
| BGN | Lew | 1,9558 |
| CZK | Korona czeska | 25,490 |
| EEK | Korona estońska | 15,6466 |
| HUF | Forint węgierski | 264,60 |
| LTL | Lit litewski | 3,4528 |
| LVL | Łat łotewski | 0,7076 |
| PLN | Złoty polski | 3,8950 |
| RON | Lej rumuński | 4,0880 |
| TRY | Lir turecki | 2,0922 |
| AUD | Dolar australijski | 1,5022 |
| CAD | Dolar kanadyjski | 1,3972 |
| HKD | Dolar hong kong | 10,6338 |
| NZD | Dolar nowozelandzki | 1,9567 |
| SGD | Dolar singapurski | 1,9146 |
| KRW | Won | 1 555,38 |
| ZAR | Rand | 10,1427 |
| CNY | Yuan renminbi | 9,3550 |
| HRK | Kuna chorwacka | 7,2500 |
| IDR | Rupia indonezyjska | 12 566,08 |
| MYR | Ringgit malezyjski | 4,5507 |
| PHP | Peso filipińskie | 62,655 |
| RUB | Rubel rosyjski | 40,2696 |
| THB | Bat tajlandzki | 44,670 |
| BRL | Real | 2,4180 |
| MXN | Peso meksykańskie | 17,2053 |
| INR | Rupia indyjska | 62,4850 |

Waluta

Kurs wymiany

USD

Dolar amerykański

1,3705

JPY

Jen

124,30

DKK

Korona duńska

7,4414

GBP

Funt szterling

0,91050

SEK

Korona szwedzka

9,7143

CHF

Frank szwajcarski

1,4527

ISK

Korona islandzka

NOK

Korona norweska

8,0155

BGN

Lew

1,9558

CZK

Korona czeska

25,490

EEK

Korona estońska

15,6466

HUF

Forint węgierski

264,60

LTL

Lit litewski

3,4528

LVL

Łat łotewski

0,7076

PLN

Złoty polski

3,8950

RON

Lej rumuński

4,0880

TRY

Lir turecki

2,0922

AUD

Dolar australijski

1,5022

CAD

Dolar kanadyjski

1,3972

HKD

Dolar hong kong

10,6338

NZD

Dolar nowozelandzki

1,9567

SGD

Dolar singapurski

1,9146

KRW

Won

1 555,38

ZAR

Rand

10,1427

CNY

Yuan renminbi

9,3550

HRK

Kuna chorwacka

7,2500

IDR

Rupia indonezyjska

12 566,08

MYR

Ringgit malezyjski

4,5507

PHP

Peso filipińskie

62,655

RUB

Rubel rosyjski

40,2696

THB

Bat tajlandzki

44,670

BRL

Real

2,4180

MXN

Peso meksykańskie

17,2053

INR

Rupia indyjska

62,4850

---

(1)  Źródło: referencyjny kurs wymiany walut opublikowany przez ECB.

---

INFORMACJE PAŃSTW CZŁONKOWSKICH

| 16.3.2010 | PL | Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej | C 64/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2010

PL

Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej

C 64/2

---

Wyciąg z decyzji w sprawie Landsbanki Luxembourg S.A. na mocy dyrektywy 2001/24/WE Parlamentu Europejskiego i Rady w sprawie reorganizacji i likwidacji instytucji kredytowych

2010/C 64/02

| Landsbanki Luxembourg S.A. |
| --- |
| 2-4, rue Beck |
| 1222 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| No RC B78804 |

Landsbanki Luxembourg S.A.

2-4, rue Beck

1222 Luxembourg

LUXEMBOURG

No RC B78804

Decyzją z dnia 24 lutego 2010 r. Sąd Okręgowy w Luksemburgu, wydział XV, orzekający w sprawach handlowych, następująco zmienił nakaz likwidacji wobec spółki z ograniczoną odpowiedzialnością Landsbanki Luxembourg S.A. z siedzibą przy 2-4 rue Beck, 1222 Luxembourg, LUXEMBOURG, w zakresie procedury likwidacyjnej:

Ostateczny termin zgłaszania roszczeń przez uprzywilejowanych i nieuprzywilejowanych wierzycieli, pragnących otrzymać dywidendę z Landsbanki Luxembourg S.A. w likwidacji, wyznaczono na dzień 14 maja 2010 r., pod warunkiem opublikowania na co najmniej 45 dni przed upływem tego terminu, w gazetach krajowych i międzynarodowych wskazanych w wydanym przez sąd nakazie, wezwania do zgłaszania roszczeń, skierowanego do wszystkich istniejących z chwilą otwarcia postępowania likwidacyjnego wierzycieli Landsbanki Luxembourg S.A. w likwidacji, którzy nie zgłosili jeszcze swoich roszczeń, pod rygorem wykluczenia z udziałów w masie upadłościowej i utraty wszelkich praw w ramach postępowania likwidacyjnego.

Wykluczono przy tym zastosowanie przepisu art. 508 kodeksu handlowego, który stanowi: „lecz mogą zgłaszać roszczenia aż do ostatniego podziału dywidendy”.

Wykazy dopuszczalnych roszczeń zostaną wyłożone w Sądzie w pierwszych dziesięciu dniach lutego, kwietnia, czerwca, września, października i listopada do wglądu wierzycieli, którzy zgodnie z nakazem likwidacji z dnia 12 grudnia 2008 r. mogą zgłosić sprzeciw wobec dopuszczalności roszczeń.

Wydany przez Sąd nakaz opatrzony jest klauzulą natychmiastowej wykonalności, niezależnie od ewentualnych środków zaskarżenia i bez jakiejkolwiek gwarancji.

Zgodnie z art. 61 ust. 2 ustawy o branży finansowej z późniejszymi zmianami wyciąg z niniejszego nakazu publikuje się w terminie ośmiu dni od daty wydania nakazu w Mémorial C Recueil spécial des sociétés et associations, w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej oraz w następujących gazetach: Luxemburger Wort, Tageblatt, Financial Times, Le Monde, El Pais and Morgan Blaðið.

Niniejszy wyciąg stanowi tłumaczenie nakazu Sądu wydanego w języku francuskim. W przypadku rozbieżności rozstrzygające znaczenie ma tekst francuski.

W imieniu likwidatora sądowego Landsbanki Luxembourg S.A.

Yvette HAMILIUS

---

| 16.3.2010 | PL | Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej | C 64/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2010

PL

Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej

C 64/3

---

Wyciąg z decyzji w sprawie Landsbanki Luxembourg S.A. na mocy dyrektywy 2001/24/WE Parlamentu Europejskiego i Rady w sprawie reorganizacji i likwidacji instytucji kredytowych

2010/C 64/03

| Landsbanki Luxembourg S.A. |
| --- |
| 2-4, rue Beck |
| 1222 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| No RC B78804 |

Landsbanki Luxembourg S.A.

2-4, rue Beck

1222 Luxembourg

LUXEMBOURG

No RC B78804

Termin zgłaszania roszczeń

W ramach likwidacji Landsbanki Luxembourg S.A. podjęto formalne kroki celem ustalenia terminu zgłaszania roszczeń.

Termin zgłaszania roszczeń: dnia 14 maja 2010 r.

Termin, w którym wierzyciele muszą wnieść roszczenia, aby otrzymać dywidendy z Landsbanki Luxembourg SA w likwidacji, został oficjalnie ustalony na dzień 14 maja 2010 r. Wierzyciele, którzy nie wniosą roszczeń w tym terminie, zostaną pozbawieni prawa do otrzymania dywidend.

Aby zgłosić roszczenie, należy je przesłać wraz z wszelkimi dowodami na jego poparcie na następujący adres:

| Tribunal d’arrondissement de Luxembourg, XVème chambre |
| --- |
| Cité judiciaire — Bâtiment Commerce |
| 7, rue du St-Esprit |
| 2080 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |

Tribunal d’arrondissement de Luxembourg, XVème chambre

Cité judiciaire — Bâtiment Commerce

7, rue du St-Esprit

2080 Luxembourg

LUXEMBOURG

Zaleca się przesyłanie roszczeń listem poleconym, aby można było zweryfikować ich otrzymanie w terminie.

Zgłoszone roszczenia

Wierzyciele, którzy zgłosili roszczenia, lecz nie otrzymali jeszcze od zespołu likwidacyjnego potwierdzenia ich wpłynięcia, powinni niezwłocznie skontaktować się z likwidatorem, którego dane kontaktowe podano na końcu niniejszego zawiadomienia.

Koszty likwidacji/usług związanych z likwidacją

Każdy podmiot, który świadczył usługi w ramach procedury likwidacyjnej lub posiada inne roszczenia o zapłatę idące w koszty przedmiotowej likwidacji, a nie otrzymał jeszcze zapłaty, powinien niezwłocznie skontaktować się z likwidatorem, którego dane kontaktowe podano na końcu niniejszego zawiadomienia.

Dalsze działania likwidacyjne

Likwidator kontynuuje windykację środków i nie dokona ostatecznego zamknięcia dopóki nie zakończy tych działań windykacyjnych.

| Landsbanki Luxembourg S.A. in Liquidation |
| --- |
| 2-4, rue Beck |
| 1222 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| Tel +352 2619291 |
| Faks +352 26192929 |
| E-mail: customerrelations@landsbanki.lu |

Landsbanki Luxembourg S.A. in Liquidation

2-4, rue Beck

1222 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tel +352 2619291

Faks +352 26192929

E-mail: customerrelations@landsbanki.lu

---

V Ogłoszenia

PROCEDURY ADMINISTRACYJNE

Komisji Europejskiej

| 16.3.2010 | PL | Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej | C 64/4 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2010

PL

Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej

C 64/4

---

ZAPROSZENIE DO SKŁADANIA WNIOSKÓW – EACEA/11/10

Program „Młodzież w działaniu”

Działanie 3.2 – „Młodzi w świecie”: Współpraca z państwami niesąsiadującymi z Unią Europejską

2010/C 64/04

1.   CELE I OPIS

Celem niniejszego zaproszenia do składania wniosków jest wspieranie projektów promujących współpracę na rzecz młodzieży między państwami uczestniczącymi w programie „Młodzież w działaniu” i państwami partnerskimi niesąsiadującymi z Unią Europejską (państwami, które podpisały z Unią Europejską porozumienie w sprawie młodzieży). W ramach niniejszego zaproszenia przewidziane są dotacje na projekty.

Niniejsze zaproszenie ma na celu:

| — | zwiększenie mobilności młodzieży i osób pracujących z młodzieżą, |
| --- | --- |

—

zwiększenie mobilności młodzieży i osób pracujących z młodzieżą,

| — | wspieranie zaangażowania i aktywności młodzieży, |
| --- | --- |

—

wspieranie zaangażowania i aktywności młodzieży,

| — | sprzyjanie budowaniu potencjału młodzieżowych organizacji i struktur, aby mogły one wnieść swój wkład w rozwój społeczeństwa obywatelskiego, |
| --- | --- |

—

sprzyjanie budowaniu potencjału młodzieżowych organizacji i struktur, aby mogły one wnieść swój wkład w rozwój społeczeństwa obywatelskiego,

| — | wspieranie współpracy i wymiany doświadczeń i dobrych praktyk w zakresie problematyki młodzieży i kształcenia nieformalnego, |
| --- | --- |

—

wspieranie współpracy i wymiany doświadczeń i dobrych praktyk w zakresie problematyki młodzieży i kształcenia nieformalnego,

| — | udział w kształtowaniu polityki młodzieżowej, pracy z młodzieżą i wolontariatu, a także w umacnianiu zdolności organizacji/struktur młodzieżowych i ich kompetencji wychowawczych, |
| --- | --- |

—

udział w kształtowaniu polityki młodzieżowej, pracy z młodzieżą i wolontariatu, a także w umacnianiu zdolności organizacji/struktur młodzieżowych i ich kompetencji wychowawczych,

| — | rozwijanie długoterminowych relacji partnerskich i sieci organizacji młodzieżowych. |
| --- | --- |

—

rozwijanie długoterminowych relacji partnerskich i sieci organizacji młodzieżowych.

Pierwszeństwo będą miały projekty, które najlepiej odzwierciedlają stałe założenia priorytetowe programu „Młodzież w działaniu”:

| — | udział młodzieży, |
| --- | --- |

—

udział młodzieży,

| — | różnorodność kulturową, |
| --- | --- |

—

różnorodność kulturową,

| — | obywatelstwo europejskie, |
| --- | --- |

—

obywatelstwo europejskie,

| — | integrację mniej uprzywilejowanej młodzieży. |
| --- | --- |

—

integrację mniej uprzywilejowanej młodzieży.

Pierwszeństwo będą miały również projekty odzwierciedlające następujące roczne założenia priorytetowe niniejszego zaproszenia:

| — | problemy globalne dotyczące młodzieży, takie jak: zmiany klimatu, zrównoważony rozwój, migracje i milenijne cele rozwoju (1), |
| --- | --- |

—

problemy globalne dotyczące młodzieży, takie jak: zmiany klimatu, zrównoważony rozwój, migracje i milenijne cele rozwoju (1),

| — | walka z ubóstwem i wykluczeniem społecznym (2), |
| --- | --- |

—

walka z ubóstwem i wykluczeniem społecznym (2),

| — | wzmocnienie dialogu, wymiany i współpracy między UE a Afryką w zakresie problematyki młodzieży (3). |
| --- | --- |

—

wzmocnienie dialogu, wymiany i współpracy między UE a Afryką w zakresie problematyki młodzieży (3).

Zakres geograficzny

Mając na uwadze zakres geograficzny niniejszego zaproszenia do składania wniosków w sposób określony w punkcie 5.2 oraz wyżej wymienione priorytety, a także wspólne oświadczenie złożone podczas 12. spotkania na szczycie Chiny–UE w dniu 30 listopada 2009 r. (4) w Nanjing, podczas którego zapowiedziano rozpoczęcie Europejsko-chińskiego Roku Młodzieży, szczególna uwaga zostanie poświęcona projektom promującym dialog i współpracę w obszarze młodzieży z UE i Chin, co ma stanowić wkład w Europejsko-chiński Rok Młodzieży w 2011 r.

2.   KWALIFIKUJĄCY SIĘ WNIOSKODAWCY

Wnioski składają organizacje non-profit. Mogą nimi być:

| — | organizacje pozarządowe (NGO), |
| --- | --- |

—

organizacje pozarządowe (NGO),

| — | organy publiczne na szczeblu regionalnym lub lokalnym, lub |
| --- | --- |

—

organy publiczne na szczeblu regionalnym lub lokalnym, lub

| — | krajowe rady młodzieżowe. |
| --- | --- |

—

krajowe rady młodzieżowe.

To samo dotyczy partnerów.

Wnioskodawcy muszą – w wyznaczonym terminie składania wniosków – co najmniej od dwóch (2) lat posiadać oficjalną siedzibę w jednym z państw uczestniczących w programie. Państwa uczestniczące w programie:

| — | państwa członkowskie Unii Europejskiej: Austria, Belgia, Bułgaria, Cypr, Republika czeska, Dania, Estonia, Finlandia, Francja, Niemcy, Grecja, Węgry, Irlandia, Włochy, Łotwa, Litwa, Luksemburg, Malta, Niderlandy, Polska, Portugalia, Rumunia, Słowacja, Słowenia, Hiszpania, Szwecja, Zjednoczone Królestwo (5), |
| --- | --- |

—

państwa członkowskie Unii Europejskiej: Austria, Belgia, Bułgaria, Cypr, Republika czeska, Dania, Estonia, Finlandia, Francja, Niemcy, Grecja, Węgry, Irlandia, Włochy, Łotwa, Litwa, Luksemburg, Malta, Niderlandy, Polska, Portugalia, Rumunia, Słowacja, Słowenia, Hiszpania, Szwecja, Zjednoczone Królestwo (5),

| — | państwa członkowskie Europejskiego Stowarzyszenia Wolnego Handlu (EFTA) będące stronami Porozumienia o Europejskim Obszarze Gospodarczym (EOG): Islandia, Liechtenstein i Norwegia, |
| --- | --- |

—

państwa członkowskie Europejskiego Stowarzyszenia Wolnego Handlu (EFTA) będące stronami Porozumienia o Europejskim Obszarze Gospodarczym (EOG): Islandia, Liechtenstein i Norwegia,

| — | kraje kandydujące będące beneficjentami strategii przedakcesyjnej, zgodnie z ogólnymi zasadami oraz ogólnymi warunkami i ustaleniami określonymi w umowach ramowych zawartych z tymi krajami w celu ich uczestnictwa w programach wspólnotowych: Turcja. |
| --- | --- |

—

kraje kandydujące będące beneficjentami strategii przedakcesyjnej, zgodnie z ogólnymi zasadami oraz ogólnymi warunkami i ustaleniami określonymi w umowach ramowych zawartych z tymi krajami w celu ich uczestnictwa w programach wspólnotowych: Turcja.

W projektach muszą uczestniczyć partnerzy z co najmniej czterech różnych państw (w tym organizacja wnioskująca), w tym co najmniej dwóch państw uczestniczących w programie, z których co najmniej jedno jest państwem członkowskim Unii Europejskiej, oraz dwóch państw partnerskich.

3.   KWALIFIKUJĄCE SIĘ DZIAŁANIA I WNIOSKI

Projekt musi obejmować działania nienastawione na zysk i dotyczyć problematyki młodzieży i kształcenia nieformalnego.

Rozpoczęcie projektów musi nastąpić obowiązkowo w okresie od dnia 1 listopada 2010 r. do dnia 31 grudnia 2010 r. Czas trwania projektów wynosi minimalnie 6 miesięcy i maksymalnie 12 miesięcy.

Rozpatrzone zostaną wyłącznie wnioski złożone w formie maszynopisu w jednym z języków urzędowych UE na odpowiednio wypełnionym oficjalnym formularzu i przesłane przed upływem wyznaczonego terminu (17 maja 2010 r.). Wniosek należy wysłać w formie pojedynczej przesyłki w jednym egzemplarzu (oryginał). Musi być on podpisany (wymagane są oryginalne podpisy) przez osobę uprawnioną do zaciągania prawnie wiążących zobowiązań w imieniu organizacji składającej wniosek i opatrzony datą.

Do formularza należy dołączyć oficjalne pismo organizacji składającej wniosek, dokumenty poświadczające jej zdolności finansowe i operacyjne oraz wszystkie inne dokumenty wymienione w formularzu wniosku.

Wnioskodawcy muszą przedłożyć budżet, który jest zrównoważony pod względem wydatków i dochodów oraz zgodny z pułapem współfinansowania wspólnotowego wynoszącym 80 % całkowitych kwalifikujących się wydatków związanych z projektem oraz z maksymalną kwotą dotacji wynoszącą 100 000 EUR.

4.   KRYTERIA PRZYZNAWANIA DOTACJI

Kwalifikujące się wnioski zostaną ocenione w oparciu o następujące kryteria:

Kryteria jakościowe

Na kryteria jakościowe składać się będzie 80 % punktów w ramach procedury oceny (wskaźnik 4).

—   Istotność projektu w odniesieniu do celów i założeń priorytetowych zaproszenia

W tym zakresie ocenione będą następujące aspekty:

| a) | projekt spełnia ogólne cele programu „Młodzież w działaniu”; |
| --- | --- |

a)

projekt spełnia ogólne cele programu „Młodzież w działaniu”;

| b) | projekt spełnia cele i założenia priorytetowe (w tym zakres geograficzny) określone w niniejszym zaproszeniu do składania wniosków. |
| --- | --- |

b)

projekt spełnia cele i założenia priorytetowe (w tym zakres geograficzny) określone w niniejszym zaproszeniu do składania wniosków.

—   Jakość projektu i ujęte w nim metody pracy

W tym zakresie ocenione będą następujące aspekty:

| a) | zakres projektu, tzn. jego efekt mnożnikowy, a w szczególności jego rozwój długotrwałą żywotność i wywieranie trwałego wpływu; |
| --- | --- |

a)

zakres projektu, tzn. jego efekt mnożnikowy, a w szczególności jego rozwój długotrwałą żywotność i wywieranie trwałego wpływu;

| b) | wysoka jakość programu pracy w zakresie treści i metodologii, jasność i spójność; |
| --- | --- |

b)

wysoka jakość programu pracy w zakresie treści i metodologii, jasność i spójność;

| c) | aktywny udział młodzieży w projekcie; |
| --- | --- |

c)

aktywny udział młodzieży w projekcie;

| d) | wyeksponowanie projektu poprzez zastosowanie odpowiednich środków mających na celu rozpowszechnienie i wykorzystanie wyników projektu; |
| --- | --- |

d)

wyeksponowanie projektu poprzez zastosowanie odpowiednich środków mających na celu rozpowszechnienie i wykorzystanie wyników projektu;

| e) | jakość partnerstwa, w szczególności jasne określenie zadań, ustalenie roli każdego z partnerów w ramach współpracy, a także doświadczenie i motywacja partnerów do włączenia się do projektu; |
| --- | --- |

e)

jakość partnerstwa, w szczególności jasne określenie zadań, ustalenie roli każdego z partnerów w ramach współpracy, a także doświadczenie i motywacja partnerów do włączenia się do projektu;

| f) | spójność budżetu z działaniami zaplanowanymi w programie pracy. |
| --- | --- |

f)

spójność budżetu z działaniami zaplanowanymi w programie pracy.

Kryteria ilościowe

Na kryteria ilościowe składać się będzie 20 % punktów w ramach procedury oceny (wskaźnik 1).

—   Profil i liczba uczestników i promotorów biorących udział w projekcie

| a) | równowaga w partnerstwie – konieczne jest jej zachowanie na dwóch poziomach: projekty muszą uwzględniać podobną liczbę organizacji z państw uczestniczących w programie i z państw partnerskich oraz zapewnić odpowiedni pod względem liczebności udział grup krajowych; |
| --- | --- |

a)

równowaga w partnerstwie – konieczne jest jej zachowanie na dwóch poziomach: projekty muszą uwzględniać podobną liczbę organizacji z państw uczestniczących w programie i z państw partnerskich oraz zapewnić odpowiedni pod względem liczebności udział grup krajowych;

| b) | liczba partnerów zaangażowanych w projekt i liczba państw objętych partnerstwem; |
| --- | --- |

b)

liczba partnerów zaangażowanych w projekt i liczba państw objętych partnerstwem;

| c) | liczba młodzieży i osób pracujących z młodzieżą bezpośrednio zaangażowanych w projekt. |
| --- | --- |

c)

liczba młodzieży i osób pracujących z młodzieżą bezpośrednio zaangażowanych w projekt.

5.   BUDŻET

Całkowity budżet przyznany na współfinansowanie projektów w ramach niniejszego zaproszenia do składania wniosków szacuje się na 2 600 000 EUR.

Pomoc finansowa Agencji nie może przekroczyć 80 % całkowitych kwalifikujących się kosztów projektu. Maksymalna dotacja nie może przekroczyć 100 000 EUR.

Agencja zastrzega sobie prawo do nieprzyznania wszystkich dostępnych funduszy.

6.   TERMIN SKŁADANIA WNIOSKÓW

Wnioski należy przesyłać najpóźniej do dnia 17 maja 2010 r. na adres Agencji Wykonawczej ds. Edukacji, Kultury i Sektora Audiowizualnego:

| Education, Audiovisual and Culture Executive Agency |
| --- |
| ‘Youth in Action’ Programme — EACEA/11/10 |
| BOUR 4/029 |
| Avenue du Bourget 1 |
| 1140 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Education, Audiovisual and Culture Executive Agency

‘Youth in Action’ Programme — EACEA/11/10

BOUR 4/029

Avenue du Bourget 1

1140 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

| — | pocztą, decyduje data stempla pocztowego, |
| --- | --- |

—

pocztą, decyduje data stempla pocztowego,

| — | przesyłką kurierską, decyduje data odebrania przesyłki przez firmę kurierską, uznawana za dowód wysłania (do formularza należy dołączyć kopię potwierdzenia nadania). |
| --- | --- |

—

przesyłką kurierską, decyduje data odebrania przesyłki przez firmę kurierską, uznawana za dowód wysłania (do formularza należy dołączyć kopię potwierdzenia nadania).

Wnioski wysłane faksem lub pocztą elektroniczną nie będą przyjmowane.

7.   INFORMACJE DODATKOWE

Szczegółowe wytyczne dla wnioskodawców i formularze zgłoszeniowe znajdują się pod następującym adresem:

http://eacea.ec.europa.eu/youth/funding/2010/call_action_3_2_en.php

Wnioski muszą być złożone na formularzu przeznaczonym do tego celu i zawierać wszystkie wymagane załączniki i informacje.

---

(1)  Więcej informacji na stronie internetowej http://www.undp.org/mdg/basics.shtml

(2)  Zgodnie z decyzją Parlamentu Europejskiego i Rady nr 1098/2008/WE w sprawie Europejskiego Roku Walki z Ubóstwem i Wykluczeniem Społecznym (2010).

(3)  Więcej informacji na stronie internetowej http://ec.europa.eu/development/geographical/regionscountries/euafrica_en.cfm

(4)  Oświadczenie jest dostępne na stronie: http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/er/111567.pdf

(5)  Osoby pochodzące z krajów i terytoriów zamorskich oraz, w stosownych przypadkach, instytucje publiczne lub prywatne mające tam siedzibę, kwalifikują się do udziału w programie „Młodzież w działaniu” według zasad określonych w programie i ustaleń obowiązujących państwo członkowskie, z którym są związane. Wykaz krajów i terytoriów zamorskich znajduje się w załączniku 1A do decyzji Rady 2001/822/WE z dnia 27 listopada 2001 r. w sprawie stowarzyszenia krajów i terytoriów zamorskich ze Wspólnotą Europejską („Decyzja o Stowarzyszeniu Zamorskim”, Dz.U. L 314 z 30.11.2001): http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CONSLEG:2001D0822:20011202:PL:PDF

---

| 16.3.2010 | PL | Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej | C 64/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2010

PL

Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej

C 64/8

---

Zaproszenie do składania wniosków – Działanie przygotowawcze w zakresie unijnych zdolności szybkiego reagowania

2010/C 64/05

| 1. | Komisja Europejska, Dyrekcja Generalna odpowiedzialna za ochronę ludności, dział ds. ochrony ludności – reagowania w przypadku katastrof, ogłasza zaproszenie do składania wniosków, którego celem jest określenie projektów dotyczących unijnych zdolności szybkiego reagowania w zakresie ochrony ludności, które mogłyby kwalifikować się do wsparcia finansowego. Wsparcie to przyjmie formę dotacji. |
| --- | --- |

1.

Komisja Europejska, Dyrekcja Generalna odpowiedzialna za ochronę ludności, dział ds. ochrony ludności – reagowania w przypadku katastrof, ogłasza zaproszenie do składania wniosków, którego celem jest określenie projektów dotyczących unijnych zdolności szybkiego reagowania w zakresie ochrony ludności, które mogłyby kwalifikować się do wsparcia finansowego. Wsparcie to przyjmie formę dotacji.

| 2. | Dziedziny, których dotyczy zaproszenie, a także charakter i treść działań oraz warunki finansowania są określone w wytycznych dotyczących przyznawania dotacji, w których znajdują się również szczegółowe instrukcje wyjaśniające, gdzie i kiedy należy składać wnioski. Wytyczne i odpowiednie formularze wniosków o dotacje można pobrać z następującej strony internetowej: http://ec.europa.eu/echo/civil_protection/civil/prote/calls.htm |
| --- | --- |

2.

Dziedziny, których dotyczy zaproszenie, a także charakter i treść działań oraz warunki finansowania są określone w wytycznych dotyczących przyznawania dotacji, w których znajdują się również szczegółowe instrukcje wyjaśniające, gdzie i kiedy należy składać wnioski. Wytyczne i odpowiednie formularze wniosków o dotacje można pobrać z następującej strony internetowej: http://ec.europa.eu/echo/civil_protection/civil/prote/calls.htm

| 3. | Wnioski należy przesłać do Komisji na adres wskazany w wytycznych dotyczących przyznawania dotacji do dnia 15 kwietnia 2010 r. Wnioski należy przesyłać pocztą lub prywatną pocztą kurierską najpóźniej do dnia 15 kwietnia 2010 r. (poświadczenie stanowi data wysyłki, stempla pocztowego lub dowodu nadania). Wnioski można również doręczać osobiście pod adres podany w wytycznych najpóźniej do dnia 15 kwietnia 2010 r., godz. 17:00 (poświadczenie stanowi pokwitowanie odbioru opatrzone datą i podpisem odpowiedzialnego urzędnika).
  Wnioski przedłożone za pomocą faksu, poczty elektronicznej, wnioski niekompletne lub przesłane w kilku częściach nie będą przyjmowane. |
| --- | --- |

3.

Wnioski należy przesłać do Komisji na adres wskazany w wytycznych dotyczących przyznawania dotacji do dnia 15 kwietnia 2010 r. Wnioski należy przesyłać pocztą lub prywatną pocztą kurierską najpóźniej do dnia 15 kwietnia 2010 r. (poświadczenie stanowi data wysyłki, stempla pocztowego lub dowodu nadania). Wnioski można również doręczać osobiście pod adres podany w wytycznych najpóźniej do dnia 15 kwietnia 2010 r., godz. 17:00 (poświadczenie stanowi pokwitowanie odbioru opatrzone datą i podpisem odpowiedzialnego urzędnika).

Wnioski przedłożone za pomocą faksu, poczty elektronicznej, wnioski niekompletne lub przesłane w kilku częściach nie będą przyjmowane.

| 4. | Procedura przyznawania dotacji jest następująca:






  — | odbiór, odnotowanie i pokwitowanie odbioru przez Komisję, |
| --- | --- | --- |

4.

Procedura przyznawania dotacji jest następująca:

—

odbiór, odnotowanie i pokwitowanie odbioru przez Komisję,

| — | ocena wniosków przez Komisję, |
| --- | --- |

—

ocena wniosków przez Komisję,

| — | decyzja o przyznaniu dotacji i powiadomienie wnioskodawców o wynikach. |
| --- | --- |

—

decyzja o przyznaniu dotacji i powiadomienie wnioskodawców o wynikach.

Beneficjenci zostaną wybrani na podstawie kryteriów określonych w wytycznych, o których mowa w pkt I.2, oraz w ramach dostępnego budżetu.

W przypadku zatwierdzenia wniosku przez Komisję, zostanie zawarta umowa na dotację (opiewająca na kwotę wyrażoną w EUR) między Komisją a stroną składającą wniosek.

Procedura jest ściśle poufna.

---

Europejskie Biuro Doboru Kadr (EPSO)

| 16.3.2010 | PL | Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej | C 64/9 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2010

PL

Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej

C 64/9

---

OGŁOSZENIE O KONKURSIE OTWARTYM EPSO/AD/177/10

2010/C 64/06

Urząd Doboru Kadr Wspólnot Europejskich (EPSO) ogłasza konkurs otwarty EPSO/AD/177/10 – ADMINISTRATORZY (AD 5) w następujących dziedzinach:

| 1. | Europejska Administracja Publiczna |
| --- | --- |

1.

Europejska Administracja Publiczna

| 2. | Prawo |
| --- | --- |

2.

Prawo

| 3. | Ekonomia |
| --- | --- |

3.

Ekonomia

| 4. | Audyt |
| --- | --- |

4.

Audyt

| 5. | Technologie Informacyjno-Komunikacyjne (ICT) |
| --- | --- |

5.

Technologie Informacyjno-Komunikacyjne (ICT)

Ogłoszenie o konkursie opublikowano w Dzienniku Urzędowym C 64 A z dnia 16 marca 2010 r.

Szczegółowe informacje można znaleźć na stronie internetowej EPSO: http://eu-careers.eu

---

PROCEDURY ZWIĄZANE Z REALIZACJĄ WSPÓLNEJ POLITYKI HANDLOWEJ

Komisji Europejskiej

| 16.3.2010 | PL | Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej | C 64/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2010

PL

Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej

C 64/10

---

Zawiadomienie o wszczęciu przeglądu wygaśnięcia środków antydumpingowych stosowanych względem przywozu poliestrowych włókien odcinkowych pochodzących z Chińskiej Republiki Ludowej

2010/C 64/07

Po opublikowaniu zawiadomienia o zbliżającym się wygaśnięciu (1) środków antydumpingowych obowiązujących względem przywozu poliestrowych włókien odcinkowych pochodzących m.in. z Chińskiej Republiki Ludowej („kraj, którego dotyczy postępowanie”), Komisja otrzymała wniosek o dokonanie przeglądu tych środków, zgodnie z art. 11 ust. 2 rozporządzenia Rady (WE) nr 1225/2009 z dnia 30 listopada 2009 r. w sprawie ochrony przed przywozem produktów po cenach dumpingowych z krajów niebędących członkami Wspólnoty Europejskiej (2) („rozporządzenie podstawowe”).

1.   Wniosek o dokonanie przeglądu

Wniosek został złożony w dniu 14 grudnia 2009 r. przez CIRFS (European Man-made Fibres Association) („wnioskodawca”) w imieniu producentów reprezentujących znaczącą część, w tym przypadku powyżej 25 %, ogólnej produkcji unijnej poliestrowych włókien odcinkowych.

2.   Produkt

Produktem objętym przeglądem są poliestrowe włókna odcinkowe, niezgrzeblone, nieczesane ani nieprzerobione w inny sposób do przędzenia, pochodzące z Chińskiej Republiki Ludowej („produkt objęty postępowaniem”), obecnie objęte kodem CN 5503 20 00.

3.   Obowiązujące środki

Obecnie obowiązującym środkiem jest ostateczne cło antydumpingowe nałożone rozporządzeniem Rady (WE) nr 428/2005 (3), zmienionym rozporządzeniem Rady (WE) nr 412/2009 (4).

4.   Podstawy dokonania przeglądu

W uzasadnieniu wniosku podano, że w związku z wygaśnięciem środków istnieje prawdopodobieństwo ponowienia dumpingu i ponownego zaistnienia szkody dla przemysłu unijnego.

Zgodnie z przepisami art. 2 ust. 7 rozporządzenia podstawowego wnioskodawca ustalił wartość normalną dla producentów eksportujących z Chińskiej Republiki Ludowej, którym w czasie dochodzenia prowadzącego do wprowadzenia obowiązujących środków nie przyznano statusu podmiotu traktowanego na zasadach rynkowych, na podstawie wartości normalnej skonstruowanej dla kraju o gospodarce rynkowej wymienionego w pkt 5.1 lit. d). W przypadku przedsiębiorstw, którym w czasie dochodzenia przyznano status podmiotu traktowanego na zasadach rynkowych, wartość normalna została ustalona na podstawie wartości normalnej skonstruowanej dla Chińskiej Republiki Ludowej. Zarzut ponowienia dumpingu jest oparty na porównaniu wartości normalnej, jak określono powyżej, z cenami eksportowymi produktu objętego postępowaniem sprzedawanego na wywóz do innych krajów trzecich, tj. Meksyku, Pakistanu i Wietnamu z uwagi na obecny brak znaczących wielkości przywozu z Chińskiej Republiki Ludowej do UE.

Obliczone na tej podstawie marginesy dumpingu są znaczne.

Wnioskodawca zwraca również uwagę na możliwość ponowienia dumpingu wyrządzającego szkodę. W tym zakresie wnioskodawca przedstawia dowody, iż w przypadku wygaśnięcia środków obecny poziom przywozu produktu objętego postępowaniem prawdopodobnie wzrośnie z powodu niewykorzystanych mocy produkcyjnych w kraju, którego dotyczy postępowanie.

Zarzuca się również, że przepływ przywozu produktu objętego postępowaniem prawdopodobnie również wzrośnie z powodu środków antydumpingowych ostatnio wprowadzonych względem przywozu produktów podobnych na tradycyjne rynki, inne niż UE, tj. na rynek Stanów Zjednoczonych i Turcji. Sytuacja ta może doprowadzić do przekierowania wywozu ze Stanów Zjednoczonych i Turcji do Unii.

Ponadto wnioskodawca twierdzi, iż usunięcie szkody wynikającej z przywozu z kraju, którego dotyczy postępowanie, jest efektem głównie obowiązywania środków oraz iż jakiekolwiek ponowne wystąpienie znacznego przywozu po cenach dumpingowych z kraju, którego dotyczy postępowanie, prawdopodobnie doprowadziłoby, w przypadku wygaśnięcia środków, do ponownego powstania szkody dla przemysłu unijnego.

5.   Procedura

Po konsultacji z Komitetem Doradczym i po ustaleniu, że istnieją wystarczające dowody do wszczęcia przeglądu wygaśnięcia środków, Komisja niniejszym wszczyna przegląd zgodnie z art. 11 ust. 2 rozporządzenia podstawowego.

5.1.   
  Procedura dotycząca stwierdzenia dumpingu i ustalenia szkody

W toku dochodzenia zostanie ustalone, czy wygaśnięcie środków może doprowadzić do ponowienia dumpingu i ponownego zaistnienia szkody.

a)   Kontrola wyrywkowa

Ze względu na dużą liczbę stron uczestniczących w postępowaniu Komisja może podjąć decyzję o zastosowaniu kontroli wyrywkowej, zgodnie z art. 17 rozporządzenia podstawowego.

(i)   Kontrola wyrywkowa eksporterów/producentów w Chińskiej Republice Ludowej

Aby umożliwić Komisji podjęcie decyzji co do konieczności dokonania kontroli wyrywkowej i, jeżeli konieczność taka zostanie stwierdzona, aby umożliwić dobór próby, wszyscy eksporterzy/producenci lub przedstawiciele działający w ich imieniu są niniejszym proszeni o zgłoszenie się do Komisji i dostarczenie, w terminie określonym w pkt 6 lit. b) ppkt (i) i w formie wskazanej w pkt 7, następujących informacji na temat ich przedsiębiorstwa lub przedsiębiorstw:

| — | nazwa, adres, adres e-mail, numer telefonu i faksu oraz dane osoby wyznaczonej do kontaktów, |
| --- | --- |

—

nazwa, adres, adres e-mail, numer telefonu i faksu oraz dane osoby wyznaczonej do kontaktów,

| — | obroty, w walucie lokalnej, oraz wielkość sprzedaży produktu objętego postępowaniem na wywóz do Unii, w tonach, w okresie od dnia 1 stycznia 2009 r. do dnia 31 grudnia 2009 r., w odniesieniu do każdego z 27 państw członkowskich w ujęciu osobnym i łącznym, |
| --- | --- |

—

obroty, w walucie lokalnej, oraz wielkość sprzedaży produktu objętego postępowaniem na wywóz do Unii, w tonach, w okresie od dnia 1 stycznia 2009 r. do dnia 31 grudnia 2009 r., w odniesieniu do każdego z 27 państw członkowskich w ujęciu osobnym i łącznym,

| — | obroty, w walucie lokalnej, oraz wielkość sprzedaży produktu objętego postępowaniem na rynku krajowym, w tonach, w okresie od dnia 1 stycznia 2009 r. do dnia 31 grudnia 2009 r., |
| --- | --- |

—

obroty, w walucie lokalnej, oraz wielkość sprzedaży produktu objętego postępowaniem na rynku krajowym, w tonach, w okresie od dnia 1 stycznia 2009 r. do dnia 31 grudnia 2009 r.,

| — | obroty, w walucie lokalnej, oraz wielkość sprzedaży na wywóz do innych krajów trzecich produktu objętego postępowaniem, w tonach, w okresie od dnia 1 stycznia 2009 r. do dnia 31 grudnia 2009 r., |
| --- | --- |

—

obroty, w walucie lokalnej, oraz wielkość sprzedaży na wywóz do innych krajów trzecich produktu objętego postępowaniem, w tonach, w okresie od dnia 1 stycznia 2009 r. do dnia 31 grudnia 2009 r.,

| — | dokładne określenie działalności przedsiębiorstwa w skali światowej w odniesieniu do produktu objętego postępowaniem, |
| --- | --- |

—

dokładne określenie działalności przedsiębiorstwa w skali światowej w odniesieniu do produktu objętego postępowaniem,

| — | nazwy i dokładne określenie rodzaju działalności wszystkich przedsiębiorstw powiązanych (5) uczestniczących w produkcji lub sprzedaży (przeznaczonej na wywóz lub krajowej) produktu objętego postępowaniem, |
| --- | --- |

—

nazwy i dokładne określenie rodzaju działalności wszystkich przedsiębiorstw powiązanych (5) uczestniczących w produkcji lub sprzedaży (przeznaczonej na wywóz lub krajowej) produktu objętego postępowaniem,

| — | wszelkie inne istotne informacje, które mogłyby pomóc Komisji w doborze próby. |
| --- | --- |

—

wszelkie inne istotne informacje, które mogłyby pomóc Komisji w doborze próby.

Poprzez przekazanie wyżej wspomnianych informacji przedsiębiorstwo wyraża zgodę na ewentualne włączenie go do próby. Jeżeli przedsiębiorstwo zostanie włączone do próby, będzie to dla niego oznaczać konieczność udzielenia odpowiedzi na pytania zawarte w kwestionariuszu oraz wyrażenie zgody na przeprowadzenie dochodzenia na miejscu w zakresie udzielonych odpowiedzi. W przypadku gdy przedsiębiorstwo nie wyrazi zgody na ewentualne włączenie go do próby, zostanie uznane za podmiot niewspółpracujący w dochodzeniu. Konsekwencje braku współpracy określono w pkt 8 poniżej.

Ponadto w celu uzyskania informacji uznanych za niezbędne dla doboru próby eksporterów/producentów, Komisja skontaktuje się z władzami Chińskiej Republiki Ludowej i wszystkimi znanymi sobie zrzeszeniami eksporterów/producentów.

(ii)   Kontrola wyrywkowa importerów

Aby umożliwić Komisji podjęcie decyzji o kontroli wyrywkowej, a jeżeli konieczność taka zostanie stwierdzona, aby umożliwić dobór próby, wszyscy importerzy lub przedstawiciele działający w ich imieniu są niniejszym proszeni o zgłoszenie się do Komisji i dostarczenie, w terminie ustalonym w pkt 6 lit. b) ppkt (i) i w formie wskazanej w pkt 7, następujących informacji na temat swojego przedsiębiorstwa lub przedsiębiorstw:

| — | nazwa, adres, adres e-mail, numer telefonu i faksu oraz dane osoby wyznaczonej do kontaktów, |
| --- | --- |

—

nazwa, adres, adres e-mail, numer telefonu i faksu oraz dane osoby wyznaczonej do kontaktów,

| — | dokładne określenie działalności przedsiębiorstwa w odniesieniu do produktu objętego postępowaniem, |
| --- | --- |

—

dokładne określenie działalności przedsiębiorstwa w odniesieniu do produktu objętego postępowaniem,

| — | wielkość w tonach i wartość w euro przywozu do Unii i odsprzedaży dokonanej na rynku unijnym przywożonego produktu objętego postępowaniem, pochodzącego z Chińskiej Republiki Ludowej, w okresie od dnia 1 stycznia 2009 r. do dnia 31 grudnia 2009 r., |
| --- | --- |

—

wielkość w tonach i wartość w euro przywozu do Unii i odsprzedaży dokonanej na rynku unijnym przywożonego produktu objętego postępowaniem, pochodzącego z Chińskiej Republiki Ludowej, w okresie od dnia 1 stycznia 2009 r. do dnia 31 grudnia 2009 r.,

| — | nazwy i dokładne określenie działalności wszystkich przedsiębiorstw powiązanych (6) uczestniczących w produkcji lub sprzedaży produktu objętego postępowaniem, |
| --- | --- |

—

nazwy i dokładne określenie działalności wszystkich przedsiębiorstw powiązanych (6) uczestniczących w produkcji lub sprzedaży produktu objętego postępowaniem,

| — | wszelkie inne istotne informacje, które mogłyby pomóc Komisji w doborze próby. |
| --- | --- |

—

wszelkie inne istotne informacje, które mogłyby pomóc Komisji w doborze próby.

Poprzez przekazanie wyżej wspomnianych informacji przedsiębiorstwo wyraża zgodę na ewentualne włączenie go do próby. Jeżeli przedsiębiorstwo zostanie włączone do próby, będzie to dla niego oznaczać konieczność udzielenia odpowiedzi na pytania zawarte w kwestionariuszu oraz wyrażenie zgody na przeprowadzenie dochodzenia na miejscu w zakresie udzielonych odpowiedzi. W przypadku gdy przedsiębiorstwo nie wyrazi zgody na ewentualne włączenie go do próby, zostanie uznane za podmiot niewspółpracujący w dochodzeniu. Konsekwencje braku współpracy określono w pkt 8 poniżej.

Ponadto, w celu otrzymania informacji uznanych za niezbędne dla doboru próby importerów, Komisja skontaktuje się ze wszystkimi znanymi jej zrzeszeniami importerów.

(iii)   Kontrola wyrywkowa producentów unijnych

Biorąc pod uwagę dużą liczbę producentów unijnych popierających wniosek, Komisja zamierza zastosować kontrolę wyrywkową do zbadania szkody dla przemysłu unijnego.

Aby umożliwić Komisji podjęcie decyzji co do konieczności dokonania kontroli wyrywkowej i, jeżeli konieczność taka zostanie stwierdzona, aby umożliwić dobór próby, wszyscy producenci unijni lub przedstawiciele działający w ich imieniu są niniejszym proszeni o zgłoszenie się do Komisji i dostarczenie, w terminie ustalonym w pkt 6 lit. b) ppkt (i) i w formie wskazanej w pkt 7, następujących informacji na temat swojego przedsiębiorstwa lub przedsiębiorstw:

| — | nazwa, adres, adres e-mail, numer telefonu i faksu oraz dane osoby wyznaczonej do kontaktów, |
| --- | --- |

—

nazwa, adres, adres e-mail, numer telefonu i faksu oraz dane osoby wyznaczonej do kontaktów,

| — | dokładne określenie działalności przedsiębiorstwa w skali światowej w odniesieniu do produktu podobnego, |
| --- | --- |

—

dokładne określenie działalności przedsiębiorstwa w skali światowej w odniesieniu do produktu podobnego,

| — | wartość sprzedaży produktu podobnego w euro, dokonanej na rynku unijnym w okresie od dnia 1 stycznia 2009 r. do dnia 31 grudnia 2009 r., |
| --- | --- |

—

wartość sprzedaży produktu podobnego w euro, dokonanej na rynku unijnym w okresie od dnia 1 stycznia 2009 r. do dnia 31 grudnia 2009 r.,

| — | wielkość sprzedaży produktu podobnego, w tonach, dokonanej na rynku unijnym w okresie od dnia 1 stycznia 2009 r. do dnia 31 grudnia 2009 r., |
| --- | --- |

—

wielkość sprzedaży produktu podobnego, w tonach, dokonanej na rynku unijnym w okresie od dnia 1 stycznia 2009 r. do dnia 31 grudnia 2009 r.,

| — | wielkość produkcji produktu podobnego, w tonach, w okresie od dnia 1 stycznia 2009 r. do dnia 31 grudnia 2009 r., |
| --- | --- |

—

wielkość produkcji produktu podobnego, w tonach, w okresie od dnia 1 stycznia 2009 r. do dnia 31 grudnia 2009 r.,

| — | wielkość przywozu do Unii, w tonach, produktu objętego postępowaniem wyprodukowanego w Chińskiej Republice Ludowej w okresie od dnia 1 stycznia 2009 r. do dnia 31 grudnia 2009 r., jeżeli ma zastosowanie, |
| --- | --- |

—

wielkość przywozu do Unii, w tonach, produktu objętego postępowaniem wyprodukowanego w Chińskiej Republice Ludowej w okresie od dnia 1 stycznia 2009 r. do dnia 31 grudnia 2009 r., jeżeli ma zastosowanie,

| — | nazwy i dokładne określenie działalności wszystkich przedsiębiorstw powiązanych (7) uczestniczących w produkcji lub sprzedaży produktu podobnego (wyprodukowanego w Unii) oraz produktu objętego postępowaniem (wyprodukowanego w Chińskiej Republice Ludowej), |
| --- | --- |

—

nazwy i dokładne określenie działalności wszystkich przedsiębiorstw powiązanych (7) uczestniczących w produkcji lub sprzedaży produktu podobnego (wyprodukowanego w Unii) oraz produktu objętego postępowaniem (wyprodukowanego w Chińskiej Republice Ludowej),

| — | wszelkie inne istotne informacje, które mogłyby pomóc Komisji w doborze próby. |
| --- | --- |

—

wszelkie inne istotne informacje, które mogłyby pomóc Komisji w doborze próby.

Poprzez przekazanie wyżej wspomnianych informacji przedsiębiorstwo wyraża zgodę na ewentualne włączenie go do próby. Jeżeli przedsiębiorstwo zostanie włączone do próby, będzie to dla niego oznaczać konieczność udzielenia odpowiedzi na pytania zawarte w kwestionariuszu oraz wyrażenie zgody na przeprowadzenie dochodzenia na miejscu w zakresie udzielonych odpowiedzi. W przypadku gdy przedsiębiorstwo nie wyrazi zgody na ewentualne włączenie go do próby, zostanie uznane za podmiot niewspółpracujący w dochodzeniu. Konsekwencje braku współpracy określono w pkt 8 poniżej.

Ponadto, w celu otrzymania informacji uznanych za niezbędne dla doboru próby producentów unijnych, Komisja skontaktuje się z wszystkimi znanymi zrzeszeniami producentów unijnych.

(iv)   Ostateczny dobór próby

Wszystkie zainteresowane strony pragnące przedstawić jakiekolwiek istotne informacje dotyczące doboru próby zobowiązane są uczynić to w terminie ustalonym w pkt 6 lit. b) ppkt (ii).

Komisja zamierza dokonać ostatecznego doboru próby po konsultacji z zainteresowanymi stronami, które wyraziły gotowość włączenia ich do próby.

Przedsiębiorstwa włączone do próby muszą udzielić odpowiedzi na pytania zawarte w kwestionariuszu w terminie ustalonym w pkt 6 lit. b) ppkt (iii) niniejszego zawiadomienia i muszą współpracować w trakcie dochodzenia.

W przypadku braku wystarczającej współpracy Komisja może oprzeć swoje ustalenia, zgodnie z art. 17 ust. 4 i art. 18 rozporządzenia podstawowego, na dostępnych faktach. Ustalenia oparte na dostępnych faktach mogą być mniej korzystne dla zainteresowanej strony, zgodnie z wyjaśnieniami w pkt 8.

b)   Kwestionariusze

W celu uzyskania informacji uznanych za niezbędne dla dochodzenia, Komisja prześle kwestionariusze do producentów przemysłu unijnego objętych próbą oraz do wszystkich znanych jej zrzeszeń producentów w Unii, do eksporterów/producentów w Chińskiej Republice Ludowej objętych próbą, do wszystkich znanych jej zrzeszeń eksporterów/producentów, do importerów objętych próbą, do wszystkich znanych jej zrzeszeń importerów oraz do władz kraju wywozu, którego dotyczy postępowanie.

c)   Gromadzenie informacji i przeprowadzanie przesłuchań

Wszystkie zainteresowane strony niniejszym wzywa się do przedstawienia swoich opinii, a także informacji innych niż odpowiedzi udzielone na pytania zawarte w kwestionariuszu oraz do dostarczenia dowodów potwierdzających zgłaszane fakty. Wymienione informacje i dowody je potwierdzające powinny wpłynąć do Komisji w terminie określonym w pkt 6 lit. a) ppkt (ii).

Ponadto Komisja może przesłuchać zainteresowane strony, pod warunkiem że wystąpiły one z wnioskiem o przesłuchanie, wskazując szczególne powody, dla których powinny zostać wysłuchane. Wniosek ten należy złożyć w terminie określonym w pkt 6 lit. a) ppkt (iii) niniejszego zawiadomienia.

d)   Wybór kraju o gospodarce rynkowej

W poprzednim dochodzeniu w celu ustalenia wartości normalnej w odniesieniu do Chińskiej Republiki Ludowej, jako odpowiedni kraj o gospodarce rynkowej wykorzystano Stany Zjednoczone. Komisja przewiduje ponowne wykorzystanie w tym celu Stanów Zjednoczonych. Zainteresowane strony są niniejszym proszone o wypowiedzenie się na temat stosowności wyboru tego kraju w szczególnym terminie określonym w pkt 6 lit. c).

5.2.   
  Procedura oceny interesu Unii

Zgodnie z art. 21 rozporządzenia podstawowego i w przypadku potwierdzenia prawdopodobieństwa ponowienia dumpingu i ponownego zaistnienia szkody, ustalone zostanie, czy utrzymanie środków antydumpingowych nie będzie sprzeczne z interesem Unii. Dlatego też Komisja może przesłać kwestionariusze do znanych jej przedstawicieli przemysłu unijnego, do importerów i reprezentujących ich zrzeszeń, do reprezentatywnych użytkowników oraz do reprezentatywnych organizacji konsumentów. Wspomniane strony, w tym dotychczas nieznane Komisji, mogą, w ogólnych terminach ustalonych w pkt 6 lit. a) ppkt (ii), zgłosić się do Komisji i przekazać jej stosowne informacje, pod warunkiem że udowodnią istnienie obiektywnego związku pomiędzy swoją działalnością a produktem objętym postępowaniem. Strony, które postąpiły zgodnie z wymogiem określonym w poprzednim zdaniu, mogą wystąpić z wnioskiem o przesłuchanie, wskazując szczególne powody, dla których powinny zostać wysłuchane, w terminie ustalonym w pkt 6 lit. a) ppkt (iii) niniejszego zawiadomienia. Należy zauważyć, iż każda informacja przedstawiona zgodnie z art. 21 rozporządzenia podstawowego zostanie uwzględniona wyłącznie wtedy, gdy będzie poparta udokumentowanymi informacjami w momencie jej przedstawienia.

6.   Terminy

a)   Terminy ogólne

| | Dla stron zwracających się z wnioskiem o przesłanie kwestionariusza
  Wszystkie zainteresowane strony, które nie współpracowały podczas dochodzenia, w wyniku którego wprowadzono środki będące przedmiotem niniejszego przeglądu, powinny zwrócić się z prośbą o przesłanie kwestionariusza lub innych formularzy w jak najkrótszym terminie, lecz nie później niż 15 dni po opublikowaniu niniejszego zawiadomienia w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej. |
| --- | --- |

Dla stron zwracających się z wnioskiem o przesłanie kwestionariusza

Wszystkie zainteresowane strony, które nie współpracowały podczas dochodzenia, w wyniku którego wprowadzono środki będące przedmiotem niniejszego przeglądu, powinny zwrócić się z prośbą o przesłanie kwestionariusza lub innych formularzy w jak najkrótszym terminie, lecz nie później niż 15 dni po opublikowaniu niniejszego zawiadomienia w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej.

| | Dla stron zgłaszających się, udzielających odpowiedzi na pytania zawarte w kwestionariuszu i przedkładających inne informacje
  Wszystkie zainteresowane strony, jeżeli ich wnioski mają być uwzględnione podczas dochodzenia, muszą zgłosić się do Komisji, przedstawić swoje opinie i przedłożyć odpowiedzi na pytania zawarte w kwestionariuszu lub przedstawić wszystkie inne informacje w terminie 37 dni od daty opublikowania niniejszego zawiadomienia w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej, o ile nie wskazano inaczej. Należy zwrócić uwagę na fakt, iż korzystanie z większości praw proceduralnych ustanowionych w rozporządzeniu podstawowym jest uwarunkowane zgłoszeniem się przez stronę w wyżej wymienionym terminie.
  Przedsiębiorstwa wybrane do próby muszą przedłożyć odpowiedzi na pytania zawarte w kwestionariuszu w terminach wskazanych w pkt 6 lit. b) ppkt (iii). |
| --- | --- |

Dla stron zgłaszających się, udzielających odpowiedzi na pytania zawarte w kwestionariuszu i przedkładających inne informacje

Wszystkie zainteresowane strony, jeżeli ich wnioski mają być uwzględnione podczas dochodzenia, muszą zgłosić się do Komisji, przedstawić swoje opinie i przedłożyć odpowiedzi na pytania zawarte w kwestionariuszu lub przedstawić wszystkie inne informacje w terminie 37 dni od daty opublikowania niniejszego zawiadomienia w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej, o ile nie wskazano inaczej. Należy zwrócić uwagę na fakt, iż korzystanie z większości praw proceduralnych ustanowionych w rozporządzeniu podstawowym jest uwarunkowane zgłoszeniem się przez stronę w wyżej wymienionym terminie.

Przedsiębiorstwa wybrane do próby muszą przedłożyć odpowiedzi na pytania zawarte w kwestionariuszu w terminach wskazanych w pkt 6 lit. b) ppkt (iii).

| | Przesłuchania
  Wszystkie zainteresowane strony mogą składać wnioski o przesłuchanie przez Komisję w takim samym terminie 37 dni. |
| --- | --- |

Przesłuchania

Wszystkie zainteresowane strony mogą składać wnioski o przesłuchanie przez Komisję w takim samym terminie 37 dni.

b)   Szczególny termin w odniesieniu do kontroli wyrywkowych

Informacje, o których mowa w pkt 5.1 lit. a) ppkt (i), pkt 5.1 lit. a) ppkt (ii) i pkt 5.1 lit. a) ppkt (iii) powinny wpłynąć do Komisji w terminie 15 dni od daty opublikowania niniejszego zawiadomienia w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej, biorąc pod uwagę, iż Komisja zamierza przeprowadzić konsultacje na temat ostatecznego doboru próby z zainteresowanymi stronami, które wyraziły gotowość włączenia ich do próby, w terminie 21 dni od daty opublikowania niniejszego zawiadomienia w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej.

Wszystkie inne informacje istotne dla doboru próby, o których mowa w pkt 5.1 lit. a) ppkt (iv), muszą wpłynąć do Komisji w terminie 21 dni od daty opublikowania niniejszego zawiadomienia w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej.

Kwestionariusze wypełnione przez strony objęte próbą muszą wpłynąć do Komisji w terminie 37 dni od daty powiadomienia ich o włączeniu do próby, o ile nie wskazano inaczej.

c)   Szczególny termin dotyczący wyboru kraju o gospodarce rynkowej

Strony dochodzenia mogą chcieć wypowiedzieć się na temat stosowności wyboru Stanów Zjednoczonych, które, jak wskazano w pkt 5.1 lit. d), mają być wykorzystane jako kraj o gospodarce rynkowej w celu ustalenia wartości normalnej w odniesieniu do Chińskiej Republiki Ludowej. Uwagi muszą wpłynąć do Komisji w terminie 10 dni od daty opublikowania niniejszego zawiadomienia w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej.

7.   Oświadczenia pisemne, odpowiedzi na pytania zawarte w kwestionariuszu i korespondencja

Wszelkie oświadczenia i wnioski przedkładane przez zainteresowane strony należy składać na piśmie (nie w formie elektronicznej, chyba że ustalono inaczej); należy w nich wskazać nazwę, adres, adres e-mail, numery telefonu i faksu zainteresowanej strony. Wszelkie oświadczenia pisemne, łącznie z informacjami wymaganymi w niniejszym zawiadomieniu, odpowiedzi na pytania zawarte w kwestionariuszu i korespondencję dostarczaną przez zainteresowane strony na zasadzie poufności należy oznakować „Limited (8)” oraz, zgodnie z art. 19 ust. 2 rozporządzenia podstawowego, dołączyć do nich wersję bez klauzuli poufności, oznakowaną „Do wglądu zainteresowanych stron”.

Adres Komisji do celów korespondencji:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N-105 04/92 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Faks +32 22956505 |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: N-105 04/92

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Faks +32 22956505

8.   Brak współpracy

W przypadkach, w których zainteresowana strona odmawia dostępu do niezbędnych informacji, nie dostarcza ich w określonych terminach albo znacznie utrudnia dochodzenie, istnieje możliwość dokonania ustaleń, potwierdzających lub zaprzeczających, na podstawie dostępnych faktów, zgodnie z art. 18 rozporządzenia podstawowego.

W przypadku ustalenia, że zainteresowana strona dostarczyła nieprawdziwe lub wprowadzające w błąd informacje, informacje te nie są brane pod uwagę, a ustalenia mogą być dokonywane na podstawie dostępnych faktów, zgodnie z art. 18 rozporządzenia podstawowego. Jeżeli zainteresowana strona nie współpracuje lub współpracuje jedynie częściowo i z tego względu ustalenia opierają się na dostępnych faktach, wynik może być mniej korzystny dla wymienionej strony niż w przypadku, gdyby strona ta współpracowała.

9.   Harmonogram dochodzenia

Dochodzenie zostanie zamknięte, zgodnie z art. 11 ust. 5 rozporządzenia podstawowego, w terminie 15 miesięcy począwszy od daty opublikowania niniejszego zawiadomienia w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej.

10.   Możliwość złożenia wniosku o dokonanie przeglądu na mocy art. 11 ust. 3 rozporządzenia podstawowego

Ponieważ niniejszy przegląd wygaśnięcia jest wszczynany zgodnie z przepisami art. 11 ust. 2 rozporządzenia podstawowego, wynikające z niego ustalenia nie będą prowadzić do zmiany poziomu obowiązujących środków, lecz do podjęcia decyzji o uchyleniu lub utrzymaniu środków zgodnie z art. 11 ust. 6 rozporządzenia podstawowego.

Jeżeli którakolwiek ze stron postępowania uzna, że przegląd poziomu środków w celu umożliwienia zmiany (tzn. podniesienia lub obniżenia) poziomu środków jest uzasadniony, to strona ta może złożyć wniosek o dokonanie przeglądu zgodnie z art. 11 ust. 3 rozporządzenia podstawowego.

Strony, które zamierzają złożyć wniosek o dokonanie takiego przeglądu, przeprowadzanego niezależnie od przeglądu wygaśnięcia, o którym mowa w niniejszym zawiadomieniu, mogą skontaktować się z Komisją, używając w tym celu podanego powyżej adresu.

11.   Przetwarzanie danych osobowych

Należy zauważyć, iż wszelkie dane osobowe zgromadzone podczas niniejszego dochodzenia będą traktowane zgodnie z rozporządzeniem (WE) nr 45/2001 Parlamentu Europejskiego i Rady o ochronie osób fizycznych w związku z przetwarzaniem danych osobowych przez instytucje i organy wspólnotowe i o swobodnym przepływie takich danych (9).

12.   Rzecznik praw stron

Należy również zauważyć, że w przypadku napotkania przez zainteresowane strony problemów związanych z korzystaniem z prawa do obrony strony te mogą wystąpić o interwencję urzędnika DG ds. Handlu pełniącego rolę rzecznika praw stron. Pośredniczy on w kontaktach między zainteresowanymi stronami i służbami Komisji, zapewniając, w stosownych przypadkach, mediację w kwestiach proceduralnych związanych z ochroną interesów stron podczas postępowania, w szczególności w odniesieniu do spraw dotyczących dostępu do akt, poufności, przedłużenia terminów oraz rozpatrywania pisemnych lub ustnych oświadczeń lub uwag. Dodatkowe informacje i dane kontaktowe zainteresowane strony mogą uzyskać na stronach internetowych rzecznika praw stron w DG ds. Handlu (http://ec.europa.eu/trade).

---

(1)  Dz.U. C 249 z 17.10.2009, s. 19.

(2)  Dz.U. L 343 z 22.12.2009, s. 51.

(3)  Dz.U. L 71 z 17.3.2005, s. 1.

(4)  Dz.U. L 125 z 21.5.2009, s. 1.

(5)  W celu uzyskania objaśnień dotyczących pojęcia przedsiębiorstw powiązanych należy odnieść się do art. 143 rozporządzenia Komisji (EWG) nr 2454/93 ustanawiającego przepisy w celu wykonania rozporządzenia Rady (EWG) nr 2913/92 ustanawiającego Wspólnotowy Kodeks Celny (Dz.U. L 253 z 11.10.1993, s. 1).

(6)  Zob. przypis 5.

(7)  Zob. przypis 5.

(8)  Oznacza to, że dokument przeznaczony jest jedynie do użytku wewnętrznego. Jest on chroniony zgodnie z art. 4 rozporządzenia (WE) nr 1049/2001 Parlamentu Europejskiego i Rady w sprawie publicznego dostępu do dokumentów Parlamentu Europejskiego, Rady i Komisji (Dz.U. L 145 z 31.5.2001, s. 43). Jest to dokument poufny zgodnie z art. 19 rozporządzenia podstawowego i art. 6 Porozumienia WTO o stosowaniu artykułu VI Układu ogólnego w sprawie taryf celnych i handlu 1994 (porozumienie antydumpingowe).

(9)  Dz.U. L 8 z 12.1.2001, s. 1.

---

PROCEDURY ZWIĄZANE Z REALIZACJĄ POLITYKI KONKURENCJI

Komisji Europejskiej

| 16.3.2010 | PL | Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej | C 64/15 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2010

PL

Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej

C 64/15

---

POMOC PAŃSTWA – WĘGRY

Pomoc państwa C 31/09 (ex N 113/09) – Pomoc dla Audi Hungaria Motor Kft.

Zaproszenie do zgłaszania uwag zgodnie z art. 88 ust. 2 Traktatu WE

(Tekst mający znaczenie dla EOG)

2010/C 64/08

Pismem z dnia 28 października 2009, zamieszczonym w autentycznej wersji językowej na stronach następujących po niniejszym streszczeniu, Komisja powiadomiła Węgry o swojej decyzji w sprawie wszczęcia postępowania określonego w art. 88 ust. 2 Traktatu WE dotyczącego wyżej wspomnianego środka pomocy.

Zainteresowane strony mogą zgłaszać uwagi na temat środka pomocy, w odniesieniu do którego Komisja wszczyna postępowanie, w terminie jednego miesiąca od daty publikacji niniejszego streszczenia i następującego po nim pisma. Uwagi należy kierować do Kancelarii ds. Pomocy Państwa w Dyrekcji Generalnej ds. Konkurencji Komisji Europejskiej na następujący adres lub numer faksu:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State aid Greffe |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIЁ |
| Faks +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State aid Greffe

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIЁ

Faks +32 22961242

Otrzymane uwagi zostaną przekazane władzom węgierskim. Zainteresowane strony zgłaszające uwagi mogą wystąpić z odpowiednio uzasadnionym pisemnym wnioskiem o objęcie ich tożsamości klauzulą poufności.

TEKST STRESZCZENIA

OPIS ŚRODKA POMOCY I PROJEKTU INWESTYCYJNEGO

W dniu 26 lutego 2009 r. władze węgierskie zgłosiły zamiar udzielenia pomocy regionalnej zgodnie z wytycznymi w sprawie krajowej pomocy regionalnej (zwanymi dalej wytycznymi KPR) (1) dla przedsiębiorstwa Audi Hungaria Motor Kft. na poczet projektu inwestycyjnego w Győr, usytuowanego w regionie Zachodniego Kraju Zadunajskiego (Nyugat-Dunántúl), który na mocy art. 87 ust. 3 lit. a) Traktatu WE stanowi obszar objęty pomocą ze standardowym pułapem pomocy regionalnej wynoszącym dla dużych przedsiębiorstw 30 procent ekwiwalentu dotacji brutto (EDB).

Projekt dotyczy istniejącej fabryki Audi w Győr, gdzie zainstalowana ma zostać nowa linia produkcyjna silników zaawansowanych technologicznie. Dzięki projektowi inwestycyjnemu uruchomiona zostanie produkcja silników nowej generacji oraz komponentów do silników dla szerokiej gamy samochodów osobowych grupy Volkswagen-Porsche. Inwestycja została rozpoczęta w 2006 r., a planowana data jej zakończenia to 2011 r.

Kwalifikowalne koszty inwestycyjne projektu wyrażone według wartości bieżącej wynoszą 153,4 mld HUF (511,3 mln EUR). Suma zaproponowanej pomocy wynosi 14,9 mld HUF (49,5 mln EUR) według wartości bieżącej, zatem intensywność pomocy stanowi 9,69 % i nie przekracza obowiązującego pułapu intensywności pomocy.

Pomoc udzielona będzie w postaci dotacji bezpośredniej na podstawie wyłączenia dla pomocy regionalnej XR 47/07 oraz ulgi podatkowej na podstawie zatwierdzonego programu N 651/06.

OCENA ZGODNOŚCI ŚRODKA POMOCY ZE WSPÓLNYM RYNKIEM

Komisja ma zastrzeżenia dotyczące określenia właściwego rynku, przedstawionego przez władze węgierskie oraz dotyczące ustalenia, czy udział grupy Volkswagen-Porsche w sprzedaży danego produktu na danym ranku nie przewyższa 25 % oraz czy osiągnięte zdolności produkcyjne nie przekroczą 5 % w przypadku nierentownego rynku (ust. 68 wytycznych KPR).

Wspomagana inwestycja powinna zostać oceniona na poziomie samochodów osobowych, tzn. na rynku niższego szczebla w stosunku do rynku silników samochodowych. Komisja zwraca uwagę na różnicę zdań z władzami węgierskimi co do definicji właściwego rynku produktowego dla samochodów osobowych. Na tym etapie Komisja ma wątpliwości czy niektóre segmenty grupowe, w przeciwieństwie do indywidualnych segmentów samochodów osobowych według klasyfikacji POLK, można uznać za właściwy rynek produktowy, aby zastosować pkt 68 lit. a) i b) wytycznych KPR. Jeśli weźmie się pod uwagę segmenty indywidualne, przekroczony zostaje pułap 25 % udziału w rynku. Ponadto, na tym etapie Komisja ma wątpliwości co do łącznego traktowania samochodów osobowych i lekkich pojazdów użytkowych.

W przypadku gdy na podstawie informacji przedstawionych w trakcie formalnego postępowania wyjaśniającego nie będzie możliwe potwierdzenie zgodności z progami określonymi w pkt 68 KPR, Komisja będzie musiała również sprawdzić, czy pomoc jest niezbędna do zapewnienia efektu zachęty dla inwestycji i czy korzyści ze środka pomocy przeważają nad związanym z nim zakłóceniem konkurencji i wpływem na handel pomiędzy państwami członkowskimi. Ocena szczegółowa zostanie przeprowadzona na podstawie Komunikatu Komisji w sprawie kryteriów dotyczących szczegółowej oceny pomocy regionalnej dla dużych projektów inwestycyjnych (2).

W związku z tą szczegółową oceną zachęca się zainteresowane strony do przesłania wszelkich informacji koniecznych do ustalenia, czy pomoc wiąże się z efektem zachęty ekonomicznej, tzn.: 1) czy pomoc ta stanowi bodziec do podjęcia pozytywnej decyzji inwestycyjnej z tej racji, że inwestycja, która w innym przypadku nie byłaby opłacalna dla przedsiębiorstwa w żadnym miejscu, może zostać zrealizowana w regionie kwalifikującym się do pomocy; lub 2) pomoc zachęca do zmiany decyzji odnośnie do lokalizacji planowanej inwestycji w danym regionie, ponieważ kompensuje ograniczenia i koszty netto wynikające z lokalizacji w regionie otrzymującym pomoc. Scenariusz alternatywny (tzn. dotyczący sytuacji, jaka miałaby miejsce w przypadku braku pomocy), pozwoli na określenie, który ze scenariuszy (1 lub 2) będzie wzięty pod uwagę, a tym samym na ustalenie zakresu możliwego zakłócenia konkurencji i wymiany handlowej w wyniku pomocy.

TEKST PISMA

„A Bizottság tájékoztatni kívánja Magyarországot, hogy – a fent említett támogatási intézkedéssel kapcsolatban a magyar hatóságok által rendelkezésre bocsátott információk vizsgálatát követően – határozatot hozott az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról.

1.   ELJÁRÁS

| (1) | A Bizottságnál 2009. február 26-án iktatott elektronikus bejelentésükben (SANI 2334) a magyar hatóságok bejelentették azon szándékukat, hogy a nemzeti regionális támogatásokra vonatkozó iránymutatás (a továbbiakban: RTI) (3) alapján regionális támogatást nyújtanak az Audi Hungaria Motor Kft. részére, annak Magyarország Nyugat-Dunántúl régiójában, Győrben tervezett beruházási projektjéhez. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottságnál 2009. február 26-án iktatott elektronikus bejelentésükben (SANI 2334) a magyar hatóságok bejelentették azon szándékukat, hogy a nemzeti regionális támogatásokra vonatkozó iránymutatás (a továbbiakban: RTI) (3) alapján regionális támogatást nyújtanak az Audi Hungaria Motor Kft. részére, annak Magyarország Nyugat-Dunántúl régiójában, Győrben tervezett beruházási projektjéhez.

| (2) | A 2009. április 21-én (D/51611) és a 2009. augusztus 21-én (D/53595) kelt levelében a Bizottság kiegészítő tájékoztatást kért a bejelentett támogatási intézkedésről. A magyar hatóságok a Bizottságnál 2009. június 29-én (A/15528) és 2009. szeptember 17-én (A/20041) iktatott levelükben bocsátották rendelkezésre a kért kiegészítő információkat. |
| --- | --- |

(2)

A 2009. április 21-én (D/51611) és a 2009. augusztus 21-én (D/53595) kelt levelében a Bizottság kiegészítő tájékoztatást kért a bejelentett támogatási intézkedésről. A magyar hatóságok a Bizottságnál 2009. június 29-én (A/15528) és 2009. szeptember 17-én (A/20041) iktatott levelükben bocsátották rendelkezésre a kért kiegészítő információkat.

2.   A PROJEKT ÉS A TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA

| (3) | A magyar hatóságok a régió fejlődésének előmozdítása céljából közvetlen támogatás és társaságiadó-kedvezmény formájában regionális támogatást kívánnak nyújtani az Audi Hungaria Motor Kft. (a továbbiakban: Audi Hungaria) részére, új generációs motorokat gyártó létesítmények létrehozására Győrben. |
| --- | --- |

(3)

A magyar hatóságok a régió fejlődésének előmozdítása céljából közvetlen támogatás és társaságiadó-kedvezmény formájában regionális támogatást kívánnak nyújtani az Audi Hungaria Motor Kft. (a továbbiakban: Audi Hungaria) részére, új generációs motorokat gyártó létesítmények létrehozására Győrben.

2.1.   A kedvezményezett

| (4) | A támogatás kedvezményezettje az Audi Hungaria, a Volkswagen-csoport (a továbbiakban: VW-csoport) részét képező, németországi székhelyű Audi AG leányvállalata. A wolfsburgi székhelyű VW-csoport üzleti tevékenysége két divízióra bomlik: a gépjárműipari divízióra és a pénzügyi szolgáltatási divízióra. A gépjárműipari divízió különböző autómárkák gyártásával foglalkozik, míg a pénzügyi szolgáltatási divízióhoz a járműfinanszírozás és a gépjármű-biztosítás tartozik. |
| --- | --- |

(4)

A támogatás kedvezményezettje az Audi Hungaria, a Volkswagen-csoport (a továbbiakban: VW-csoport) részét képező, németországi székhelyű Audi AG leányvállalata. A wolfsburgi székhelyű VW-csoport üzleti tevékenysége két divízióra bomlik: a gépjárműipari divízióra és a pénzügyi szolgáltatási divízióra. A gépjárműipari divízió különböző autómárkák gyártásával foglalkozik, míg a pénzügyi szolgáltatási divízióhoz a járműfinanszírozás és a gépjármű-biztosítás tartozik.

| (5) | A VW-csoporthoz a következő autómárkák tartoznak: Audi, Bentley, Bugatti, Lamborghini, Seat, Skoda, Volkswagen és Scania. Minden egyes márka önálló egységként, leányvállalati formában van jelen a piacon. A VW-csoport kiskategóriájú autóktól kezdve luxuskategóriás autókig és haszongépjárművekig gyárt autókat. |
| --- | --- |

(5)

A VW-csoporthoz a következő autómárkák tartoznak: Audi, Bentley, Bugatti, Lamborghini, Seat, Skoda, Volkswagen és Scania. Minden egyes márka önálló egységként, leányvállalati formában van jelen a piacon. A VW-csoport kiskategóriájú autóktól kezdve luxuskategóriás autókig és haszongépjárművekig gyárt autókat.

| (6) | A vállalatcsoport összesen 44 gyárat üzemeltet 12 európai és hat amerikai, ázsiai és afrikai országban. 2008-ban 6,44 millió gépjárművet gyártottak, és 369 928 embert foglalkoztattak; teljes bevételük 113 808 millió EUR volt. |
| --- | --- |

(6)

A vállalatcsoport összesen 44 gyárat üzemeltet 12 európai és hat amerikai, ázsiai és afrikai országban. 2008-ban 6,44 millió gépjárművet gyártottak, és 369 928 embert foglalkoztattak; teljes bevételük 113 808 millió EUR volt.

| (7) | A VW-csoport mintegy [...] (4), gyártással és/vagy értékesítéssel foglalkozó közös vállalkozás létrehozásáról szóló megállapodással rendelkezik. A saját értékesítésen és a közös vállalkozásokon keresztül történő értékesítésen kívül a VW-csoport az értékesítések egy korlátozott részét harmadik felekhez szervezi ki. Ennek keretében a VW-csoport [...] marketing-, illetve kereskedelmi megállapodást kötött harmadik felekkel. A magyar hatóságok megerősítik, hogy a piaci részesedésre vonatkozóan átadott adatok a közös vállalkozás, kiszervezés vagy kereskedelmi megállapodás keretében gyártott és/vagy értékesített valamennyi gépjárművet magukban foglalják. |
| --- | --- |

(7)

A VW-csoport mintegy [...] (4), gyártással és/vagy értékesítéssel foglalkozó közös vállalkozás létrehozásáról szóló megállapodással rendelkezik. A saját értékesítésen és a közös vállalkozásokon keresztül történő értékesítésen kívül a VW-csoport az értékesítések egy korlátozott részét harmadik felekhez szervezi ki. Ennek keretében a VW-csoport [...] marketing-, illetve kereskedelmi megállapodást kötött harmadik felekkel. A magyar hatóságok megerősítik, hogy a piaci részesedésre vonatkozóan átadott adatok a közös vállalkozás, kiszervezés vagy kereskedelmi megállapodás keretében gyártott és/vagy értékesített valamennyi gépjárművet magukban foglalják.

| (8) | A Volkswagen AG és a Porsche SE felügyelő bizottsága a közelmúltban megállapodást kötött egy integrált személygépjármű-ipari vállalatcsoport megalapításáról (a továbbiakban: VW–PO-csoport) (5). Az összefonódásra, amelyhez mindkét vállalkozás részvényeseinek jóváhagyása szükséges, várhatóan 2011-ben kerül majd sor. Ezt a piaci részesedésre vonatkozó adatok számításakor figyelembe vették, ahogy az alább látható. |
| --- | --- |

(8)

A Volkswagen AG és a Porsche SE felügyelő bizottsága a közelmúltban megállapodást kötött egy integrált személygépjármű-ipari vállalatcsoport megalapításáról (a továbbiakban: VW–PO-csoport) (5). Az összefonódásra, amelyhez mindkét vállalkozás részvényeseinek jóváhagyása szükséges, várhatóan 2011-ben kerül majd sor. Ezt a piaci részesedésre vonatkozó adatok számításakor figyelembe vették, ahogy az alább látható.

| (9) | Az Audi Hungariát Győrben hozták létre 1993-ban, az Audi AG 100 %-os tulajdonában lévő leányvállalatként, amely azóta az Audi AG egyik, stratégiai szempontból legfontosabb létesítményévé vált. 2008-ban 5 879 embert foglalkoztatott, teljes bevétele 5 607 millió EUR volt. Az Audi Hungaria fő termékei a szinte kizárólag a VW-csoporton belül értékesített személygépjárművekhez gyártott motoralkatrészek és motorok. Az üzemben négy és tíz közötti hengerszámú Otto- és dízelmotorokat gyártanak a VW-csoport márkáihoz tartozó szinte valamennyi modellhez. |
| --- | --- |

(9)

Az Audi Hungariát Győrben hozták létre 1993-ban, az Audi AG 100 %-os tulajdonában lévő leányvállalatként, amely azóta az Audi AG egyik, stratégiai szempontból legfontosabb létesítményévé vált. 2008-ban 5 879 embert foglalkoztatott, teljes bevétele 5 607 millió EUR volt. Az Audi Hungaria fő termékei a szinte kizárólag a VW-csoporton belül értékesített személygépjárművekhez gyártott motoralkatrészek és motorok. Az üzemben négy és tíz közötti hengerszámú Otto- és dízelmotorokat gyártanak a VW-csoport márkáihoz tartozó szinte valamennyi modellhez.

2.2.   A beruházási projekt

| (10) | Az Audi Hungaria új generációs, 4–12 hengeres benzin- és dízelmotorokat fog gyártani. A motorokban olyan fontos újításokat fognak bevezetni, mint például az Audi új szelepemelő rendszere (AVS), a közvetlen dízelbefecskendezés, a kisebb belső súrlódás, a kisebb üzemanyag-fogyasztás és az alacsonyabb kibocsátás. Az itt gyártott motorokat a POLK (6) által meghatározott piacfelosztási rendszer alapján az A00, A0, A, B, C, D és E piaci szegmensbe tartozó személygépjárművekbe fogják beépíteni. |
| --- | --- |

(10)

Az Audi Hungaria új generációs, 4–12 hengeres benzin- és dízelmotorokat fog gyártani. A motorokban olyan fontos újításokat fognak bevezetni, mint például az Audi új szelepemelő rendszere (AVS), a közvetlen dízelbefecskendezés, a kisebb belső súrlódás, a kisebb üzemanyag-fogyasztás és az alacsonyabb kibocsátás. Az itt gyártott motorokat a POLK (6) által meghatározott piacfelosztási rendszer alapján az A00, A0, A, B, C, D és E piaci szegmensbe tartozó személygépjárművekbe fogják beépíteni.

| (11) | A beruházások eredményeképpen az Audi Hungaria olyan új motoralkatrészek [...] gyártását kezdi meg, amelyekkel ez előtt még nem foglalkozott. Ezeket az alkatrészeket korábban külső beszállítóktól vagy a VW-csoporton belüli egyéb beszállítóktól szerezték be. |
| --- | --- |

(11)

A beruházások eredményeképpen az Audi Hungaria olyan új motoralkatrészek [...] gyártását kezdi meg, amelyekkel ez előtt még nem foglalkozott. Ezeket az alkatrészeket korábban külső beszállítóktól vagy a VW-csoporton belüli egyéb beszállítóktól szerezték be.

| (12) | Mindemellett a beruházás eredményeképpen a győri üzem termelési kapacitása megközelítőleg évi [100 000–250 000] új motorral fog bővülni. Különösen a négy- és hathengeres [...] motorok termelési kapacitása bővül majd. Ezen túlmenően bevezetik a négy- és hathengeres [...] motorok, valamint a nyolc- és tízhengeres [...] motorok új generációját is, bár e motortípusok teljes termelési kapacitása nem fog bővülni.

  I.   táblázat


  Kapacitásbővülés








  Motor | Napi kapacitás |
| --- | --- | --- |
| 2 006 | 2 012 |
| |
| [...] négyhengeres [...] motorok | [...] | [...] |
| [...] négyhengeres [...] motorok | [...] | [...] |
| V6-hengeres [...]motorok | [...] | [...] |
| V6-hengeres [...]motorok | [...] | [...] |
| V8/V10-hengeres [...] motorok | [...] | [...] |
| V12-hengeres motorok | [...] | [...] |
| |
| Teljes kapacitás | [...] | [...] |

(12)

Mindemellett a beruházás eredményeképpen a győri üzem termelési kapacitása megközelítőleg évi [100 000–250 000] új motorral fog bővülni. Különösen a négy- és hathengeres [...] motorok termelési kapacitása bővül majd. Ezen túlmenően bevezetik a négy- és hathengeres [...] motorok, valamint a nyolc- és tízhengeres [...] motorok új generációját is, bár e motortípusok teljes termelési kapacitása nem fog bővülni.

I.   táblázat

Kapacitásbővülés

Motor

Napi kapacitás

2 006

2 012

[...] négyhengeres [...] motorok

[...]

[...]

[...] négyhengeres [...] motorok

[...]

[...]

V6-hengeres [...]motorok

[...]

[...]

V6-hengeres [...]motorok

[...]

[...]

V8/V10-hengeres [...] motorok

[...]

[...]

V12-hengeres motorok

[...]

[...]

Teljes kapacitás

[...]

[...]

| (13) | Az Audi Hungaria ezenkívül műszaki szempontból újításnak minősülő alkatrészek gyártását is megkezdi. A műszakilag új alkatrészek tekintetében a legfontosabb és leginnovatívabb újítás az AVS-vezérműtengelyek bevezetése. Ez az első olyan rendszer, amely a teljes szelepemelő mechanizmust a forgó és statikus szelepvezérlő alkatrészekbe integrálja. Az AVS stratégiai jelentőségű újítás, az egyedi technológia hatással lesz az Audi Hungaria által készített valamennyi benzinmotor gyártására. A technológia eredményeképpen 7 %-kal csökken az üzemanyag-fogyasztás, és alacsonyabb lesz a károsanyag-kibocsátás is. Mindezeken kívül, e beruházás keretében az Audi Hungaria megkezdi a V12-hengeres dízelmotorok gyártását is. |
| --- | --- |

(13)

Az Audi Hungaria ezenkívül műszaki szempontból újításnak minősülő alkatrészek gyártását is megkezdi. A műszakilag új alkatrészek tekintetében a legfontosabb és leginnovatívabb újítás az AVS-vezérműtengelyek bevezetése. Ez az első olyan rendszer, amely a teljes szelepemelő mechanizmust a forgó és statikus szelepvezérlő alkatrészekbe integrálja. Az AVS stratégiai jelentőségű újítás, az egyedi technológia hatással lesz az Audi Hungaria által készített valamennyi benzinmotor gyártására. A technológia eredményeképpen 7 %-kal csökken az üzemanyag-fogyasztás, és alacsonyabb lesz a károsanyag-kibocsátás is. Mindezeken kívül, e beruházás keretében az Audi Hungaria megkezdi a V12-hengeres dízelmotorok gyártását is.

| (14) | Amíg a termelési paletta a fent leírtaknak megfelelően tovább bővül, a meglévő alkatrészgyártásban olyan új, gépesített megmunkálási technológiákat vezetnek be, amelyek teljesen új tulajdonságokkal rendelkező alkatrészek gyártását teszik lehetővé. [...] |
| --- | --- |

(14)

Amíg a termelési paletta a fent leírtaknak megfelelően tovább bővül, a meglévő alkatrészgyártásban olyan új, gépesített megmunkálási technológiákat vezetnek be, amelyek teljesen új tulajdonságokkal rendelkező alkatrészek gyártását teszik lehetővé. [...]

| (15) | A projekt keretében olyan földterületet, épületeket, gépeket, berendezéseket és gépjárműveket érintő beruházásokat eszközöltek, amelyek lehetővé teszik az új motoralkatrészek és motorok gyártását. A gépeket illetően új gyártósorokat fognak beszerezni, és a meglévő gyártósorokat új szerszámokkal fogják felszerelni, amely alapjában megváltoztatja e gyártósorok tulajdonságát, és garantálja az itt készített alkatrészek új jellegzetességeit. Magyarország megerősítette, hogy használt vagy meglévő berendezés nem tartozik az elszámolható költségek hatálya alá. A földterületet magánszemélyektől vásárolták piaci áron, és ez nem minősül állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(15)

A projekt keretében olyan földterületet, épületeket, gépeket, berendezéseket és gépjárműveket érintő beruházásokat eszközöltek, amelyek lehetővé teszik az új motoralkatrészek és motorok gyártását. A gépeket illetően új gyártósorokat fognak beszerezni, és a meglévő gyártósorokat új szerszámokkal fogják felszerelni, amely alapjában megváltoztatja e gyártósorok tulajdonságát, és garantálja az itt készített alkatrészek új jellegzetességeit. Magyarország megerősítette, hogy használt vagy meglévő berendezés nem tartozik az elszámolható költségek hatálya alá. A földterületet magánszemélyektől vásárolták piaci áron, és ez nem minősül állami támogatásnak.

| (16) | A magyar hatóságok szerint a beruházást két alprojektre lehet osztani: ezek közül az első [...] tartott, amely során beszerelték az újgenerációs 1[...] négyhengeres, a [...] hathengeres benzinmotorokhoz, valamint a [...] hathengeres dízelmotorokhoz szükséges gyártósorokat. [...] A magyar hatóságoknak ezért az az álláspontja, hogy az 1. alprojekt tekinthető egyfajta kísérleti projektnek, amely során alkalom nyílik a szükséges tapasztalatok és know-how megszerzésére a második, nagyobb volumenű projekt megkezdése előtt. |
| --- | --- |

(16)

A magyar hatóságok szerint a beruházást két alprojektre lehet osztani: ezek közül az első [...] tartott, amely során beszerelték az újgenerációs 1[...] négyhengeres, a [...] hathengeres benzinmotorokhoz, valamint a [...] hathengeres dízelmotorokhoz szükséges gyártósorokat. [...] A magyar hatóságoknak ezért az az álláspontja, hogy az 1. alprojekt tekinthető egyfajta kísérleti projektnek, amely során alkalom nyílik a szükséges tapasztalatok és know-how megszerzésére a második, nagyobb volumenű projekt megkezdése előtt.

| (17) | A [...] tartó második alprojekt keretében a komplexebb és/vagy nagyobb teljesítményű motorok gyártásához szükséges gyártósorokat fogják beépíteni. [...] |
| --- | --- |

(17)

A [...] tartó második alprojekt keretében a komplexebb és/vagy nagyobb teljesítményű motorok gyártásához szükséges gyártósorokat fogják beépíteni. [...]

| (18) | A magyar hatóságok úgy tekintik, hogy a két alprojekt az RTI értelmében vett egyetlen beruházási projektnek a részét képezi. |
| --- | --- |

(18)

A magyar hatóságok úgy tekintik, hogy a két alprojekt az RTI értelmében vett egyetlen beruházási projektnek a részét képezi.

| (19) | A teljes beruházási projekt – amely az 1. és 2. alprojektből áll – végrehajtását 2006 szeptemberében kezdték meg. A befejezés tervezett időpontja 2011 decembere. A projekt által célzott teljes termelési kapacitás várhatóan 2012-re valósul meg. Ezt az ütemtervet mutatja az alábbi táblázat.

  II.   táblázat


  A beruházási projekt ütemterve | Projekt kezdete | Projekt vége | Teljes termelési kapacitás |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Projekt | 2006.9.17. | 2011.12.31. | 2012 |
| 1. | alprojekt |

(19)

A teljes beruházási projekt – amely az 1. és 2. alprojektből áll – végrehajtását 2006 szeptemberében kezdték meg. A befejezés tervezett időpontja 2011 decembere. A projekt által célzott teljes termelési kapacitás várhatóan 2012-re valósul meg. Ezt az ütemtervet mutatja az alábbi táblázat.

II.   táblázat

A beruházási projekt ütemterve

Projekt kezdete

Projekt vége

Teljes termelési kapacitás

Projekt

2006.9.17.

2011.12.31.

2012

1.

alprojekt

[...]

[...]

| 2. | alprojekt |
| --- | --- |

2.

alprojekt

[...]

[...]

| (20) | Az Audi Hungaria 2006. szeptember 15-én, vagyis két nappal az 1. alprojekt szerinti beruházás megkezdése előtt tájékoztatta beruházási terveiről a magyar kormányt egy támogatás iránti általános kérelemben. 2006. szeptember 26-i levelükben a magyar hatóságok megerősítették, hogy az Audi Hungaria elvben jogosult közvetlen támogatásra és a beruházások megvalósításának ösztönzéseképpen társaságiadó-kedvezményre. |
| --- | --- |

(20)

Az Audi Hungaria 2006. szeptember 15-én, vagyis két nappal az 1. alprojekt szerinti beruházás megkezdése előtt tájékoztatta beruházási terveiről a magyar kormányt egy támogatás iránti általános kérelemben. 2006. szeptember 26-i levelükben a magyar hatóságok megerősítették, hogy az Audi Hungaria elvben jogosult közvetlen támogatásra és a beruházások megvalósításának ösztönzéseképpen társaságiadó-kedvezményre.

| (21) | Hosszas tárgyalások után a magyar hatóságok a kedvezményezettel 2008. december 17-én megkötött támogatási megállapodás alapján döntöttek a közvetlen támogatásról. Az adókedvezmény iránti kérelmet a kedvezményezett 2007. október 31-én nyújtotta be a magyar hatóságokhoz. Az adókedvezményre vonatkozó döntés folyamatban van, a Bizottság engedélyét várják. |
| --- | --- |

(21)

Hosszas tárgyalások után a magyar hatóságok a kedvezményezettel 2008. december 17-én megkötött támogatási megállapodás alapján döntöttek a közvetlen támogatásról. Az adókedvezmény iránti kérelmet a kedvezményezett 2007. október 31-én nyújtotta be a magyar hatóságokhoz. Az adókedvezményre vonatkozó döntés folyamatban van, a Bizottság engedélyét várják.

2.3.   A beruházási projekt költségei

| (22) | A projekt teljes becsült beruházási költsége névértéken [...] millió forint ([...] millió EUR (7). A projekt összes elszámolható beruházási költsége névértéken 154 092 millió forint (513,61 millió EUR). Jelenértéken (8) ez az összeg 153 396 millió forint (511,28 millió EUR). A III. táblázat a projekt és az alprojektek összes elszámolható költségének évek és kategóriák szerinti bontását tartalmazza.

  III.   táblázat


  Elszámolható beruházási költségek (millió forint)


  Az elszámolható költségek részletes bontása névértéken (millió forint) | 1. | alprojekt |
| --- | --- | --- | --- |

(22)

A projekt teljes becsült beruházási költsége névértéken [...] millió forint ([...] millió EUR (7). A projekt összes elszámolható beruházási költsége névértéken 154 092 millió forint (513,61 millió EUR). Jelenértéken (8) ez az összeg 153 396 millió forint (511,28 millió EUR). A III. táblázat a projekt és az alprojektek összes elszámolható költségének évek és kategóriák szerinti bontását tartalmazza.

III.   táblázat

Elszámolható beruházási költségek (millió forint)

Az elszámolható költségek részletes bontása névértéken (millió forint)

1.

alprojekt

| 2. | alprojekt |
| --- | --- |

2.

alprojekt

ÖSSZESEN

2006

2007

Összesen

2007

2008

2009

2010

2011

Összesen

Földterület

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Épület

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Gépek

Berendezések

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Gépjárművek

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Összesen

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

154,092

| (23) | A magyar hatóságok megerősítik, hogy használt berendezésekre nem fognak támogatást kérni, és hogy ilyen berendezés nem szerepel a projekt keretében elszámolható kiadások között. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az új gyártósorok részegységei a győri létesítmény meglévő gyártósoraira fognak épülni. A jelen ügyben azonban csak a műszaki átalakítás költségei és a felújítási költségek (például az új kiegészítő részegységek költsége) szerepelnek az elszámolható költségek között, az ismételten felhasznált gyártósorelemek költségei nem. |
| --- | --- |

(23)

A magyar hatóságok megerősítik, hogy használt berendezésekre nem fognak támogatást kérni, és hogy ilyen berendezés nem szerepel a projekt keretében elszámolható kiadások között. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az új gyártósorok részegységei a győri létesítmény meglévő gyártósoraira fognak épülni. A jelen ügyben azonban csak a műszaki átalakítás költségei és a felújítási költségek (például az új kiegészítő részegységek költsége) szerepelnek az elszámolható költségek között, az ismételten felhasznált gyártósorelemek költségei nem.

| (24) | A magyar hatóságok jelzik, hogy immateriális eszközök nem szerepelnek az elszámolható költségek között. |
| --- | --- |

(24)

A magyar hatóságok jelzik, hogy immateriális eszközök nem szerepelnek az elszámolható költségek között.

| (25) | Mind a közvetlen támogatás, mind az adókedvezmény esetében a támogatásnyújtás feltétele, hogy a kedvezményezett a beruházási projekt befejezését követően legalább öt éven keresztül fenntartja a beruházást a támogatott régióban. |
| --- | --- |

(25)

Mind a közvetlen támogatás, mind az adókedvezmény esetében a támogatásnyújtás feltétele, hogy a kedvezményezett a beruházási projekt befejezését követően legalább öt éven keresztül fenntartja a beruházást a támogatott régióban.

2.4.   A beruházás finanszírozása

| (26) | A magyar hatóságok megerősítik, hogy a kedvezményezett saját, minden állami támogatástól mentes hozzájárulása meghaladja az elszámolható költségek 25 %-át. |
| --- | --- |

(26)

A magyar hatóságok megerősítik, hogy a kedvezményezett saját, minden állami támogatástól mentes hozzájárulása meghaladja az elszámolható költségek 25 %-át.

2.5.   Regionális támogatás felső határa

| (27) | Győr a Nyugat-Dunántúl régióban található, amely az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja alapján támogatott terület. A nagyvállalkozásokra vonatkozó normál regionális támogatás felső határa 30 % bruttó támogatástartalom (GGE), a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó magyar regionális támogatási térképpel (9) összhangban. |
| --- | --- |

(27)

Győr a Nyugat-Dunántúl régióban található, amely az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja alapján támogatott terület. A nagyvállalkozásokra vonatkozó normál regionális támogatás felső határa 30 % bruttó támogatástartalom (GGE), a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó magyar regionális támogatási térképpel (9) összhangban.

2.6.   Jogalap

| (28) | A meglévő támogatási programok alapján az Audi Hungaria részére a pénzügyi támogatás nyújtása a következő nemzeti jogalapra tekintettel történik:






  a) | A Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági Minisztérium az XR 47/2007 támogatási program (10) (elődje: HU 1/2003 támogatási program) alapján nyújtja majd a támogatást, amely az 1628/2006/EK bizottsági rendelet (11) (a továbbiakban: RTI BER) alapján mentesítést élvez. E program jogalapját a kormány egyedi döntésével megítélhető támogatások nyújtásának szabályairól szóló 8/2007. (I. 24.) GKM-rendelet képezi. |
| --- | --- | --- |

(28)

A meglévő támogatási programok alapján az Audi Hungaria részére a pénzügyi támogatás nyújtása a következő nemzeti jogalapra tekintettel történik:

a)

A Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági Minisztérium az XR 47/2007 támogatási program (10) (elődje: HU 1/2003 támogatási program) alapján nyújtja majd a támogatást, amely az 1628/2006/EK bizottsági rendelet (11) (a továbbiakban: RTI BER) alapján mentesítést élvez. E program jogalapját a kormány egyedi döntésével megítélhető támogatások nyújtásának szabályairól szóló 8/2007. (I. 24.) GKM-rendelet képezi.

| b) | A Pénzügyminisztérium az N 651/06 »fejlesztési adókedvezmény« támogatási program (elődje: HU 3/2004 támogatási program) (12) alapján nyújtja majd az adókedvezményt. E programot a társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény és a fejlesztési adókedvezményről szóló 206/2006. (X.16.) korm. rendelet hozta létre. |
| --- | --- |

b)

A Pénzügyminisztérium az N 651/06 »fejlesztési adókedvezmény« támogatási program (elődje: HU 3/2004 támogatási program) (12) alapján nyújtja majd az adókedvezményt. E programot a társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény és a fejlesztési adókedvezményről szóló 206/2006. (X.16.) korm. rendelet hozta létre.

2.7.   A támogatás összege

| (29) | Az Audi Hungaria részére a támogatást a következők szerint nyújtják:






  — | a közvetlen támogatást éves részletekben fizetik ki 2009 és 2013 között, |
| --- | --- | --- |

(29)

Az Audi Hungaria részére a támogatást a következők szerint nyújtják:

—

a közvetlen támogatást éves részletekben fizetik ki 2009 és 2013 között,

| — | a társaságiadó-kedvezmény (azaz a fejlesztési adókedvezmény) a tervek szerint 2012-ben kerül alkalmazásra. |
| --- | --- |

—

a társaságiadó-kedvezmény (azaz a fejlesztési adókedvezmény) a tervek szerint 2012-ben kerül alkalmazásra.

| (30) | A támogatás teljes összege névértéken 18 107,66 millió forint (60,35 millió EUR). A magyar hatóságok azt tervezik, hogy a projekttámogatást 2009 és 2013 között fizetik ki. Ennek eredményeképpen a támogatás összege jelenértéken 14 858,15 millió forintnak (49,52 millió EUR-nak) felel meg. A IV. táblázat a támogatás összegét tartalmazza a támogatási eszközök szerinti bontásban, név- és jelenértéken.

  IV.   táblázat


  A támogatás összege név- és jelenértéken (millió forint)








  Támogatási eszközök | Névérték | Jelenérték |
| --- | --- | --- | --- |
| Közvetlen támogatás | 9 009,00 | 8 207,09 |
| Fejlesztési adókedvezmény | 9 098,66 | 6 651,06 |
| Összesen | 18 107,66 | 14 858,15 |

(30)

A támogatás teljes összege névértéken 18 107,66 millió forint (60,35 millió EUR). A magyar hatóságok azt tervezik, hogy a projekttámogatást 2009 és 2013 között fizetik ki. Ennek eredményeképpen a támogatás összege jelenértéken 14 858,15 millió forintnak (49,52 millió EUR-nak) felel meg. A IV. táblázat a támogatás összegét tartalmazza a támogatási eszközök szerinti bontásban, név- és jelenértéken.

IV.   táblázat

A támogatás összege név- és jelenértéken (millió forint)

Támogatási eszközök

Névérték

Jelenérték

Közvetlen támogatás

9 009,00

8 207,09

Fejlesztési adókedvezmény

9 098,66

6 651,06

Összesen

18 107,66

14 858,15

| (31) | A magyar hatóságok megerősítik, hogy az állami támogatás jelenértéken számolt összegét arányosan csökkentik, amennyiben az elszámolható költségek jelenérték szerinti, forintban kifejezett összege az előre jelzett összegnél alacsonyabb. |
| --- | --- |

(31)

A magyar hatóságok megerősítik, hogy az állami támogatás jelenértéken számolt összegét arányosan csökkentik, amennyiben az elszámolható költségek jelenérték szerinti, forintban kifejezett összege az előre jelzett összegnél alacsonyabb.

| (32) | A magyar hatóságok azt is megerősítik, hogy a projekthez nyújtott támogatás nem kumulálható az azonos elszámolható költségekre más helyi, regionális, nemzeti vagy közösségi forrásból kapott támogatással. |
| --- | --- |

(32)

A magyar hatóságok azt is megerősítik, hogy a projekthez nyújtott támogatás nem kumulálható az azonos elszámolható költségekre más helyi, regionális, nemzeti vagy közösségi forrásból kapott támogatással.

| (33) | Az Audi Hungaria a Győrben 2003 előtt megkezdett beruházási tevékenységeihez már részesült beruházási támogatásban. |
| --- | --- |

(33)

Az Audi Hungaria a Győrben 2003 előtt megkezdett beruházási tevékenységeihez már részesült beruházási támogatásban.

2.8.   Hozzájárulás a régió fejlődéséhez

| (34) | A magyar hatóságok jelezték, hogy a beruházási projekt közvetlen következményeként 150 új munkahely fog létesülni. |
| --- | --- |

(34)

A magyar hatóságok jelezték, hogy a beruházási projekt közvetlen következményeként 150 új munkahely fog létesülni.

| (35) | A technológiai fejlesztés várhatóan a magyar beszállítói hálózat technológiai felszereltségi szintjének fejlődéséhez és bővüléséhez is hozzá fog járulni. Emellett, a szinergiákat kiaknázva, a meglévő gépjárműipari klaszter várhatóan tovább bővül a régióban, és további beszállítók mellett más vállalkozásokat is bevon a termelési folyamatba, amelyek csak közvetett módon kapcsolódnak a győri Audi Hungaria termeléséhez. |
| --- | --- |

(35)

A technológiai fejlesztés várhatóan a magyar beszállítói hálózat technológiai felszereltségi szintjének fejlődéséhez és bővüléséhez is hozzá fog járulni. Emellett, a szinergiákat kiaknázva, a meglévő gépjárműipari klaszter várhatóan tovább bővül a régióban, és további beszállítók mellett más vállalkozásokat is bevon a termelési folyamatba, amelyek csak közvetett módon kapcsolódnak a győri Audi Hungaria termeléséhez.

| (36) | A magyar hatóságok azt is jelezték, hogy a beruházási projekt kapcsán szerzett ismereteknek és tapasztalatoknak a győri egyetemmel és a budapesti műszaki egyetemekkel meglévő együttműködés révén történő hasznosításával a beruházás a régió és a főváros felsőoktatásának minőségi fejlődéséhez és műszaki orientáltságának javításához is hozzájárul. |
| --- | --- |

(36)

A magyar hatóságok azt is jelezték, hogy a beruházási projekt kapcsán szerzett ismereteknek és tapasztalatoknak a győri egyetemmel és a budapesti műszaki egyetemekkel meglévő együttműködés révén történő hasznosításával a beruházás a régió és a főváros felsőoktatásának minőségi fejlődéséhez és műszaki orientáltságának javításához is hozzájárul.

2.9.   Általános rendelkezések

| (37) | A magyar hatóságok kötelezettséget vállaltak arra, hogy benyújtják a Bizottsághoz a következőket:






  — | a támogatás odaítélését követő két hónapon belül az adott támogatási intézkedésre vonatkozó jogi aktusok, |
| --- | --- | --- |

(37)

A magyar hatóságok kötelezettséget vállaltak arra, hogy benyújtják a Bizottsághoz a következőket:

—

a támogatás odaítélését követő két hónapon belül az adott támogatási intézkedésre vonatkozó jogi aktusok,

| — | a támogatás Bizottság általi jóváhagyásától számítva ötévenként időközi jelentés (amelynek részét képezik a kifizetett támogatási összegre, a támogatási szerződés teljesítésére, valamint az ugyanazon létesítményben/üzemben indított minden más beruházási projektre vonatkozó információk), |
| --- | --- |

—

a támogatás Bizottság általi jóváhagyásától számítva ötévenként időközi jelentés (amelynek részét képezik a kifizetett támogatási összegre, a támogatási szerződés teljesítésére, valamint az ugyanazon létesítményben/üzemben indított minden más beruházási projektre vonatkozó információk),

| — | a támogatás utolsó részletének a bejelentett kifizetési ütemterven alapuló kifizetését követő hat hónapon belül részletes záró beszámoló. |
| --- | --- |

—

a támogatás utolsó részletének a bejelentett kifizetési ütemterven alapuló kifizetését követő hat hónapon belül részletes záró beszámoló.

3.   A TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉS ÉRTÉKELÉSE ÉS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE

3.1.   Támogatás fennállása

| (38) | Az Audi Hungaria részére a pénzügyi támogatást a magyar hatóságok nyújtják (közvetlen támogatás és társaságiadó-kedvezmény formájában), és az állam általános költségvetéséből finanszírozzák. A támogatás ezért az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében tagállam által, állami forrásból nyújtott támogatásnak tekinthető. |
| --- | --- |

(38)

Az Audi Hungaria részére a pénzügyi támogatást a magyar hatóságok nyújtják (közvetlen támogatás és társaságiadó-kedvezmény formájában), és az állam általános költségvetéséből finanszírozzák. A támogatás ezért az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében tagállam által, állami forrásból nyújtott támogatásnak tekinthető.

| (39) | Mivel a támogatást egyetlen vállalat, az Audi Hungaria részére nyújtják, az intézkedés szelektív jellegű. |
| --- | --- |

(39)

Mivel a támogatást egyetlen vállalat, az Audi Hungaria részére nyújtják, az intézkedés szelektív jellegű.

| (40) | Az Audi Hungaria részére közvetlen támogatás és társaságiadó-kedvezmény formájában nyújtott pénzügyi támogatás révén a vállalkozás mentesül azon költségek terhe alól, amelyeket normál körülmények között saját forrásból kellett volna viselnie, ezáltal gazdasági előnyhöz jut versenytársaival szemben. |
| --- | --- |

(40)

Az Audi Hungaria részére közvetlen támogatás és társaságiadó-kedvezmény formájában nyújtott pénzügyi támogatás révén a vállalkozás mentesül azon költségek terhe alól, amelyeket normál körülmények között saját forrásból kellett volna viselnie, ezáltal gazdasági előnyhöz jut versenytársaival szemben.

| (41) | A magyar hatóságok által közvetlen támogatás és társaságiadó-kedvezmény formájában nyújtott pénzügyi támogatásban olyan beruházás részesül, amely gépjármű-motorok gyártását célozza. Mivel az említett termék tekintetében intenzív kereskedelem folyik a tagállamok között, a szóban forgó támogatás valószínűleg befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(41)

A magyar hatóságok által közvetlen támogatás és társaságiadó-kedvezmény formájában nyújtott pénzügyi támogatásban olyan beruházás részesül, amely gépjármű-motorok gyártását célozza. Mivel az említett termék tekintetében intenzív kereskedelem folyik a tagállamok között, a szóban forgó támogatás valószínűleg befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (42) | Az Audi Hungaria és az általa végzett termelési tevékenység magyar hatóságok általi előnyben részesítése torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget. |
| --- | --- |

(42)

Az Audi Hungaria és az általa végzett termelési tevékenység magyar hatóságok általi előnyben részesítése torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget.

| (43) | Mindezek alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az Audi Hungaria részére közvetlen támogatás és társaságiadó-kedvezmény formájában nyújtott támogatás az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(43)

Mindezek alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az Audi Hungaria részére közvetlen támogatás és társaságiadó-kedvezmény formájában nyújtott támogatás az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül.

3.2.   A támogatási intézkedés jogszerűsége és összeegyeztethetősége

| (44) | Azáltal, hogy a tervezett támogatási intézkedést annak végrehajtása előtt bejelentették, a magyar hatóságok eleget tettek az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése szerinti kötelességüknek. |
| --- | --- |

(44)

Azáltal, hogy a tervezett támogatási intézkedést annak végrehajtása előtt bejelentették, a magyar hatóságok eleget tettek az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése szerinti kötelességüknek.

| (45) | Mivel az intézkedés regionális beruházási támogatásra vonatkozik, a Bizottság az RTI alapján végezte az értékelést. Az intézkedést olyan támogatásként jelentették be, amely meghaladja az RTI 64. és 67. pontjában meghatározott határértékeket. A Bizottság ezért figyelembe vette az RTI rendelkezéseit, különösen az RTI nagyberuházási projektekre vonatkozó 4.3. szakaszának rendelkezéseit. |
| --- | --- |

(45)

Mivel az intézkedés regionális beruházási támogatásra vonatkozik, a Bizottság az RTI alapján végezte az értékelést. Az intézkedést olyan támogatásként jelentették be, amely meghaladja az RTI 64. és 67. pontjában meghatározott határértékeket. A Bizottság ezért figyelembe vette az RTI rendelkezéseit, különösen az RTI nagyberuházási projektekre vonatkozó 4.3. szakaszának rendelkezéseit.

3.3.   Az RTI általános rendelkezéseivel való összeegyeztethetőség

| (46) | Nincs arra utaló jel, hogy általában a VW-csoport vagy különösen az Audi Hungaria nehéz pénzügyi helyzetben lenne, mivel nem felel meg a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatásban (13) meghatározott feltételeknek. Következésképpen a támogatás kedvezményezettje jogosult regionális támogatásra. |
| --- | --- |

(46)

Nincs arra utaló jel, hogy általában a VW-csoport vagy különösen az Audi Hungaria nehéz pénzügyi helyzetben lenne, mivel nem felel meg a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatásban (13) meghatározott feltételeknek. Következésképpen a támogatás kedvezményezettje jogosult regionális támogatásra.

| (47) | A támogatást egy csoportmentességi támogatási program (támogatás az XR 47/2007 támogatási program alapján), és egy jóváhagyott támogatási program (adókedvezmény az N 651/06 támogatási program alapján) alkalmazásában nyújtják, amelyek eleget tesznek az RTI általános megfelelőségi követelményeinek. |
| --- | --- |

(47)

A támogatást egy csoportmentességi támogatási program (támogatás az XR 47/2007 támogatási program alapján), és egy jóváhagyott támogatási program (adókedvezmény az N 651/06 támogatási program alapján) alkalmazásában nyújtják, amelyek eleget tesznek az RTI általános megfelelőségi követelményeinek.

| (48) | A projekt az RTI 34. pontja értelmében vett induló beruházás. Tekintettel a beruházás előtt nem gyártott új motoralkatrészek gyártására és néhány motortípus esetében a gyártási kapacitás növelésére, a beruházás meglévő létesítmény bővítésének minősül. Az RTI 34. pontja értelmében a műszaki szempontból új alkatrészek gyártása (mint például az új AVS-vezérműtengely bevezetése) a létesítmény termelésének további, új termékekkel történő diverzifikációjának minősül, az új gépi megmunkálási technológiáknak a meglévő alkatrészek gyártásában történő bevezetése pedig a meglévő létesítmény teljes termelési folyamatának alapvető megváltoztatását eredményezi. |
| --- | --- |

(48)

A projekt az RTI 34. pontja értelmében vett induló beruházás. Tekintettel a beruházás előtt nem gyártott új motoralkatrészek gyártására és néhány motortípus esetében a gyártási kapacitás növelésére, a beruházás meglévő létesítmény bővítésének minősül. Az RTI 34. pontja értelmében a műszaki szempontból új alkatrészek gyártása (mint például az új AVS-vezérműtengely bevezetése) a létesítmény termelésének további, új termékekkel történő diverzifikációjának minősül, az új gépi megmunkálási technológiáknak a meglévő alkatrészek gyártásában történő bevezetése pedig a meglévő létesítmény teljes termelési folyamatának alapvető megváltoztatását eredményezi.

| (49) | A beruházási támogatás keretében elszámolható költségek (lásd a fenti III. táblázatot) meghatározása az RTI-vel összhangban, a támogatáshalmozódás szabályainak betartásával történt. |
| --- | --- |

(49)

A beruházási támogatás keretében elszámolható költségek (lásd a fenti III. táblázatot) meghatározása az RTI-vel összhangban, a támogatáshalmozódás szabályainak betartásával történt.

| (50) | Az Audi Hungariának ugyancsak kötelezettsége, hogy a projekt befejezését követően legalább öt évig fenntartsa a beruházást a régióban. A kedvezményezett az elszámolható költségek legalább 25 %-át minden állami támogatástól mentes forrásból biztosítja. |
| --- | --- |

(50)

Az Audi Hungariának ugyancsak kötelezettsége, hogy a projekt befejezését követően legalább öt évig fenntartsa a beruházást a régióban. A kedvezményezett az elszámolható költségek legalább 25 %-át minden állami támogatástól mentes forrásból biztosítja.

| (51) | Mivel a támogatást regionális támogatási program keretében nyújtják, a vizsgálat jelen szakaszában nem releváns az RTI 10. pontja, amely az ad hoc támogatás értékeléséhez további elemek figyelembevételét is előírja. |
| --- | --- |

(51)

Mivel a támogatást regionális támogatási program keretében nyújtják, a vizsgálat jelen szakaszában nem releváns az RTI 10. pontja, amely az ad hoc támogatás értékeléséhez további elemek figyelembevételét is előírja.

3.3.1.   Ösztönző hatás

| (52) | A kedvezményezett 2006. szeptember 15-én, vagyis két nappal a beruházás megkezdése előtt adta be általános támogatás iránti kérelmét, de a magyar hatóságok csak a 2006. szeptember 26-i levélben erősítették meg, hogy az Audi Hungaria – a beruházás megvalósításának ösztönzése céljából – elvben jogosult közvetlen támogatásra és egy nem számszerűsített, közvetett adókedvezményre. |
| --- | --- |

(52)

A kedvezményezett 2006. szeptember 15-én, vagyis két nappal a beruházás megkezdése előtt adta be általános támogatás iránti kérelmét, de a magyar hatóságok csak a 2006. szeptember 26-i levélben erősítették meg, hogy az Audi Hungaria – a beruházás megvalósításának ösztönzése céljából – elvben jogosult közvetlen támogatásra és egy nem számszerűsített, közvetett adókedvezményre.

| (53) | A közvetlen támogatást illetően a kedvezményezett a kérelem benyújtásának idején hatályos előző támogatási program, a »HU 1/2003 – Beruházásösztönzési célelőirányzat« (14) alapján nyújtotta be a támogatás iránti kérelmét, amely program az 1998 és 2006 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatással (15) összhangban csak annyit írt elő, hogy a támogatás iránti kérelmet a beruházás megkezdése előtt kell benyújtani. |
| --- | --- |

(53)

A közvetlen támogatást illetően a kedvezményezett a kérelem benyújtásának idején hatályos előző támogatási program, a »HU 1/2003 – Beruházásösztönzési célelőirányzat« (14) alapján nyújtotta be a támogatás iránti kérelmét, amely program az 1998 és 2006 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatással (15) összhangban csak annyit írt elő, hogy a támogatás iránti kérelmet a beruházás megkezdése előtt kell benyújtani.

| (54) | Az RTI 107. pontjával összhangban a Bizottság 2006. március 6-i levelében megfelelő intézkedéseket javasolt, és felkérte a tagállamokat, hogy valamennyi meglévő regionális támogatási program alkalmazását időben a 2006. december 31-ig megítélt támogatásokra korlátozzák. Miután Magyarország elfogadta a megfelelő intézkedéseket, a HU 1/2003 program 2006 végén hatályát vesztette, és 2007 januárjától XR 47/2007 néven indult meg újra. |
| --- | --- |

(54)

Az RTI 107. pontjával összhangban a Bizottság 2006. március 6-i levelében megfelelő intézkedéseket javasolt, és felkérte a tagállamokat, hogy valamennyi meglévő regionális támogatási program alkalmazását időben a 2006. december 31-ig megítélt támogatásokra korlátozzák. Miután Magyarország elfogadta a megfelelő intézkedéseket, a HU 1/2003 program 2006 végén hatályát vesztette, és 2007 januárjától XR 47/2007 néven indult meg újra.

| (55) | Mivel a közvetlen támogatást feltételesen csak 2008. december 17-én nyújtották, és 2009. február 26-án jelentették be, a 2007–2013 közötti időszakra szóló RTI (16), az RTI BER és Magyarország 2007–2013-ra szóló regionális támogatási térképe (17) alkalmazandó. |
| --- | --- |

(55)

Mivel a közvetlen támogatást feltételesen csak 2008. december 17-én nyújtották, és 2009. február 26-án jelentették be, a 2007–2013 közötti időszakra szóló RTI (16), az RTI BER és Magyarország 2007–2013-ra szóló regionális támogatási térképe (17) alkalmazandó.

| (56) | Az RTI BER 5. cikke úgy rendelkezik, hogy a 2007. január 1-je után benyújtott kérelmek vonatkozásában a programot kezelő hatóságnak még a projektmunkálatok megkezdése előtt írásban meg kell erősítenie, hogy a – további részletes vizsgálat tárgyát képező – projekt elvben megfelel a programban meghatározott jogosultsági feltételeknek. |
| --- | --- |

(56)

Az RTI BER 5. cikke úgy rendelkezik, hogy a 2007. január 1-je után benyújtott kérelmek vonatkozásában a programot kezelő hatóságnak még a projektmunkálatok megkezdése előtt írásban meg kell erősítenie, hogy a – további részletes vizsgálat tárgyát képező – projekt elvben megfelel a programban meghatározott jogosultsági feltételeknek.

| (57) | Meg kell vizsgálni, hogy teljesül-e az ösztönző hatásra vonatkozó feltétel az XR 47/2007 (korábbi HU 1/2003) csoportmentességi támogatási program alapján nyújtott közvetlen támogatás tekintetében. |
| --- | --- |

(57)

Meg kell vizsgálni, hogy teljesül-e az ösztönző hatásra vonatkozó feltétel az XR 47/2007 (korábbi HU 1/2003) csoportmentességi támogatási program alapján nyújtott közvetlen támogatás tekintetében.

| (58) | Az RTI BER 5. cikke (1) bekezdése kimondja, hogy csak a 2007. január 1-je után benyújtott kérelmek esetében van szükség a jogosultság írásos megerősítésére a beruházás megkezdése előtt. Ezt a Bizottság 2006. június 12-i, a tagállamokhoz intézett levele (18) is megerősítette. Mivel a kedvezményezett a kérelem benyújtásának idején hatályos előző támogatási program, a »HU-1/2003 – Beruházásösztönzési célelőirányzat« alapján kérelmezte a támogatást, és az említett program végrehajtása folyamatosan, megszakítás nélkül zajlott, a Bizottságnak a 2006. december 31. előtt megkezdett projektekre vonatkozó bevett gyakorlata alapján elegendőnek kell tekinteni, ha a kedvezményezett a munkálatok megkezdése előtt benyújtotta a kérelmet. |
| --- | --- |

(58)

Az RTI BER 5. cikke (1) bekezdése kimondja, hogy csak a 2007. január 1-je után benyújtott kérelmek esetében van szükség a jogosultság írásos megerősítésére a beruházás megkezdése előtt. Ezt a Bizottság 2006. június 12-i, a tagállamokhoz intézett levele (18) is megerősítette. Mivel a kedvezményezett a kérelem benyújtásának idején hatályos előző támogatási program, a »HU-1/2003 – Beruházásösztönzési célelőirányzat« alapján kérelmezte a támogatást, és az említett program végrehajtása folyamatosan, megszakítás nélkül zajlott, a Bizottságnak a 2006. december 31. előtt megkezdett projektekre vonatkozó bevett gyakorlata alapján elegendőnek kell tekinteni, ha a kedvezményezett a munkálatok megkezdése előtt benyújtotta a kérelmet.

| (59) | Az RTI 38. pontja úgy rendelkezik, hogy a programot kezelő hatóságnak még a projektmunkálatok megkezdése előtt írásban meg kell erősítenie, hogy a – további részletes vizsgálat tárgyát képező – projekt elvben megfelel a programban meghatározott jogosultsági feltételeknek. E rendelkezés azonban nem vonatkozik azokra a támogatási programokra, amelyek esetében automatikusan adókedvezményt nyújtanak az elszámolható költségekre (19). |
| --- | --- |

(59)

Az RTI 38. pontja úgy rendelkezik, hogy a programot kezelő hatóságnak még a projektmunkálatok megkezdése előtt írásban meg kell erősítenie, hogy a – további részletes vizsgálat tárgyát képező – projekt elvben megfelel a programban meghatározott jogosultsági feltételeknek. E rendelkezés azonban nem vonatkozik azokra a támogatási programokra, amelyek esetében automatikusan adókedvezményt nyújtanak az elszámolható költségekre (19).

| (60) | E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az N 651/06 támogatási program – amely az N 504/04-gyel módosított HU 3/2004 program (20) utódja – automatikus adóintézkedés, ezért a fent leírt ösztönző hatásra vonatkozó feltételnek az Audi Hungaria részére nyújtott fejlesztési adókedvezmény esetében nem kell teljesülnie. |
| --- | --- |

(60)

E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az N 651/06 támogatási program – amely az N 504/04-gyel módosított HU 3/2004 program (20) utódja – automatikus adóintézkedés, ezért a fent leírt ösztönző hatásra vonatkozó feltételnek az Audi Hungaria részére nyújtott fejlesztési adókedvezmény esetében nem kell teljesülnie.

3.3.2.   Átláthatóság

| (61) | A támogatások átláthatóságára vonatkozó szabályok tekintetében az RTI BER 8. cikkének (5) bekezdése és az RTI 108. pontja úgy rendelkezik, hogy a tagállamoknak közzé kell tenniük a regionális támogatási programok teljes szövegét, és kizárja azokat a projekteket, amelyek esetében a támogatási program közzététele előtt merültek fel költségek. Mivel az alkalmazott XR 47/2007 program jogalapját hivatalosan csak 2007. január 24-én fogadták el, és a Bizottság az N 651/06 támogatási programot csak 2007. május 10-én hagyta jóvá, első látásra úgy tűnik, hogy e feltétel nem teljesült. |
| --- | --- |

(61)

A támogatások átláthatóságára vonatkozó szabályok tekintetében az RTI BER 8. cikkének (5) bekezdése és az RTI 108. pontja úgy rendelkezik, hogy a tagállamoknak közzé kell tenniük a regionális támogatási programok teljes szövegét, és kizárja azokat a projekteket, amelyek esetében a támogatási program közzététele előtt merültek fel költségek. Mivel az alkalmazott XR 47/2007 program jogalapját hivatalosan csak 2007. január 24-én fogadták el, és a Bizottság az N 651/06 támogatási programot csak 2007. május 10-én hagyta jóvá, első látásra úgy tűnik, hogy e feltétel nem teljesült.

| (62) | A jelen ügyben azonban az átláthatósági követelmény teljesítettnek tekinthető, mivel a kérelem időpontjában már közzétették a regionális támogatási elődprogramokat – HU 1/2003 és HU 3/2004 –, azaz a lehetséges kedvezményezettek és érdekelt felek ismerhették a tartalmukat, az új programokat pedig kifejezetten a meglévő programok utódjaként határozták meg. |
| --- | --- |

(62)

A jelen ügyben azonban az átláthatósági követelmény teljesítettnek tekinthető, mivel a kérelem időpontjában már közzétették a regionális támogatási elődprogramokat – HU 1/2003 és HU 3/2004 –, azaz a lehetséges kedvezményezettek és érdekelt felek ismerhették a tartalmukat, az új programokat pedig kifejezetten a meglévő programok utódjaként határozták meg.

| (63) | A Bizottság ezenfelül úgy ítéli meg, hogy az RTI BER 5. cikkének (1) bekezdésében és a tagállamoknak szóló 2006. június 12-i levélben foglalt, a 2007 előtt beadott támogatási kérelmek esetében a jogosultság megerősítésének a munkálatok megkezdése előtt történő benyújtására vonatkozó kötelezettség alóli mentesítést célzó átmeneti szabályok a kérelem pillanatában mentesítenek az utódprogram közzétételére vonatkozó követelmény alól is. Bármely egyéb értelmezés szerint hatástalan lenne az ösztönző hatásra vonatkozó átmeneti szabály. |
| --- | --- |

(63)

A Bizottság ezenfelül úgy ítéli meg, hogy az RTI BER 5. cikkének (1) bekezdésében és a tagállamoknak szóló 2006. június 12-i levélben foglalt, a 2007 előtt beadott támogatási kérelmek esetében a jogosultság megerősítésének a munkálatok megkezdése előtt történő benyújtására vonatkozó kötelezettség alóli mentesítést célzó átmeneti szabályok a kérelem pillanatában mentesítenek az utódprogram közzétételére vonatkozó követelmény alól is. Bármely egyéb értelmezés szerint hatástalan lenne az ösztönző hatásra vonatkozó átmeneti szabály.

3.3.3.   Következtetés

| (64) | E megfontolások tükrében a Bizottság az ügy jelen szakaszában úgy véli, hogy az általános megfelelőségi követelmények teljesülnek. |
| --- | --- |

(64)

E megfontolások tükrében a Bizottság az ügy jelen szakaszában úgy véli, hogy az általános megfelelőségi követelmények teljesülnek.

3.4.   A nagyberuházási projekteknek nyújtott támogatásokra vonatkozó rendelkezésekkel való összeegyeztethetőség

3.4.1.   Egyetlen beruházási projekt (az RTI 60. pontja)

| (65) | A magyar hatóságokkal egyetértésben a Bizottság az 1. és 2. alprojektet egyetlen beruházási projektnek tekinti. |
| --- | --- |

(65)

A magyar hatóságokkal egyetértésben a Bizottság az 1. és 2. alprojektet egyetlen beruházási projektnek tekinti.

| (66) | A kedvezményezett 2003 előtt, vagyis az egyetlen beruházási projekt meghatározásában szereplő hároméves időszakon kívül, Győrben megkezdett beruházási tevékenységhez kapott támogatást. |
| --- | --- |

(66)

A kedvezményezett 2003 előtt, vagyis az egyetlen beruházási projekt meghatározásában szereplő hároméves időszakon kívül, Győrben megkezdett beruházási tevékenységhez kapott támogatást.

3.4.2.   A támogatás intenzitása (az RTI 67. pontja)

| (67) | A projekt jelenértéken tervezett összes elszámolható költsége 153 396 millió forint (511,28 millió EUR). Az RTI 67. pontjában meghatározott csökkentési mechanizmus alkalmazása után a projekt maximálisan megengedhető támogatási intenzitása 12,61 % GGE (bruttó támogatástartalom). |
| --- | --- |

(67)

A projekt jelenértéken tervezett összes elszámolható költsége 153 396 millió forint (511,28 millió EUR). Az RTI 67. pontjában meghatározott csökkentési mechanizmus alkalmazása után a projekt maximálisan megengedhető támogatási intenzitása 12,61 % GGE (bruttó támogatástartalom).

| (68) | Mivel a javasolt támogatás intenzitása (9,69 % GGE) nem haladja meg a maximálisan megengedhető támogatási intenzitást (12,61 % GGE), a projekt tervezett támogatási intenzitása megfelel az RTI-nek. |
| --- | --- |

(68)

Mivel a javasolt támogatás intenzitása (9,69 % GGE) nem haladja meg a maximálisan megengedhető támogatási intenzitást (12,61 % GGE), a projekt tervezett támogatási intenzitása megfelel az RTI-nek.

3.4.3.   Az RTI 68. pontjának a) és b) alpontjában rögzített szabályokkal való összeegyeztethetőség

| (69) | A Bizottság azon határozata, amellyel az RTI 68. pontja alá tartozó nagyberuházási projektek számára regionális támogatás nyújtását engedélyezi, a kedvezményezettnek a beruházás előtti és utáni piaci erejétől és a beruházás által teremtett kapacitástól függ. Az RTI 68. pontjának a) és b) alpontjában foglalt megfelelő tesztek elvégzése érdekében a Bizottságnak először meg kell határoznia az érintett termék- és földrajzi piacot. |
| --- | --- |

(69)

A Bizottság azon határozata, amellyel az RTI 68. pontja alá tartozó nagyberuházási projektek számára regionális támogatás nyújtását engedélyezi, a kedvezményezettnek a beruházás előtti és utáni piaci erejétől és a beruházás által teremtett kapacitástól függ. Az RTI 68. pontjának a) és b) alpontjában foglalt megfelelő tesztek elvégzése érdekében a Bizottságnak először meg kell határoznia az érintett termék- és földrajzi piacot.

Érintett termék

| (70) | A beruházás eredményeképpen az Audi Hungaria a POLK által meghatározott szegmentálási rendszer szerinti A00, A0, A, B, C, D és E szegmensekhez tartozó gépkocsikba beépítendő motoralkatrészeket és motorokat fog gyártani. |
| --- | --- |

(70)

A beruházás eredményeképpen az Audi Hungaria a POLK által meghatározott szegmentálási rendszer szerinti A00, A0, A, B, C, D és E szegmensekhez tartozó gépkocsikba beépítendő motoralkatrészeket és motorokat fog gyártani.

| (71) | Ezenkívül, bár a beruházási projekt személygépkocsikba szánt motoralkatrészek és motorok gyártását célozza, az Audi Hungaria kis mennyiségben jachtokhoz is gyárt motorokat a VW-csoport hajózási részlege (Volkswagen Marine) számára. Az Audi Hungaria gyártja a motorok alapját, amelyből a Volkswagen Marine elkészíti a hajómotorokat. A hajókba szánt alapmotorokat ugyanazon a gyártósoron készítik, ahol a V6-os és V8-as dízelmotorokat gyártják a személygépkocsik számára. A hajómotorokat a Volkswagen Marine Salzgitterben (Németország) található üzemében fejezik be és szerelik össze. |
| --- | --- |

(71)

Ezenkívül, bár a beruházási projekt személygépkocsikba szánt motoralkatrészek és motorok gyártását célozza, az Audi Hungaria kis mennyiségben jachtokhoz is gyárt motorokat a VW-csoport hajózási részlege (Volkswagen Marine) számára. Az Audi Hungaria gyártja a motorok alapját, amelyből a Volkswagen Marine elkészíti a hajómotorokat. A hajókba szánt alapmotorokat ugyanazon a gyártósoron készítik, ahol a V6-os és V8-as dízelmotorokat gyártják a személygépkocsik számára. A hajómotorokat a Volkswagen Marine Salzgitterben (Németország) található üzemében fejezik be és szerelik össze.

| (72) | Az RTI 69. pontja szerint az érintett termék rendszerint az a termék, amely a beruházási projekt tárgyát képezi. Ha azonban a projekt közbenső termékre vonatkozik, és a termelés jelentős része nem kerül piaci értékesítésre, az érintett termék lehet a másodlagos termék. A 2002/781/EK határozatban a Bizottság úgy ítélte meg, hogy »a járműgyártó által készített motorok érintett piaca az a piac, amely számára a motort gyártják« (21). Ezt a megközelítést követi a 2003/647/EK bizottsági határozat (22), és a legújabb 2008/1613/EK határozat (23) is. A szóban forgó ügyben az Audi Hungaria által készített motorok több mint [90-100]%-a a VW–PO-csoporton belül kerül értékesítésre. Majdnem az összes motoralkatrészt közvetlenül autómotorokba építik be. A maradék elhanyagolható mennyiséget a továbbiakban garanciális cserealkatrészként fogják használni, és csak egy nagyon kis részük kerül értékesítésre a VW–PO-csoporton kívül. |
| --- | --- |

(72)

Az RTI 69. pontja szerint az érintett termék rendszerint az a termék, amely a beruházási projekt tárgyát képezi. Ha azonban a projekt közbenső termékre vonatkozik, és a termelés jelentős része nem kerül piaci értékesítésre, az érintett termék lehet a másodlagos termék. A 2002/781/EK határozatban a Bizottság úgy ítélte meg, hogy »a járműgyártó által készített motorok érintett piaca az a piac, amely számára a motort gyártják« (21). Ezt a megközelítést követi a 2003/647/EK bizottsági határozat (22), és a legújabb 2008/1613/EK határozat (23) is. A szóban forgó ügyben az Audi Hungaria által készített motorok több mint [90-100]%-a a VW–PO-csoporton belül kerül értékesítésre. Majdnem az összes motoralkatrészt közvetlenül autómotorokba építik be. A maradék elhanyagolható mennyiséget a továbbiakban garanciális cserealkatrészként fogják használni, és csak egy nagyon kis részük kerül értékesítésre a VW–PO-csoporton kívül.

| (73) | Következésképpen a Bizottság az RTI 69. pontjának alkalmazásában úgy ítéli meg, hogy e határozatban a gépjárművek (személygépkocsik) jelentik az érintett terméket. |
| --- | --- |

(73)

Következésképpen a Bizottság az RTI 69. pontjának alkalmazásában úgy ítéli meg, hogy e határozatban a gépjárművek (személygépkocsik) jelentik az érintett terméket.

| (74) | A hajók számára készített alapmotorokat nem a piacon értékesítik, hanem a Salzgitterben található Volkswagen-üzemnek adják el, ahol olyan speciális szerelési műveleteket és kezeléseket végeznek rajtuk, amelyek után azokat a Volkswagen Marine hajómotorként tudja értékesíteni a piacon. Következésképpen az Audi Hungaria üzemében készített termékek közbenső termékek, és a másodlagos terméket, azaz a kész hajómotorokat, amelyek számára az Audi Hungaria biztosítja az alapmotort, kell érintett terméknek tekinteni. |
| --- | --- |

(74)

A hajók számára készített alapmotorokat nem a piacon értékesítik, hanem a Salzgitterben található Volkswagen-üzemnek adják el, ahol olyan speciális szerelési műveleteket és kezeléseket végeznek rajtuk, amelyek után azokat a Volkswagen Marine hajómotorként tudja értékesíteni a piacon. Következésképpen az Audi Hungaria üzemében készített termékek közbenső termékek, és a másodlagos terméket, azaz a kész hajómotorokat, amelyek számára az Audi Hungaria biztosítja az alapmotort, kell érintett terméknek tekinteni.

Érintett termékpiac

| (75) | Az RTI 69. pontja úgy rendelkezik, hogy az érintett termékpiac magában foglalja az érintett terméket és az azt helyettesítő termékeket, amelyeket vagy a fogyasztó (a termék tulajdonságai, ára és felhasználhatósága alapján), vagy az előállító (a gyártóberendezések rugalmassága miatt) annak tekint. |
| --- | --- |

(75)

Az RTI 69. pontja úgy rendelkezik, hogy az érintett termékpiac magában foglalja az érintett terméket és az azt helyettesítő termékeket, amelyeket vagy a fogyasztó (a termék tulajdonságai, ára és felhasználhatósága alapján), vagy az előállító (a gyártóberendezések rugalmassága miatt) annak tekint.

| (76) | Összefonódásra vonatkozó határozataiban a Bizottság elismerte, hogy bár a gépjárműpiac néhány objektív kritérium, például a motor mérete vagy az autó hossza alapján hagyományosan szegmentált, a szegmensek közötti határvonalat egyéb tényezők elmossák. Ilyen tényező többek között az ár, a termék megítélése és az extrafelszerelések száma. A Bizottság ezért, egészen mostanáig, összefonódásokkal kapcsolatos valamennyi határozatában nyitva hagyta azt a kérdést, hogy a versenyhelyzet elemzése céljából a személygépjárművek piaci szegmensét egy termékpiacnak kell-e tekinteni, vagy további részekre kell bontani. |
| --- | --- |

(76)

Összefonódásra vonatkozó határozataiban a Bizottság elismerte, hogy bár a gépjárműpiac néhány objektív kritérium, például a motor mérete vagy az autó hossza alapján hagyományosan szegmentált, a szegmensek közötti határvonalat egyéb tényezők elmossák. Ilyen tényező többek között az ár, a termék megítélése és az extrafelszerelések száma. A Bizottság ezért, egészen mostanáig, összefonódásokkal kapcsolatos valamennyi határozatában nyitva hagyta azt a kérdést, hogy a versenyhelyzet elemzése céljából a személygépjárművek piaci szegmensét egy termékpiacnak kell-e tekinteni, vagy további részekre kell bontani.

| (77) | A Bizottság megjegyzi, hogy a Prodcom-kódok (24) ebben az esetben nem alkalmazhatók a piac további felosztására, többek között azért, mert túl sok az átfedés, és mert az osztályozást az iparág nem alkalmazza általánosságban a piacok felmérésére. |
| --- | --- |

(77)

A Bizottság megjegyzi, hogy a Prodcom-kódok (24) ebben az esetben nem alkalmazhatók a piac további felosztására, többek között azért, mert túl sok az átfedés, és mert az osztályozást az iparág nem alkalmazza általánosságban a piacok felmérésére.

| (78) | Több másik, például az Európai Gépjárműgyártók Szövetsége (ACEA), az európai újautó-értékelési program (NCAP), az USA energiaügyi minisztériuma és nagy autógyártók által internetes oldalukon használt osztályozási rendszert is lehetne alkalmazni. |
| --- | --- |

(78)

Több másik, például az Európai Gépjárműgyártók Szövetsége (ACEA), az európai újautó-értékelési program (NCAP), az USA energiaügyi minisztériuma és nagy autógyártók által internetes oldalukon használt osztályozási rendszert is lehetne alkalmazni.

| (79) | Tekintettel a különböző célú alkalmazásra (például töréstesztekre), a földrajzi különbségekre (az USA piacán inkább a nagy autók dominálnak) és egy általánosan elfogadott osztályozási rendszer hiányára, az osztályozási rendszerek eltérnek egymástól. |
| --- | --- |

(79)

Tekintettel a különböző célú alkalmazásra (például töréstesztekre), a földrajzi különbségekre (az USA piacán inkább a nagy autók dominálnak) és egy általánosan elfogadott osztályozási rendszer hiányára, az osztályozási rendszerek eltérnek egymástól.

| (80) | Számos szolgáltató foglalkozik a gépjárműpiac elemzésével. Ezek közül a legismertebb és legelismertebb a Global Insight és a POLK. A Global Insight, egy előrejelzésekkel foglalkozó nagy tanácsadó cég, a személygépjármű-piac szűk felosztását javasolja (27 szegmens). A POLK a gépjárműpiacot A000, A00, A0, A, B, C, D és E szegmensek szerint osztja fel, amelyek közül az A000 szegmens a kiskategóriás autókat, míg az E szegmens a luxuskategória felső szintjét takarja. Az A000 szegmenstől az E szegmens felé haladva fokozatosan emelkedik a személygépjárművek átlagára, mérete és átlagos motorteljesítménye. |
| --- | --- |

(80)

Számos szolgáltató foglalkozik a gépjárműpiac elemzésével. Ezek közül a legismertebb és legelismertebb a Global Insight és a POLK. A Global Insight, egy előrejelzésekkel foglalkozó nagy tanácsadó cég, a személygépjármű-piac szűk felosztását javasolja (27 szegmens). A POLK a gépjárműpiacot A000, A00, A0, A, B, C, D és E szegmensek szerint osztja fel, amelyek közül az A000 szegmens a kiskategóriás autókat, míg az E szegmens a luxuskategória felső szintjét takarja. Az A000 szegmenstől az E szegmens felé haladva fokozatosan emelkedik a személygépjárművek átlagára, mérete és átlagos motorteljesítménye.

| (81) | A magyar hatóságok a támogatás bejelentésében a POLK által alkalmazott rendszert választották [...]. A Bizottság az ügy jelen szakaszában úgy ítéli meg, hogy a POLK piaci osztályozása megfelelő és kielégítően részletes referenciarendszernek tekinthető, és a szóban forgó projekt értékeléséhez ezt a felosztást alkalmazza. |
| --- | --- |

(81)

A magyar hatóságok a támogatás bejelentésében a POLK által alkalmazott rendszert választották [...]. A Bizottság az ügy jelen szakaszában úgy ítéli meg, hogy a POLK piaci osztályozása megfelelő és kielégítően részletes referenciarendszernek tekinthető, és a szóban forgó projekt értékeléséhez ezt a felosztást alkalmazza.

| (82) | A személygépjárművek és a könnyű haszongépjárművek külön szegmensekbe történő további felosztását illetően a magyar hatóságok véleménye az, hogy az ilyen piaci felosztás nincs egyértelműen meghatározva, és ezért nem meggyőző. Így azonos felszereltségű gépjárműveket (például a VW Touareg) az egyik tagállamban a személygépjárművek, a másikban a könnyű haszongépjárművek kategóriába sorolják. |
| --- | --- |

(82)

A személygépjárművek és a könnyű haszongépjárművek külön szegmensekbe történő további felosztását illetően a magyar hatóságok véleménye az, hogy az ilyen piaci felosztás nincs egyértelműen meghatározva, és ezért nem meggyőző. Így azonos felszereltségű gépjárműveket (például a VW Touareg) az egyik tagállamban a személygépjárművek, a másikban a könnyű haszongépjárművek kategóriába sorolják.

| (83) | Ráadásul, az autógyártók bizonyos felszereltséggel ellátott modellváltozatokat kínálnak, amely lehetővé teszi a vásárló számára, hogy válasszon az adott tagállamban érvényes meghatározás szerinti személygépjármű vagy könnyű haszongépjármű változat közül. A gyártók a gyártósorokat úgy alakítják ki, hogy azok alkalmasak legyenek különböző, országok szerint eltérő felszereltségű személygépjármű és könnyű haszongépjármű változatok készítésére is. |
| --- | --- |

(83)

Ráadásul, az autógyártók bizonyos felszereltséggel ellátott modellváltozatokat kínálnak, amely lehetővé teszi a vásárló számára, hogy válasszon az adott tagállamban érvényes meghatározás szerinti személygépjármű vagy könnyű haszongépjármű változat közül. A gyártók a gyártósorokat úgy alakítják ki, hogy azok alkalmasak legyenek különböző, országok szerint eltérő felszereltségű személygépjármű és könnyű haszongépjármű változatok készítésére is.

| (84) | A fenti kontextus ellenére ebben a határozatban a személygépjárműveket és könnyű haszongépjárműveket nem külön, hanem egységesen kezelve a megfelelő A00, A0, A, B, C, D és E szegmensbe sorolják. A Bizottság felkéri a harmadik feleket, hogy nyújtsák be ezzel kapcsolatos észrevételeiket. |
| --- | --- |

(84)

A fenti kontextus ellenére ebben a határozatban a személygépjárműveket és könnyű haszongépjárműveket nem külön, hanem egységesen kezelve a megfelelő A00, A0, A, B, C, D és E szegmensbe sorolják. A Bizottság felkéri a harmadik feleket, hogy nyújtsák be ezzel kapcsolatos észrevételeiket.

| (85) | A Bizottság megjegyzi, hogy a keresleti oldalon van bizonyos fokú helyettesíthetőség a szegmensek hátárán, például az A szegmensbe és a B szegmensbe tartozó autók vagy a luxuskategóriás szegmensek között. A Bizottság megvizsgálta a keresleti oldalról való helyettesítési láncok lehetőségét (25) a különböző szegmensek között. Mindazonáltal nehéz a gépjárművek helyettesíthetősége mellett érvelni a lehetséges szegmensek végein, mivel például a legolcsóbb személygépjárművek nem helyettesíthetők közvetlenül drágább személygépjárművekkel. |
| --- | --- |

(85)

A Bizottság megjegyzi, hogy a keresleti oldalon van bizonyos fokú helyettesíthetőség a szegmensek hátárán, például az A szegmensbe és a B szegmensbe tartozó autók vagy a luxuskategóriás szegmensek között. A Bizottság megvizsgálta a keresleti oldalról való helyettesítési láncok lehetőségét (25) a különböző szegmensek között. Mindazonáltal nehéz a gépjárművek helyettesíthetősége mellett érvelni a lehetséges szegmensek végein, mivel például a legolcsóbb személygépjárművek nem helyettesíthetők közvetlenül drágább személygépjárművekkel.

| (86) | A személygépjárművek gyártói általában több szegmensben is jelen vannak. A gyártók válthatnak a különböző személygépjármű-típusok között, mivel sok autó ugyanarra az alapra épül. A személygépjárművek szegmensei átfedik egymást. |
| --- | --- |

(86)

A személygépjárművek gyártói általában több szegmensben is jelen vannak. A gyártók válthatnak a különböző személygépjármű-típusok között, mivel sok autó ugyanarra az alapra épül. A személygépjárművek szegmensei átfedik egymást.

| (87) | Az ügy jelen szakaszában a Bizottság nyitva hagyja az érintett termékpiac pontos meghatározását, és minden elfogadható alternatív piaci meghatározást meg fog vizsgálni (beleértve azt a legszűkebb piaci felosztást is, amelyre vonatkozóan még adatok állnak rendelkezésre). Ez a megközelítés összhangban van a Bizottság N 767/07 (Ford Craiova) (26), N 635/08 (Fiat Szicília) (27) és N 473/08 (Ford Espana) (28) állami támogatásokkal kapcsolatos határozataiban foglaltakkal. |
| --- | --- |

(87)

Az ügy jelen szakaszában a Bizottság nyitva hagyja az érintett termékpiac pontos meghatározását, és minden elfogadható alternatív piaci meghatározást meg fog vizsgálni (beleértve azt a legszűkebb piaci felosztást is, amelyre vonatkozóan még adatok állnak rendelkezésre). Ez a megközelítés összhangban van a Bizottság N 767/07 (Ford Craiova) (26), N 635/08 (Fiat Szicília) (27) és N 473/08 (Ford Espana) (28) állami támogatásokkal kapcsolatos határozataiban foglaltakkal.

| (88) | Mivel az Audi Hungaria az A00, A0, A, B, C, D és E szegmensbe tartozó gépjárművekbe szánt motoralkatrészeket és motorokat fog gyártani, a Bizottság az ügy jelen szakaszában az említett szegmenseket és az egész személygépjármű-piacot (beleértve a könnyű haszongépjárműveket) tekinti érintett piacnak. |
| --- | --- |

(88)

Mivel az Audi Hungaria az A00, A0, A, B, C, D és E szegmensbe tartozó gépjárművekbe szánt motoralkatrészeket és motorokat fog gyártani, a Bizottság az ügy jelen szakaszában az említett szegmenseket és az egész személygépjármű-piacot (beleértve a könnyű haszongépjárműveket) tekinti érintett piacnak.

| (89) | Meg kell azonban jegyezni, hogy az ügy jelen szakaszában Magyarország és a Bizottság véleménye eltér az érintett piacok meghatározását illetően. A magyar hatóságok azzal érveltek, hogy egy meghatározott motortípust – bizonyos technikai korlátokhoz mérten – több modellbe és szegmensbe is be lehet építeni. A különböző gépjárműmodellek iránti piaci kereslettől függ, hogy az elkészített motorokat végül melyik szegmensbe építik be. Alapvetően az egyes motorokban lévő hengerek száma határozza meg azt, hogy melyik gépjárműtípusba lehet beépíteni az adott motort, vagyis hogy a gyártás melyik szegmenst érinti. Emellett a magyar hatóságok közölték, hogy az Audi Hungaria üzemeiben a gyártási folyamat során a motorokat elsősorban a hengerek száma szerint különböztetik meg. Ezért minden egyes motortípus (pl. négyhengeres, hathengeres stb.) külön gyártósoron, helyiségben és akár külön szervezeti részlegben készül. |
| --- | --- |

(89)

Meg kell azonban jegyezni, hogy az ügy jelen szakaszában Magyarország és a Bizottság véleménye eltér az érintett piacok meghatározását illetően. A magyar hatóságok azzal érveltek, hogy egy meghatározott motortípust – bizonyos technikai korlátokhoz mérten – több modellbe és szegmensbe is be lehet építeni. A különböző gépjárműmodellek iránti piaci kereslettől függ, hogy az elkészített motorokat végül melyik szegmensbe építik be. Alapvetően az egyes motorokban lévő hengerek száma határozza meg azt, hogy melyik gépjárműtípusba lehet beépíteni az adott motort, vagyis hogy a gyártás melyik szegmenst érinti. Emellett a magyar hatóságok közölték, hogy az Audi Hungaria üzemeiben a gyártási folyamat során a motorokat elsősorban a hengerek száma szerint különböztetik meg. Ezért minden egyes motortípus (pl. négyhengeres, hathengeres stb.) külön gyártósoron, helyiségben és akár külön szervezeti részlegben készül.

| (90) | A magyar hatóságok szerint az egyes szegmensek helyett a következő szegmenscsoportokat kell figyelembe venni:






  — | a négyhengeres motorokat az A00–C szegmensekbe építik be, |
| --- | --- | --- |

(90)

A magyar hatóságok szerint az egyes szegmensek helyett a következő szegmenscsoportokat kell figyelembe venni:

—

a négyhengeres motorokat az A00–C szegmensekbe építik be,

| — | a hathengeres motorokat a B–D szegmensekbe építik be, |
| --- | --- |

—

a hathengeres motorokat a B–D szegmensekbe építik be,

| — | a nyolchengeres motorokat a B–E szegmensekbe építik be, |
| --- | --- |

—

a nyolchengeres motorokat a B–E szegmensekbe építik be,

| — | a tíz-tizenkét hengeres motorokat a C–D szegmensekbe építik be. |
| --- | --- |

—

a tíz-tizenkét hengeres motorokat a C–D szegmensekbe építik be.

| (91) | A hajómotorok tekintetében, mivel az Audi Hungaria csak dízelalapmotorokat készít, a Volkswagen Marine csak dízelhajómotorok gyártásával és értékesítésével foglalkozik, a dízel hajómotorok piaca tekintendő érintett termékpiacnak. |
| --- | --- |

(91)

A hajómotorok tekintetében, mivel az Audi Hungaria csak dízelalapmotorokat készít, a Volkswagen Marine csak dízelhajómotorok gyártásával és értékesítésével foglalkozik, a dízel hajómotorok piaca tekintendő érintett termékpiacnak.

Érintett földrajzi piac

| (92) | Az RTI 70. pontja előírja, hogy az RTI 68. pontja szerinti tesztek elvégzése céljából a piacokat rendszerint EGT-szinten kell meghatározni. |
| --- | --- |

(92)

Az RTI 70. pontja előírja, hogy az RTI 68. pontja szerinti tesztek elvégzése céljából a piacokat rendszerint EGT-szinten kell meghatározni.

| (93) | Közelmúltban elfogadott határozataival összhangban a Bizottságnak az a véleménye, hogy kínálati oldalról nézve a gépjárműipari ágazatban legalább EGT-szintű, de még inkább globális szintű termelés folyik. Figyelembe véve azt a megállapítást, hogy a nagyobb gépjárműgyártók világpiaci szereplők, akik különböző kontinenseken és országokban rendelkeznek gyártóüzemekkel és elosztórendszerrel, a VW–PO-csoport legalább európai piaci szereplőnek számít. A VW-csoport által az EGT-n belül gyártott gépjárművek átlagosan több mint [15–30] %-át exportálják. |
| --- | --- |

(93)

Közelmúltban elfogadott határozataival összhangban a Bizottságnak az a véleménye, hogy kínálati oldalról nézve a gépjárműipari ágazatban legalább EGT-szintű, de még inkább globális szintű termelés folyik. Figyelembe véve azt a megállapítást, hogy a nagyobb gépjárműgyártók világpiaci szereplők, akik különböző kontinenseken és országokban rendelkeznek gyártóüzemekkel és elosztórendszerrel, a VW–PO-csoport legalább európai piaci szereplőnek számít. A VW-csoport által az EGT-n belül gyártott gépjárművek átlagosan több mint [15–30] %-át exportálják.

| (94) | Fogyasztói szempontból a versenyfeltételek jelentős mértékben javultak az Európai Unióban, különösen a technikai akadályok és elosztórendszerek tekintetében, bár az árkülönbségek és az adórendszerek közötti eltérések továbbra is akadályt jelentenek, és a főbb versenytársak piaci behatolási arányai különbözőek az egyes tagállamok és különösen a kontinensek szerint. Az alacsony szállítási költségek, illetve az, hogy a főbb gyártók szinte valamennyi tagállamban és a világ legnagyobb országaiban jelen vannak, EGT-szintű vagy még inkább világméretű piac meglétére utalnak. |
| --- | --- |

(94)

Fogyasztói szempontból a versenyfeltételek jelentős mértékben javultak az Európai Unióban, különösen a technikai akadályok és elosztórendszerek tekintetében, bár az árkülönbségek és az adórendszerek közötti eltérések továbbra is akadályt jelentenek, és a főbb versenytársak piaci behatolási arányai különbözőek az egyes tagállamok és különösen a kontinensek szerint. Az alacsony szállítási költségek, illetve az, hogy a főbb gyártók szinte valamennyi tagállamban és a világ legnagyobb országaiban jelen vannak, EGT-szintű vagy még inkább világméretű piac meglétére utalnak.

| (95) | A gyártólétesítmények részére nyújtott támogatásokra vonatkozó állami támogatási határozatokban, amelyek a támogatásoknak a gyártók közötti verseny torzulására, illetve a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatásait értékelik, a gyártási szempontok meghatározóak. |
| --- | --- |

(95)

A gyártólétesítmények részére nyújtott támogatásokra vonatkozó állami támogatási határozatokban, amelyek a támogatásoknak a gyártók közötti verseny torzulására, illetve a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatásait értékelik, a gyártási szempontok meghatározóak.

| (96) | A magyar hatóságok véleménye szerint a VW–PO-csoport esetében az érintett földrajzi piac világméretű, mivel a nagy, nemzetközi szinten tevékeny gépjárműgyártók világszinten versenyeznek. Az EGT- és az észak-amerikai piac telített. Ennek ellenére 2005 és 2013 között durván 64 %-os növekedést értek el az ázsiai, dél-amerikai, orosz és afrikai, globálisan növekvő piacokon. Ez a fejlődés vagy a piacok további integrációjához és a gépjárműpiac globalizációjához fog vezetni, vagy a gyártás növekvő piacokra történő áttelepülését fogja eredményezni. |
| --- | --- |

(96)

A magyar hatóságok véleménye szerint a VW–PO-csoport esetében az érintett földrajzi piac világméretű, mivel a nagy, nemzetközi szinten tevékeny gépjárműgyártók világszinten versenyeznek. Az EGT- és az észak-amerikai piac telített. Ennek ellenére 2005 és 2013 között durván 64 %-os növekedést értek el az ázsiai, dél-amerikai, orosz és afrikai, globálisan növekvő piacokon. Ez a fejlődés vagy a piacok további integrációjához és a gépjárműpiac globalizációjához fog vezetni, vagy a gyártás növekvő piacokra történő áttelepülését fogja eredményezni.

| (97) | A magyar hatóságok különösen a következő érvekkel igazolták álláspontjukat:






  — | A VW-csoport gyártóüzemei és értékesítési területei megtalálhatók Európában, Észak-Amerikában, Dél-Amerikában, Afrikában és Ázsiában. |
| --- | --- | --- |

(97)

A magyar hatóságok különösen a következő érvekkel igazolták álláspontjukat:

—

A VW-csoport gyártóüzemei és értékesítési területei megtalálhatók Európában, Észak-Amerikában, Dél-Amerikában, Afrikában és Ázsiában.

| — | Az EGT az egyetlen régió, ahol valamennyi (A00, A0, B, C, D és E) szegmenshez gyártanak gépjárműveket. |
| --- | --- |

—

Az EGT az egyetlen régió, ahol valamennyi (A00, A0, B, C, D és E) szegmenshez gyártanak gépjárműveket.

| — | A VW-csoport B szegmensbe tartozó gépjárműveket szinte kizárólag az EGT területén gyárt. 2008-ban a VW-csoport [...] B szegmensbe tartozó gépjárművet készített, ebből [...] darabot az EGT területén. Ezek az autók az EGT-n belül ([...]) és az EGT-n kívül kerültek forgalomba. A legyártott autók teljes mennyiségéhez viszonyítva az export aránya [25–35] %. |
| --- | --- |

—

A VW-csoport B szegmensbe tartozó gépjárműveket szinte kizárólag az EGT területén gyárt. 2008-ban a VW-csoport [...] B szegmensbe tartozó gépjárművet készített, ebből [...] darabot az EGT területén. Ezek az autók az EGT-n belül ([...]) és az EGT-n kívül kerültek forgalomba. A legyártott autók teljes mennyiségéhez viszonyítva az export aránya [25–35] %.

| — | A VW-csoport D és E szegmensbe tartozó gépjárműveket kizárólag az EGT területén gyárt. A 2008-ban a VW-csoport által az e szegmensekben gyártott [...] gépjármű több mint [45–60] %-át exportálták Észak-Amerikába, Dél-Amerikába, Afrikába és Ázsiába. |
| --- | --- |

—

A VW-csoport D és E szegmensbe tartozó gépjárműveket kizárólag az EGT területén gyárt. A 2008-ban a VW-csoport által az e szegmensekben gyártott [...] gépjármű több mint [45–60] %-át exportálták Észak-Amerikába, Dél-Amerikába, Afrikába és Ázsiába.

| — | Mivel az egyes régiókban a termelés és az értékesítés mértéke nem egyenlő arányban oszlik meg, a gépjárműveket a gyártó létesítményekből az értékesítő területekre szállítják a világ minden pontján. |
| --- | --- |

—

Mivel az egyes régiókban a termelés és az értékesítés mértéke nem egyenlő arányban oszlik meg, a gépjárműveket a gyártó létesítményekből az értékesítő területekre szállítják a világ minden pontján.

| (98) | A magyar hatóságok közölték továbbá, hogy az autóalkatrészeket gyártó új üzemek létesítésére/bővítésére az egész csoporton belül pályázatot írnak ki, amelyen a világ minden pontjáról vesznek részt gépjárműgyártók. |
| --- | --- |

(98)

A magyar hatóságok közölték továbbá, hogy az autóalkatrészeket gyártó új üzemek létesítésére/bővítésére az egész csoporton belül pályázatot írnak ki, amelyen a világ minden pontjáról vesznek részt gépjárműgyártók.

| (99) | A fentiek alapján a Bizottság a szóban forgó ügy értékelése során úgy ítéli meg, hogy az érintett termékek érintett földrajzi piaca legalább EGT-szintű. A gépjárműszegmensek piaci részesedését EGT-szinten és világszinten is meghatározzák. |
| --- | --- |

(99)

A fentiek alapján a Bizottság a szóban forgó ügy értékelése során úgy ítéli meg, hogy az érintett termékek érintett földrajzi piaca legalább EGT-szintű. A gépjárműszegmensek piaci részesedését EGT-szinten és világszinten is meghatározzák.

| (100) | Magyarország szerint a hajómotorok érintett földrajzi piaca világméretűnek tekinthető, mivel a dízel hajómotorok piacán sok versenytárs van jelen világszinten. A Volkswagen Marine világviszonylatban is értékesíti dízel hajómotorjait, bár az aktuális statisztikai adatok szerint az eladások legnagyobb része az EGT területén valósul meg. Következésképpen a dízel hajómotorok érintett földrajzi piaca legalább EGT-szintű, ha nem világméretű. Az alábbi táblázat a VW-csoport piaci részesedésének elemzésére szolgáló adatokat tartalmazza, világviszonylatban és EGT-szinten. |
| --- | --- |

(100)

Magyarország szerint a hajómotorok érintett földrajzi piaca világméretűnek tekinthető, mivel a dízel hajómotorok piacán sok versenytárs van jelen világszinten. A Volkswagen Marine világviszonylatban is értékesíti dízel hajómotorjait, bár az aktuális statisztikai adatok szerint az eladások legnagyobb része az EGT területén valósul meg. Következésképpen a dízel hajómotorok érintett földrajzi piaca legalább EGT-szintű, ha nem világméretű. Az alábbi táblázat a VW-csoport piaci részesedésének elemzésére szolgáló adatokat tartalmazza, világviszonylatban és EGT-szinten.

Piaci részesedés

Személygépjárművek

| (101) | Annak vizsgálata érdekében, hogy a projekt megfelel-e az RTI 68. pontja a) alpontjának, a Bizottságnak elemeznie kell a támogatás kedvezményezettjének beruházás előtti és utáni piaci részesedését, és ellenőriznie kell, hogy a piaci részesedés meghaladja-e a 25 %-ot. |
| --- | --- |

(101)

Annak vizsgálata érdekében, hogy a projekt megfelel-e az RTI 68. pontja a) alpontjának, a Bizottságnak elemeznie kell a támogatás kedvezményezettjének beruházás előtti és utáni piaci részesedését, és ellenőriznie kell, hogy a piaci részesedés meghaladja-e a 25 %-ot.

| (102) | A kedvezményezett piaci részesedését vállalatcsoporti szinten mérik fel az érintett termék- és földrajzi piacokon. Mivel az Audi Hungaria új beruházási projektje 2006-ban indult, és a teljes gyártáskapacitást előreláthatóan 2012-re érik el, a Bizottság a 2005 és 2013 közötti időszakra vonatkozóan fogja megvizsgálni a VW–PO-csoport (beleértve a vállalatcsoporthoz tartozó összes márka) piaci részesedését az érintett piacokon. |
| --- | --- |

(102)

A kedvezményezett piaci részesedését vállalatcsoporti szinten mérik fel az érintett termék- és földrajzi piacokon. Mivel az Audi Hungaria új beruházási projektje 2006-ban indult, és a teljes gyártáskapacitást előreláthatóan 2012-re érik el, a Bizottság a 2005 és 2013 közötti időszakra vonatkozóan fogja megvizsgálni a VW–PO-csoport (beleértve a vállalatcsoporthoz tartozó összes márka) piaci részesedését az érintett piacokon.

| (103) | A magyar hatóságok megerősítették, hogy a benyújtott adatok figyelembe veszik a VW-csoport és más vállalkozások között létrejött, gépkocsik gyártására és értékesítésére vonatkozó kereskedelmi és marketing-megállapodásokat. |
| --- | --- |

(103)

A magyar hatóságok megerősítették, hogy a benyújtott adatok figyelembe veszik a VW-csoport és más vállalkozások között létrejött, gépkocsik gyártására és értékesítésére vonatkozó kereskedelmi és marketing-megállapodásokat.

| (104) | Figyelembe véve a termelési költségekben, illetve a különböző személygépjárművek árában mutatkozó jelentős különbségeket, valamint a megbízható árbecslések elérhetőségének nehézségeit, a piacok és a piac alakulásának meghatározásához az ágazatban általában mennyiségi adatokat használnak. A magyar hatóságok a piaci részesedésre vonatkozóan a következő adatokat nyújtották be:

  V.   táblázat


  A VW–csoport/VW–PO-csoport piaci részesedése a személygépkocsikra (a könnyű haszongépjárművekkel együtt) vonatkozó egyes szegmensek alapján






















  A00 | szegmens |
| --- | --- | --- |

(104)

Figyelembe véve a termelési költségekben, illetve a különböző személygépjárművek árában mutatkozó jelentős különbségeket, valamint a megbízható árbecslések elérhetőségének nehézségeit, a piacok és a piac alakulásának meghatározásához az ágazatban általában mennyiségi adatokat használnak. A magyar hatóságok a piaci részesedésre vonatkozóan a következő adatokat nyújtották be:

V.   táblázat

A VW–csoport/VW–PO-csoport piaci részesedése a személygépkocsikra (a könnyű haszongépjárművekkel együtt) vonatkozó egyes szegmensek alapján

A00

szegmens

VW-csoport

VW-PO-csoport

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

EGT

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

Világviszonylatban

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

| A0 | szegmens |
| --- | --- |

A0

szegmens

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

EGT

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

Világviszonylatban

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

| A | szegmens |
| --- | --- |

A

szegmens

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

EGT

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

Világviszonylatban

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

| B | szegmens |
| --- | --- |

B

szegmens

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

EGT

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

[> 25]%

[> 25]%

[> 25]%

[> 25]%

[< 25]%

[< 25]%

Világviszonylatban

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

| C | szegmens |
| --- | --- |

C

szegmens

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

EGT

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

Világviszonylatban

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

| D | szegmens |
| --- | --- |

D

szegmens

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

EGT

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[> 25]%

[> 25]%

[> 25]%

[> 25]%

[> 25]%

Világviszonylatban

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

| E | szegmens |
| --- | --- |

E

szegmens

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

EGT

[> 25]%

[< 25]%

[> 25]%

[> 25]%

[< 25]%

[< 20]%

[> 25]%

[> 25]%

[> 25]%

Világviszonylatban

[> 25]%

[> 25]%

[> 25]%

[> 25]%

[> 25]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

Valamennyi szegmens

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

EGT

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 25]%

[< 25]%

Világviszonylatban

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

| (105) | A fenti számadatok alapján a piaci részesedés meghaladja a 25 %-os határértéket. Ez nem csak az EGT-szintre vonatkozó számadatok esetében (a B szegmensre vonatkozóan 2008, 2009, 2010 és 2011, a D szegmensre vonatkozóan 2009, 2010, 2011, 2012 és 2013, az E szegmensre vonatkozóan 2005, 2007, 2008, 2011, 2012 és 2013 tekintetében), hanem a világviszonylatban mért számadatok esetében (az E szegmensre vonatkozóan 2005, 2006, 2007, 2008 és 2009 tekintetében) is igaz. |
| --- | --- |

(105)

A fenti számadatok alapján a piaci részesedés meghaladja a 25 %-os határértéket. Ez nem csak az EGT-szintre vonatkozó számadatok esetében (a B szegmensre vonatkozóan 2008, 2009, 2010 és 2011, a D szegmensre vonatkozóan 2009, 2010, 2011, 2012 és 2013, az E szegmensre vonatkozóan 2005, 2007, 2008, 2011, 2012 és 2013 tekintetében), hanem a világviszonylatban mért számadatok esetében (az E szegmensre vonatkozóan 2005, 2006, 2007, 2008 és 2009 tekintetében) is igaz.

| (106) | A fentiek értelmében tehát a magyar hatóságok azt javasolják, hogy a piaci részesedést szegmenskombinációk szintjén kellene kiszámítani. Így az alábbi eredményre jutunk:

  VI.   táblázat


  A VW-csoport/VW-PO-csoport piaci részesedése szegmenskombinációk alapján






















  A00–C | szegmens |
| --- | --- | --- |

(106)

A fentiek értelmében tehát a magyar hatóságok azt javasolják, hogy a piaci részesedést szegmenskombinációk szintjén kellene kiszámítani. Így az alábbi eredményre jutunk:

VI.   táblázat

A VW-csoport/VW-PO-csoport piaci részesedése szegmenskombinációk alapján

A00–C

szegmens

VW-csoport

VW-PO-csoport

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

EGT

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

Világviszonylatban

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

| B–D | szegmens |
| --- | --- |

B–D

szegmens

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

EGT

[< 20]%

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

Világviszonylatban

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

| B–E | szegmens |
| --- | --- |

B–E

szegmens

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

EGT

[< 20]%

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

Világviszonylatban

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

| C–D | szegmens |
| --- | --- |

C–D

szegmens

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

EGT

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

Világviszonylatban

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

| (107) | A fenti számadatok alapján a piaci részesedés nem haladná meg a 25 %-os határértéket. |
| --- | --- |

(107)

A fenti számadatok alapján a piaci részesedés nem haladná meg a 25 %-os határértéket.

| (108) | A Bizottság nincs meggyőződve arról, hogy a piaci részesedés pusztán szegmenskombinációk alapján történő meghatározása igazolható lenne. A Bizottság gyakorlata az, hogy a piac minden elfogadható alternatív meghatározását (beleértve a legszűkebb felosztást is, amelyre vonatkozóan még adatok állnak rendelkezésre) megvizsgálja, amelyet a Bizottságnak a közelmúltban az állami támogatásokkal kapcsolatban elfogadott határozatai (N 767/07 Ford Craiova (29), N 635/08 Fiat Szicília (30) és N 473/08 Ford Espana (31) is megerősítenek. E határozatokban a vizsgált projekttel kapcsolatban még a legszűkebb elfogadható piac esetében sem merültek fel problémák, így a piac pontos meghatározását nyitva lehetett hagyni (még akkor is, ha – ahogy azt a határozatokban el is ismerték – a különböző szegmensek között bizonyos fokú helyettesíthetőség állt fenn). |
| --- | --- |

(108)

A Bizottság nincs meggyőződve arról, hogy a piaci részesedés pusztán szegmenskombinációk alapján történő meghatározása igazolható lenne. A Bizottság gyakorlata az, hogy a piac minden elfogadható alternatív meghatározását (beleértve a legszűkebb felosztást is, amelyre vonatkozóan még adatok állnak rendelkezésre) megvizsgálja, amelyet a Bizottságnak a közelmúltban az állami támogatásokkal kapcsolatban elfogadott határozatai (N 767/07 Ford Craiova (29), N 635/08 Fiat Szicília (30) és N 473/08 Ford Espana (31) is megerősítenek. E határozatokban a vizsgált projekttel kapcsolatban még a legszűkebb elfogadható piac esetében sem merültek fel problémák, így a piac pontos meghatározását nyitva lehetett hagyni (még akkor is, ha – ahogy azt a határozatokban el is ismerték – a különböző szegmensek között bizonyos fokú helyettesíthetőség állt fenn).

| (109) | A Bizottság az ügy jelen szakaszában úgy ítéli meg, hogy a támogatott projekt az egyedi (legszűkebb) szegmensek tekintetében hatással lehet a Volkswagen-csoport piaci pozíciójára, ezért lehetségesnek és indokoltnak tűnik, hogy a piaci részesedés meghatározása e legszűkebb szegmensekre, és ne a különböző motortípusok szerint meghatározott szegmenscsoportokra történjen. |
| --- | --- |

(109)

A Bizottság az ügy jelen szakaszában úgy ítéli meg, hogy a támogatott projekt az egyedi (legszűkebb) szegmensek tekintetében hatással lehet a Volkswagen-csoport piaci pozíciójára, ezért lehetségesnek és indokoltnak tűnik, hogy a piaci részesedés meghatározása e legszűkebb szegmensekre, és ne a különböző motortípusok szerint meghatározott szegmenscsoportokra történjen.

| (110) | Úgy tűnik, a támogatás kedvezményezettjének részesedése az érintett termék(ek) »legrosszabb forgatókönyvnek« tekintett legszűkebb elfogadható piacon történő értékesítéséből több mint 25 % (lásd az V. táblázatot). Következésképpen úgy tekintjük, hogy e szakaszban nem teljesül az RTI 68. pontjának a) alpontjában meghatározott követelmény. |
| --- | --- |

(110)

Úgy tűnik, a támogatás kedvezményezettjének részesedése az érintett termék(ek) »legrosszabb forgatókönyvnek« tekintett legszűkebb elfogadható piacon történő értékesítéséből több mint 25 % (lásd az V. táblázatot). Következésképpen úgy tekintjük, hogy e szakaszban nem teljesül az RTI 68. pontjának a) alpontjában meghatározott követelmény.

| (111) | Magyarország úgy véli, hogy a kérelmező piaci pozíciójának a beruházást megelőzően egy évvel és a beruházást követően egy évvel történő meghatározása a személygépkocsi-ipar esetében torz eredményre vezet. |
| --- | --- |

(111)

Magyarország úgy véli, hogy a kérelmező piaci pozíciójának a beruházást megelőzően egy évvel és a beruházást követően egy évvel történő meghatározása a személygépkocsi-ipar esetében torz eredményre vezet.

| (112) | A személygépkocsik piacát nagymértékben befolyásolja az új modellek megjelenése és a meglévő modellek módosítása. Egy új modell bejelentésének hatására az aktuális modell értékesítési adatai azonnal csökkennek, mivel az új modell megjelenése negatív módon befolyásolja a meglévő modell viszonteladási értékét. Másrészről az új modell megjelenésének évében az értékesítési adatok hirtelen felszöknek. Emellett egy másik autógyártó új modelljének megjelenése negatív hatással lehet az értékesítési adatokra. |
| --- | --- |

(112)

A személygépkocsik piacát nagymértékben befolyásolja az új modellek megjelenése és a meglévő modellek módosítása. Egy új modell bejelentésének hatására az aktuális modell értékesítési adatai azonnal csökkennek, mivel az új modell megjelenése negatív módon befolyásolja a meglévő modell viszonteladási értékét. Másrészről az új modell megjelenésének évében az értékesítési adatok hirtelen felszöknek. Emellett egy másik autógyártó új modelljének megjelenése negatív hatással lehet az értékesítési adatokra.

| (113) | Az E szegmensben például a VW–PO-csoport piaci részesedése világviszonylatban 2010-től jelentős mértékben csökkenni fog a POLK előrejelzése szerint. A piaci részesedés csökkenése az új [...] modell megjelenésének tulajdonítható a POLK előrejelzése szerint. |
| --- | --- |

(113)

Az E szegmensben például a VW–PO-csoport piaci részesedése világviszonylatban 2010-től jelentős mértékben csökkenni fog a POLK előrejelzése szerint. A piaci részesedés csökkenése az új [...] modell megjelenésének tulajdonítható a POLK előrejelzése szerint.

| (114) | Ezért Magyarország úgy véli, hogy egy gépjárműgyártó tényleges piaci részesedésének meghatározásához nem egy pontszerű, hanem egy időszak-orientált módszer lenne megfelelő. Magyarország véleménye szerint egy ötéves vizsgálati időszak megfelelő lenne egy meggyőző átlagolt érték meghatározásához. |
| --- | --- |

(114)

Ezért Magyarország úgy véli, hogy egy gépjárműgyártó tényleges piaci részesedésének meghatározásához nem egy pontszerű, hanem egy időszak-orientált módszer lenne megfelelő. Magyarország véleménye szerint egy ötéves vizsgálati időszak megfelelő lenne egy meggyőző átlagolt érték meghatározásához.

| (115) | A következő táblázat a VW-/VW–PO-csoport szegmensek szerinti részesedését tartalmazza ötéves vizsgálati periódus átlaga szerint:

  VII.   táblázat


  A VW-csoport/VW–PO-csoport szegmensek szerinti részesedése világviszonylatban 5 év átlaga alapján | 2005–2009 | 2006–2010 | 2007–2011 | 2008–2012 | 2009–2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A00 | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% |
| A0 | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% |
| A | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% |
| B | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% |
| C | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% |
| D | [< 20]% | [20-25]% | [20-25]% | [< 20]% | [< 20]% |
| E | [> 25]% | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% |
| Egyéb | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% |

(115)

A következő táblázat a VW-/VW–PO-csoport szegmensek szerinti részesedését tartalmazza ötéves vizsgálati periódus átlaga szerint:

VII.   táblázat

A VW-csoport/VW–PO-csoport szegmensek szerinti részesedése világviszonylatban 5 év átlaga alapján

2005–2009

2006–2010

2007–2011

2008–2012

2009–2013

A00

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

A0

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

A

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

B

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

C

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

D

[< 20]%

[20-25]%

[20-25]%

[< 20]%

[< 20]%

E

[> 25]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

Egyéb

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

| (116) | Amint látható, legalább az E szegmensben még az öt év átlaga alapján számolt piaci részesedés is (ami ellentétes az RTI 68. pontja a) alpontjának bevett bizottsági értelmezésével, amelyet számos, a személygépjármű-piacra vonatkozó állami támogatási határozat (32) is követ) meghaladja a 25 %-ot világszinten. Az EGT szintjén még több szegmens esetében jutnánk ugyanilyen eredményre. |
| --- | --- |

(116)

Amint látható, legalább az E szegmensben még az öt év átlaga alapján számolt piaci részesedés is (ami ellentétes az RTI 68. pontja a) alpontjának bevett bizottsági értelmezésével, amelyet számos, a személygépjármű-piacra vonatkozó állami támogatási határozat (32) is követ) meghaladja a 25 %-ot világszinten. Az EGT szintjén még több szegmens esetében jutnánk ugyanilyen eredményre.

Hajómotorok

| (117) | A magyar hatóságok megjegyzik, hogy a hajómotorok piacát illetően még nem állnak rendelkezésre a gépjárműiparéhoz hasonlóan kidolgozott hivatalos adatok és bevezetett módszerek. A következő adatok a hajózási termékekkel foglalkozó nemzetközi szövetség (IMPA) által rendelkezésre bocsátott számadatok és számítások, valamint a VW-csoport becslései alapján kerültek meghatározásra.

  VIII.   táblázat


  A VW-csoport piaci részesedése a dízel hajómotorok világpiacán (mennyiség alapján) | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Összes gyártó értékesítései a világpiacon | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| A Volkswagen-csoport értékesítései a világpiacon | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| A Volkswagen-csoport világpiaci részesedése (%) | [< 2,5] % | [< 2,5] % | [< 2,5] % | [< 2,5] % | [< 2,5] % | [< 2,5] % | [< 2,5] % | [< 2,5] % | [2,5–5] % |

(117)

A magyar hatóságok megjegyzik, hogy a hajómotorok piacát illetően még nem állnak rendelkezésre a gépjárműiparéhoz hasonlóan kidolgozott hivatalos adatok és bevezetett módszerek. A következő adatok a hajózási termékekkel foglalkozó nemzetközi szövetség (IMPA) által rendelkezésre bocsátott számadatok és számítások, valamint a VW-csoport becslései alapján kerültek meghatározásra.

VIII.   táblázat

A VW-csoport piaci részesedése a dízel hajómotorok világpiacán (mennyiség alapján)

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Összes gyártó értékesítései a világpiacon

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

A Volkswagen-csoport értékesítései a világpiacon

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

A Volkswagen-csoport világpiaci részesedése (%)

[< 2,5] %

[< 2,5] %

[< 2,5] %

[< 2,5] %

[< 2,5] %

[< 2,5] %

[< 2,5] %

[< 2,5] %

[2,5–5] %

IX.   táblázat

A VW-csoport piaci részesedése a dízel hajómotorok EGT-szintű piacán (mennyiség alapján)

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Összes gyártó értékesítései az EGT-piacon | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| A Volkswagen-csoport értékesítései az EGT-piacont | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| A Volkswagen-csoport EGT-piaci részesedése (%) | [< 2,5] % | [< 2,5] % | [< 2,5] % | [< 2,5] % | [< 2,5] % | [2,5–5] % | [2,5–5] % | [2,5–5] % | [2,5–5] % |

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Összes gyártó értékesítései az EGT-piacon

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

A Volkswagen-csoport értékesítései az EGT-piacont

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

A Volkswagen-csoport EGT-piaci részesedése (%)

[< 2,5] %

[< 2,5] %

[< 2,5] %

[< 2,5] %

[< 2,5] %

[2,5–5] %

[2,5–5] %

[2,5–5] %

[2,5–5] %

| (118) | A fenti adatok azt mutatják, hogy a Volkswagen-csoport piaci részesedése az EGT területén és világviszonylatban nem haladja meg az 5 %-ot. Ennek megfelelően a piaci részesedés a hajómotorok esetében nem haladja meg az RTI 68. pontjának a) alpontjában meghatározott 25 %-os határértéket. |
| --- | --- |

(118)

A fenti adatok azt mutatják, hogy a Volkswagen-csoport piaci részesedése az EGT területén és világviszonylatban nem haladja meg az 5 %-ot. Ennek megfelelően a piaci részesedés a hajómotorok esetében nem haladja meg az RTI 68. pontjának a) alpontjában meghatározott 25 %-os határértéket.

Termelési kapacitás

Személygépjárművek

| (119) | A Bizottságnak azt is meg kell vizsgálnia, hogy a beruházási projekt megfelel-e az RTI 68. pontjának b) alpontjában foglaltaknak. Ellenőriznie kell, hogy a projekt által létrehozott termelési kapacitás az érintett termék megnyilvánuló fogyasztási adatok alapján számított piaca méretének kevesebb mint 5 %-át teszi-e ki, kivéve ha a legutóbbi öt év átlagában a termék megnyilvánuló fogyasztásának növekedése az EGT GDP-jének átlagos évi növekedését meghaladta. |
| --- | --- |

(119)

A Bizottságnak azt is meg kell vizsgálnia, hogy a beruházási projekt megfelel-e az RTI 68. pontjának b) alpontjában foglaltaknak. Ellenőriznie kell, hogy a projekt által létrehozott termelési kapacitás az érintett termék megnyilvánuló fogyasztási adatok alapján számított piaca méretének kevesebb mint 5 %-át teszi-e ki, kivéve ha a legutóbbi öt év átlagában a termék megnyilvánuló fogyasztásának növekedése az EGT GDP-jének átlagos évi növekedését meghaladta.

| (120) | A Bizottságnak ezért először azt kell megvizsgálnia, hogy a piac az EGT területén, az érintett termék megnyilvánuló fogyasztásának átlagos évi növekedése alapján alulteljesít-e. Magyarország csak a teljes személygépjármű-piacon a 2002 és 2007 közötti időszakban megnyilvánuló fogyasztásra vonatkozóan nyújtott be adatokat (vagyis azokra az évekre vonatkozóan, amelyekre a bejelentés időpontjában rendelkezésre álltak adatok). Ezek alapján az átlagos évi növekedés 1,18 % volt, azaz elmaradt a 27-tagú EU GDP-jének azonos időszakra vonatkozó átlagos évi növekedésétől (3,97 %). |
| --- | --- |

(120)

A Bizottságnak ezért először azt kell megvizsgálnia, hogy a piac az EGT területén, az érintett termék megnyilvánuló fogyasztásának átlagos évi növekedése alapján alulteljesít-e. Magyarország csak a teljes személygépjármű-piacon a 2002 és 2007 közötti időszakban megnyilvánuló fogyasztásra vonatkozóan nyújtott be adatokat (vagyis azokra az évekre vonatkozóan, amelyekre a bejelentés időpontjában rendelkezésre álltak adatok). Ezek alapján az átlagos évi növekedés 1,18 % volt, azaz elmaradt a 27-tagú EU GDP-jének azonos időszakra vonatkozó átlagos évi növekedésétől (3,97 %).

| (121) | A létrehozott termelési kapacitás mértékét illetően emlékeztetni kell arra, hogy a gyártósorok (azaz a létrehozott kapacitás) az egyes motortípusok (pl. négyhengeres, hathengeres stb.) szerint kerültek kialakításra. Arra is emlékeztetni kell, hogy egy adott motortípust több, különböző szegmensbe tartozó modellbe lehet és fognak beépíteni, és – a magyar hatóságok szerint – nem lehet a létrehozott kapacitást előre elosztani az egyes személygépjármű-szegmensek között. |
| --- | --- |

(121)

A létrehozott termelési kapacitás mértékét illetően emlékeztetni kell arra, hogy a gyártósorok (azaz a létrehozott kapacitás) az egyes motortípusok (pl. négyhengeres, hathengeres stb.) szerint kerültek kialakításra. Arra is emlékeztetni kell, hogy egy adott motortípust több, különböző szegmensbe tartozó modellbe lehet és fognak beépíteni, és – a magyar hatóságok szerint – nem lehet a létrehozott kapacitást előre elosztani az egyes személygépjármű-szegmensek között.

| (122) | E vonatkozásban a Bizottság megjegyzi, hogy az N 767/07–Románia–LIP–Ford Craiova-ügyben meg lehetett becsülni, hogy a támogatott üzemben gyártott motorokat milyen arányban fogják beépíteni a különböző egyedi szegmensekben. Ezenfelül a piacmeghatározásnak alapesetben azonosnak kell lennie az RTI 68. pontja a) és b) alpontjának alkalmazásában. Ezért a Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket a Magyarország által javasolt megközelítés megfelelőségével kapcsolatban. |
| --- | --- |

(122)

E vonatkozásban a Bizottság megjegyzi, hogy az N 767/07–Románia–LIP–Ford Craiova-ügyben meg lehetett becsülni, hogy a támogatott üzemben gyártott motorokat milyen arányban fogják beépíteni a különböző egyedi szegmensekben. Ezenfelül a piacmeghatározásnak alapesetben azonosnak kell lennie az RTI 68. pontja a) és b) alpontjának alkalmazásában. Ezért a Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket a Magyarország által javasolt megközelítés megfelelőségével kapcsolatban.

| (123) | Meg kell jegyezni, hogy a beruházás a meglévő győri üzemben valósul meg, itt gyártották a bejelentett beruházásban érintett motortípusok előző modelljeit. Következésképpen csak a beruházás által létrehozott nettó kapacitásbővítést kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

(123)

Meg kell jegyezni, hogy a beruházás a meglévő győri üzemben valósul meg, itt gyártották a bejelentett beruházásban érintett motortípusok előző modelljeit. Következésképpen csak a beruházás által létrehozott nettó kapacitásbővítést kell figyelembe venni.

| (124) | Az Audi Hungaria beruházása által létrehozott teljes nettó kiegészítő kapacitás mennyiségi szempontból megközelítőleg [100 000–250 000] motort, azaz az EGT teljes személygépjármű-piacának [0,5–2,5] %-át teszi ki (33). |
| --- | --- |

(124)

Az Audi Hungaria beruházása által létrehozott teljes nettó kiegészítő kapacitás mennyiségi szempontból megközelítőleg [100 000–250 000] motort, azaz az EGT teljes személygépjármű-piacának [0,5–2,5] %-át teszi ki (33).

| (125) | A különböző motortípusok és a megfelelő szegmenscsoportok tekintetében a számadatok a következők:

  X.   táblázat


  Helyi nettó kiegészítő kapacitás a teljes személygépkocsi-piac eredményének százalékában az érintett szegmenskombinációkban (könnyű haszongépjárművek nélkül)








  Négyhengeres motorok | 2005 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- |
| A00 – C | szegmensek |

(125)

A különböző motortípusok és a megfelelő szegmenscsoportok tekintetében a számadatok a következők:

X.   táblázat

Helyi nettó kiegészítő kapacitás a teljes személygépkocsi-piac eredményének százalékában az érintett szegmenskombinációkban (könnyű haszongépjárművek nélkül)

Négyhengeres motorok

2005

2013

A00 – C

[...]

[...]

Kapacitásbővülés

[...]

Kapacitás aránya

[0–2,5]%

[0–2,5]%

| Hathengeres motorok | 2005 | 2013 |
| --- | --- | --- |
| B-D | szegmensek |

Hathengeres motorok

2005

2013

B-D

[...]

[...]

Kapacitásbővülés

[...]

Kapacitás aránya

[0–2,5]%

[0–2,5]%

| Tizenkét hengeres motorok | 2005 | 2013 |
| --- | --- | --- |
| C-D | szegmensek |

Tizenkét hengeres motorok

2005

2013

C-D

szegmensek

[...]

[...]

Kapacitásbővülés

[...]

Kapacitás aránya

[0–2,5]%

[0–2,5]%

| (126) | A beruházás a nyolc- és tízhengeres motorok gyártásában nem eredményez nettó kapacitásbővülést. Így az erre vonatkozó adatok nem szerepelnek a fenti táblázatban. |
| --- | --- |

(126)

A beruházás a nyolc- és tízhengeres motorok gyártásában nem eredményez nettó kapacitásbővülést. Így az erre vonatkozó adatok nem szerepelnek a fenti táblázatban.

| (127) | A Magyarország által javasolt piacmeghatározás (azaz az egyedi szegmensek helyett szegmenskombinációk) alapján nem haladják meg az RTI 68. pontjának b) alpontjában meghatározott 5 %-os határértéket. |
| --- | --- |

(127)

A Magyarország által javasolt piacmeghatározás (azaz az egyedi szegmensek helyett szegmenskombinációk) alapján nem haladják meg az RTI 68. pontjának b) alpontjában meghatározott 5 %-os határértéket.

Hajómotorok

| (128) | A hajómotorok tekintetében emlékeztetni kell arra, hogy az Audi Hungaria kizárólag alapmotorok gyártásával foglalkozik, amelyek a hajómotorok »nyersanyagaként« szolgálnak. Az alapmotorokat ugyanazon a gyártósoron készítik, ahol a V6-os és V8-as személygépkocsi-motorokat gyártják. A hajók számára készített alapmotorokon csak (1) a motoralkatrészekhez hasonló gépi megmunkálásokat és (2) bizonyos alapvető szerelési műveleteket [...] végeznek el. A kész motorok legalább [...] olyan motoralkatrészt és elemet tartalmaznak, amelyeket nem az Audi Hungaria szerel össze. Következésképpen ezeken a hajómotoralapokon nem végzik el a személygépjárművek esetében alkalmazott gyártási műveleteket. |
| --- | --- |

(128)

A hajómotorok tekintetében emlékeztetni kell arra, hogy az Audi Hungaria kizárólag alapmotorok gyártásával foglalkozik, amelyek a hajómotorok »nyersanyagaként« szolgálnak. Az alapmotorokat ugyanazon a gyártósoron készítik, ahol a V6-os és V8-as személygépkocsi-motorokat gyártják. A hajók számára készített alapmotorokon csak (1) a motoralkatrészekhez hasonló gépi megmunkálásokat és (2) bizonyos alapvető szerelési műveleteket [...] végeznek el. A kész motorok legalább [...] olyan motoralkatrészt és elemet tartalmaznak, amelyeket nem az Audi Hungaria szerel össze. Következésképpen ezeken a hajómotoralapokon nem végzik el a személygépjárművek esetében alkalmazott gyártási műveleteket.

| (129) | További fontos különbség a hajómotoralapok és a személygépjármű-motorok között az, hogy amíg a személygépjármű-motorok teljesen készre összeszerelve és használatra készen hagyják el az Audi Hungaria üzemét, a hajómotoralapok nem működőképes motorok, és azokat a gyártási folyamat e szakaszában még nem lehet hajókba vagy jachtokba beépíteni. Ezért ezeket az alapmotorokat a Volkswagen Marine üzemébe szállítják, ahol speciális kezelés alá vonják őket az úgynevezett »hajóépítési eljárás« keretében. Az Audi Hungariának jelentős eszköz-, know-how és humántőke-beruházásokat kellene végrehajtania, valamint a gyártósorokat nagymértékben át kellene alakítania, ha úgy döntene, hogy bevezeti a kész hajómotorok gyártására szolgáló eljárásokat. Mindemellett az Audi Hungaria által gyártott alapmotor különleges műszaki paraméterei miatt a hajómotor megépítését a VW-csoporton kívüli gyártó nem tudná elvégezni további jelentős beruházások nélkül. |
| --- | --- |

(129)

További fontos különbség a hajómotoralapok és a személygépjármű-motorok között az, hogy amíg a személygépjármű-motorok teljesen készre összeszerelve és használatra készen hagyják el az Audi Hungaria üzemét, a hajómotoralapok nem működőképes motorok, és azokat a gyártási folyamat e szakaszában még nem lehet hajókba vagy jachtokba beépíteni. Ezért ezeket az alapmotorokat a Volkswagen Marine üzemébe szállítják, ahol speciális kezelés alá vonják őket az úgynevezett »hajóépítési eljárás« keretében. Az Audi Hungariának jelentős eszköz-, know-how és humántőke-beruházásokat kellene végrehajtania, valamint a gyártósorokat nagymértékben át kellene alakítania, ha úgy döntene, hogy bevezeti a kész hajómotorok gyártására szolgáló eljárásokat. Mindemellett az Audi Hungaria által gyártott alapmotor különleges műszaki paraméterei miatt a hajómotor megépítését a VW-csoporton kívüli gyártó nem tudná elvégezni további jelentős beruházások nélkül.

| (130) | A különleges eljárások miatt a hajómotor-építést a Volkswagen Marine Salzgitterben található gyárában kell elvégezni, amelyet speciálisan e célra szolgáló eszközökkel szereltek fel. Megközelítőleg hetente [...] hajómotort tud a Volkswagen Marine elkészíteni, vagyis a maximális éves termelési kapacitása [...] darab között van. Ezért, még ha az Audi Hungaria bővítené is a hajómotoralap gyártására szolgáló kapacitását, a Volkswagen Marine nem lenne képes kezelni a megnövekedett termelési igényt, mivel termelési kapacitása korlátozott, és azt nem érinti a szóban forgó beruházási projekt. A kapacitás bővülését csak Salzgitterben eszközölt további jelentős beruházásokkal lehetne elérni, amely nem képezi a jelen bejelentés tárgyát. |
| --- | --- |

(130)

A különleges eljárások miatt a hajómotor-építést a Volkswagen Marine Salzgitterben található gyárában kell elvégezni, amelyet speciálisan e célra szolgáló eszközökkel szereltek fel. Megközelítőleg hetente [...] hajómotort tud a Volkswagen Marine elkészíteni, vagyis a maximális éves termelési kapacitása [...] darab között van. Ezért, még ha az Audi Hungaria bővítené is a hajómotoralap gyártására szolgáló kapacitását, a Volkswagen Marine nem lenne képes kezelni a megnövekedett termelési igényt, mivel termelési kapacitása korlátozott, és azt nem érinti a szóban forgó beruházási projekt. A kapacitás bővülését csak Salzgitterben eszközölt további jelentős beruházásokkal lehetne elérni, amely nem képezi a jelen bejelentés tárgyát.

| (131) | A bejelentett projekt hatására tehát nem bővül a termelési kapacitás a készre gyártott hajómotorok tekintetében (a kapacitásbővülés nulla). |
| --- | --- |

(131)

A bejelentett projekt hatására tehát nem bővül a termelési kapacitás a készre gyártott hajómotorok tekintetében (a kapacitásbővülés nulla).

| (132) | Az ügy jelen szakaszában úgy tűnik, hogy a projekt minden érintett piac tekintetében összhangban van az RTI 68. pontjának b) alpontjával. |
| --- | --- |

(132)

Az ügy jelen szakaszában úgy tűnik, hogy a projekt minden érintett piac tekintetében összhangban van az RTI 68. pontjának b) alpontjával.

3.5.   Aggályok és az eljárás megindításához vezető okok

| (133) | A fent ismertetett okok miatt a Bizottság az intézkedés előzetes értékelése után nincs meggyőződve arról, hogy a bejelentett támogatás összeegyeztethető-e az RTI 68. pontjával. |
| --- | --- |

(133)

A fent ismertetett okok miatt a Bizottság az intézkedés előzetes értékelése után nincs meggyőződve arról, hogy a bejelentett támogatás összeegyeztethető-e az RTI 68. pontjával.

| (134) | E tekintetben a Bizottság megismétli az e határozatban kifejtett aggályait, hogy elfogadható-e a Magyarország által javasolt piaci felosztás, és hogy a kedvezményezett részesedése az érintett termék érintett piacon történő értékesítéséből kevesebb-e, mint 25 % (lásd a (68) és az azt követő bekezdéseket), valamint hogy az érintett piac alulteljesítése esetén a létrehozott kapacitás nem haladja-e meg az 5 %-ot. |
| --- | --- |

(134)

E tekintetben a Bizottság megismétli az e határozatban kifejtett aggályait, hogy elfogadható-e a Magyarország által javasolt piaci felosztás, és hogy a kedvezményezett részesedése az érintett termék érintett piacon történő értékesítéséből kevesebb-e, mint 25 % (lásd a (68) és az azt követő bekezdéseket), valamint hogy az érintett piac alulteljesítése esetén a létrehozott kapacitás nem haladja-e meg az 5 %-ot.

| (135) | A Bizottság jelzi, hogy nem ért egyet a magyar hatóságokkal a személygépjárművek érintett termékpiacának meghatározása tekintetében. Az ügy jelen szakaszában a Bizottság nincs meggyőződve arról, hogy a POLK által meghatározott osztályozás szerinti egyedi személygépjármű-szegmensek helyett tekinthetők-e egyes szegmenscsoportok érintett termékpiacnak az RTI 68. pontjának a) és b) alpontja alkalmazásában. Az ügy jelen szakaszában a Bizottság emellett a személygépjárművek és a könnyű haszongépjárművek együttes kezelésének helyességéről sincs meggyőződve. Emlékeztetünk arra, hogy az RTI 70. pontja szerint a tagállamra hárul a bizonyítási teher azokban az esetekben, amelyekre nem vonatkozik az RTI 68. pontjának a) és b) alpontja. |
| --- | --- |

(135)

A Bizottság jelzi, hogy nem ért egyet a magyar hatóságokkal a személygépjárművek érintett termékpiacának meghatározása tekintetében. Az ügy jelen szakaszában a Bizottság nincs meggyőződve arról, hogy a POLK által meghatározott osztályozás szerinti egyedi személygépjármű-szegmensek helyett tekinthetők-e egyes szegmenscsoportok érintett termékpiacnak az RTI 68. pontjának a) és b) alpontja alkalmazásában. Az ügy jelen szakaszában a Bizottság emellett a személygépjárművek és a könnyű haszongépjárművek együttes kezelésének helyességéről sincs meggyőződve. Emlékeztetünk arra, hogy az RTI 70. pontja szerint a tagállamra hárul a bizonyítási teher azokban az esetekben, amelyekre nem vonatkozik az RTI 68. pontjának a) és b) alpontja.

| (136) | Következésképpen a Bizottságnak kötelessége minden szükséges konzultációs eljárást elvégezni, és ennek keretében megindítani az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást, ha a kezdeti vizsgálat nem teszi lehetővé a Bizottság számára annak megállapítását, hogy az intézkedés összhangban van-e az RTI 68. pontjával. Ez lehetőséget teremt arra, hogy azok a harmadik felek, akiknek érdekeit a támogatás odaítélése érinti, észrevételeket tegyenek az intézkedéssel kapcsolatban. Az érintett tagállam által bejelentett és bármely harmadik fél által közölt információk alapján a Bizottság értékelni fogja az intézkedést, és meghozza végleges határozatát. |
| --- | --- |

(136)

Következésképpen a Bizottságnak kötelessége minden szükséges konzultációs eljárást elvégezni, és ennek keretében megindítani az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást, ha a kezdeti vizsgálat nem teszi lehetővé a Bizottság számára annak megállapítását, hogy az intézkedés összhangban van-e az RTI 68. pontjával. Ez lehetőséget teremt arra, hogy azok a harmadik felek, akiknek érdekeit a támogatás odaítélése érinti, észrevételeket tegyenek az intézkedéssel kapcsolatban. Az érintett tagállam által bejelentett és bármely harmadik fél által közölt információk alapján a Bizottság értékelni fogja az intézkedést, és meghozza végleges határozatát.

| (137) | Abban az esetben, ha a hivatalos vizsgálati eljárás során közölt információk nem teszik lehetővé annak megerősítését, hogy az RTI 68. pontjában meghatározott határértékeket betartják, a Bizottságnak azt is meg kell vizsgálnia, hogy a támogatás szükséges-e a beruházás ösztönzéséhez, és hogy a támogatás előnyei meghaladják-e a versenytorzítás és a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás mértékét. A Bizottság ezért felkéri a tagállamot és a harmadik feleket, hogy nyújtsák be azokat a rendelkezésre álló bizonyítékokat, amelyek lehetővé teszik a Bizottság számára, hogy alátámassza az intézkedésre vonatkozó értékelését. |
| --- | --- |

(137)

Abban az esetben, ha a hivatalos vizsgálati eljárás során közölt információk nem teszik lehetővé annak megerősítését, hogy az RTI 68. pontjában meghatározott határértékeket betartják, a Bizottságnak azt is meg kell vizsgálnia, hogy a támogatás szükséges-e a beruházás ösztönzéséhez, és hogy a támogatás előnyei meghaladják-e a versenytorzítás és a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás mértékét. A Bizottság ezért felkéri a tagállamot és a harmadik feleket, hogy nyújtsák be azokat a rendelkezésre álló bizonyítékokat, amelyek lehetővé teszik a Bizottság számára, hogy alátámassza az intézkedésre vonatkozó értékelését.

| (138) | Az RTI 63. lábjegyzetében a Bizottság bejelentette, hogy »további útmutatásokat dolgoz ki azon kritériumokról, amelyeket ezen értékelés során figyelembe fog venni«. A bejelentésben foglaltak megvalósultak a nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatások részletes vizsgálatának kritériumairól szóló bizottsági közlemény (34) elfogadásával, amely a részletes vizsgálat alapjául fog szolgálni. Különösen a következő kritériumokat fogják vizsgálni: a támogatás célja, a támogatási eszköz megfelelősége, az ösztönző hatás, a támogatás arányossága, a magánbefektetések kiszorítása és a kereskedelemre gyakorolt hatások. Az ügy jelen szakaszában úgy tűnik, hogy a verseny különösen azokban a szegmensekben torzulhat, amelyekben a kedvezményezett piaci részesedése meghaladja a 25 %-ot. |
| --- | --- |

(138)

Az RTI 63. lábjegyzetében a Bizottság bejelentette, hogy »további útmutatásokat dolgoz ki azon kritériumokról, amelyeket ezen értékelés során figyelembe fog venni«. A bejelentésben foglaltak megvalósultak a nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatások részletes vizsgálatának kritériumairól szóló bizottsági közlemény (34) elfogadásával, amely a részletes vizsgálat alapjául fog szolgálni. Különösen a következő kritériumokat fogják vizsgálni: a támogatás célja, a támogatási eszköz megfelelősége, az ösztönző hatás, a támogatás arányossága, a magánbefektetések kiszorítása és a kereskedelemre gyakorolt hatások. Az ügy jelen szakaszában úgy tűnik, hogy a verseny különösen azokban a szegmensekben torzulhat, amelyekben a kedvezményezett piaci részesedése meghaladja a 25 %-ot.

| (139) | A részletes vizsgálat tekintetében a Bizottság felhívja az érdekelt feleket, hogy minden szükséges információt nyújtsanak be annak érdekében, hogy értékelhessük a támogatás gazdasági ösztönző hatását, azaz hogy 1. a támogatás kedvező beruházási döntéshez vezet-e, mivel a vállalkozás számára egyébként sehol nem nyereséges beruházás a támogatott régióban valósul meg, és 2. a támogatás arra ösztönöz-e, hogy a tervezett beruházást más régió helyett az adott régióban valósítsák meg, mivel ellensúlyozza a támogatott régióban választott helyszín nettó hiányosságait és az ahhoz kapcsolódó költségeket. Az a tény, hogy az 1. vagy a 2. forgatókönyv alkalmazandó-e, határozza meg az alternatív helyzetet (azaz hogy mi történne támogatás nélkül), ezáltal pedig a támogatás esetleges verseny- és kereskedelemtorzító hatását. |
| --- | --- |

(139)

A részletes vizsgálat tekintetében a Bizottság felhívja az érdekelt feleket, hogy minden szükséges információt nyújtsanak be annak érdekében, hogy értékelhessük a támogatás gazdasági ösztönző hatását, azaz hogy 1. a támogatás kedvező beruházási döntéshez vezet-e, mivel a vállalkozás számára egyébként sehol nem nyereséges beruházás a támogatott régióban valósul meg, és 2. a támogatás arra ösztönöz-e, hogy a tervezett beruházást más régió helyett az adott régióban valósítsák meg, mivel ellensúlyozza a támogatott régióban választott helyszín nettó hiányosságait és az ahhoz kapcsolódó költségeket. Az a tény, hogy az 1. vagy a 2. forgatókönyv alkalmazandó-e, határozza meg az alternatív helyzetet (azaz hogy mi történne támogatás nélkül), ezáltal pedig a támogatás esetleges verseny- és kereskedelemtorzító hatását.

| (140) | A fenti kérdésekre vonatkozóan benyújtott bizonyítékok alapján a Bizottság mérlegeli a támogatás negatív és pozitív hatásait, átfogó értékelést készít a támogatás valamennyi érintett piacra gyakorolt hatásáról oly módon, hogy az lehetővé tegye a Bizottság számára a hivatalos vizsgálati eljárás lezárását. |
| --- | --- |

(140)

A fenti kérdésekre vonatkozóan benyújtott bizonyítékok alapján a Bizottság mérlegeli a támogatás negatív és pozitív hatásait, átfogó értékelést készít a támogatás valamennyi érintett piacra gyakorolt hatásáról oly módon, hogy az lehetővé tegye a Bizottság számára a hivatalos vizsgálati eljárás lezárását.

4.   HATÁROZAT

| (141) | A fenti megfontolásokra figyelemmel a Bizottság – az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás értelmében – felkéri Magyarországot, hogy e levél kézhezvételétől számított egy hónapon belül nyújtsa be észrevételeit, és bocsássa rendelkezésre mindazon információkat, amelyek a támogatási intézkedés további értékeléséhez hozzájárulnak. A Bizottság kéri a magyar hatóságokat, hogy e levél másolatát haladéktalanul továbbítsák a támogatás lehetséges kedvezményezettje részére. |
| --- | --- |

(141)

A fenti megfontolásokra figyelemmel a Bizottság – az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás értelmében – felkéri Magyarországot, hogy e levél kézhezvételétől számított egy hónapon belül nyújtsa be észrevételeit, és bocsássa rendelkezésre mindazon információkat, amelyek a támogatási intézkedés további értékeléséhez hozzájárulnak. A Bizottság kéri a magyar hatóságokat, hogy e levél másolatát haladéktalanul továbbítsák a támogatás lehetséges kedvezményezettje részére.

| (142) | A Bizottság emlékeztetni kívánja Magyarországot, hogy az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése halasztó hatályú, és szeretné felhívni figyelmét a 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikkére, amely úgy rendelkezik, hogy a jogellenes támogatást a kedvezményezettektől vissza lehet követelni. |
| --- | --- |

(142)

A Bizottság emlékeztetni kívánja Magyarországot, hogy az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése halasztó hatályú, és szeretné felhívni figyelmét a 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikkére, amely úgy rendelkezik, hogy a jogellenes támogatást a kedvezményezettektől vissza lehet követelni.

| (143) | A Bizottság figyelmezteti Magyarországot, hogy tájékoztatni fogja az érdekelt feleket e levélnek és az érdemi összefoglalónak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételével. Az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-kiegészítésében való közzététel útján tájékoztatni fogja továbbá az EGT-megállapodást aláíró EFTA-országok érdekelt feleit, valamint e levél másolatának megküldésével az EFTA Felügyeleti Hatóságot is. A Bizottság felhívást intéz minden érdekelt félhez, hogy a közzététel időpontjától számított egy hónapon belül nyújtsa be észrevételeit.” |
| --- | --- |

(143)

A Bizottság figyelmezteti Magyarországot, hogy tájékoztatni fogja az érdekelt feleket e levélnek és az érdemi összefoglalónak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételével. Az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-kiegészítésében való közzététel útján tájékoztatni fogja továbbá az EGT-megállapodást aláíró EFTA-országok érdekelt feleit, valamint e levél másolatának megküldésével az EFTA Felügyeleti Hatóságot is. A Bizottság felhívást intéz minden érdekelt félhez, hogy a közzététel időpontjától számított egy hónapon belül nyújtsa be észrevételeit.”

---

(1)  Dz.U. C 54 z 4.3.2006, s. 13.

1

(2)  Komunikat Komisji w sprawie kryteriów dotyczących szczegółowej oceny pomocy regionalnej dla dużych projektów inwestycyjnych Dz.U. C 223 z 16.9.2009, s. 3.

2

(3)  HL C 54., 2006.3.4., 13. o.

3

(4)  Üzleti titok.

4

(5)  A hivatalos közleményt lásd a következő internetes oldalon: http://www.porsche-se.com/pho/en/investrorelations/adhocreleases/

5

(6)  A POLK – a Global Insight mellett – az egyik legnagyobb olyan szolgáltató, amely a személygépjármű-piac elemzésével foglalkozik.

6

(7)  Az e határozatban megadott, EUR-ban kifejezett számadatok alapjául szolgáló, a bejelentés időpontjában érvényes átváltási árfolyam 300,02 HUF/EUR.

7

(8)  E határozatban a jelenértékeket a bejelentés időpontjában érvényes 11,01 %-os diszkontráta alapján számították ki. A diszkontráta tekintetében a 2009. év, vagyis a bejelentés éve a bázisév.

8

(9)  A Bizottság 2006. szeptember 13-i határozata – N 487/2006 állami támogatás – Magyarország – A 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó regionális támogatási térkép; HL C 256., 2006.10.24., 7. o.

9

(10)  Az XR 47/2007 támogatási programra (A kormány egyedi döntésével megítélhető támogatás) vonatkozó összefoglaló tájékoztató adatlapot közzétették a Hivatalos Lapban: HL C 180., 2007.8.2., 6. o.

10

(11)  A Bizottság 1628/2006/EK rendelete (2006. október 24.) a Szerződés 87. és 88. cikkének a nemzeti regionális beruházási támogatásokra való alkalmazásáról, HL L 302., 2006.11.1., 29. o.

11

(12)  A fejlesztési adókedvezményre vonatkozó N 651/06 ügyben (az N 504/04 módosítása) hozott 2007. május 10-i bizottsági határozat, HL C 152., 2007.7.6., 2. o.

12

(13)  HL C 244., 2004.10.1., 2. o. A megmentésről és szerkezetátalakításról szóló iránymutatás 10. pontjában meghatározott következő feltételek nem teljesülnek: a) korlátolt felelősségi alapon működő társaság esetén törzstőkéjének több mint a fele nincs meg, és annak több mint egynegyede az előző 12 hónap során veszett el; c) a hazai jog szerint az adott vállalkozás – függetlenül a vállalkozási formától – megfelel a kollektív fizetésképtelenségi eljárás kritériumainak.

13

(14)  A HU1/2003 – Beruházásösztönzési célelőirányzatot az interim eljárás keretében nyújtották be, és a Bizottság elfogadta azt mint a Cseh Köztársaságnak, Észtországnak, Ciprusnak, Lettországnak, Litvániának, Magyarországnak, Máltának, Lengyelországnak, Szlovéniának és Szlovákiának az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló szerződés IV. melléklete 3. fejezete (1) bekezdésének c) pontja szerinti (a 22. cikk alapján) létező támogatást.

14

(15)  Iránymutatás a nemzeti regionális támogatásokról, HL C 74., 1998.3.10., 9. o., 4.2. pont.

15

(16)  Lásd az RTI 63. pontját.

16

(17)  Lásd az RTI 106. pontját.

17

(18)  A tagállamokhoz 2006. június 12-én intézett, D/54908. sz. levél.

18

(19)  Lásd az RTI 41. lábjegyzetét.

19

(20)  A HU 3/2004 – »Fejlesztési adókedvezmény« támogatási programot az interim eljárás keretében nyújtották be, és a Bizottság elfogadta azt mint a Cseh Köztársaságnak, Észtországnak, Ciprusnak, Lettországnak, Litvániának, Magyarországnak, Máltának, Lengyelországnak, Szlovéniának és Szlovákiának az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló szerződés IV. melléklete 3. fejezete (1) bekezdésének c) pontja szerinti (a 22. cikk alapján) létező támogatást, majd az N 504/2004 állami támogatás – Magyarország – »A fejlesztési adókedvezmény módosítása« szerint módosították, HL C 131., 2005.5.28., 12. o.

20

(21)  A Bizottság 2001. december 20-i határozata a Németország által a Daimler Chrysler AG (Kölleda) részére nyújtani tervezett állami támogatásról, HL L 282., 2002.10.19., 23. o., (35) preambulumbekezdés.

21

(22)  A Bizottság 2003. május 27-i határozata az Ausztria által a BMW Motoren GmbH (Steyr) részére nyújtani tervezett állami támogatásról, HL L 229., 2003.9.13., 23. o., (61) preambulumbekezdés.

22

(23)  Az N 767/2007 Ford Craiova-ügyben hozott 2008. április 30-i határozat (C(2008) 1613), HL C 238., 2008.9.17., 4. o., (76)–(77) preambulumbekezdés.

23

(24)  34.10.12.00, 34.10.13.00, 34.30.11.00 és 34.30.12.00.

24

(25)  Lásd a közösségi versenyjog alkalmazásában az érintett piac meghatározásáról szóló bizottsági közlemény 57–58. pontját, HL C 372., 1997.12.9., 5. o.

25

(26)  Az N 767/07 ügyben hozott 2008. április 30-i határozat (C(2008) 1613), HL C 238., 2008.9.17., 4. o.

26

(27)  Az N 635/08 ügyben hozott 2009. április 29-i határozat (C(2009) 3051), a Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

27

(28)  Az N 473/08 ügyben hozott 2009. június 17-i határozat (C(2009) 4530), a Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

28

(29)  Az N 767/07 ügyben hozott 2008. április 30-i határozat (C(2008) 1613), HL C 238., 2008.9.17., 4. o.

29

(30)  Az N 635/08 ügyben hozott 2009. április 29-i határozat (C(2009) 3051), a Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

30

(31)  Az N 473/08 ügyben hozott 2009. június 17-i határozat (C(2009) 4530), a Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

31

(32)  Az N 671/08 ügyben (Mercedes-Benz Magyarország) hozott 2009. június 18-i határozat (C(2009) 5533), a Hivatalos Lapban még nem tették közzé; az N 767/07 (Ford Craiova) ügyben hozott 2008. április 30-i határozat (C(2008) 1613), HL C 238., 2008.9.17., 4. o.; az N 635/08 (Fiat Szicília) ügyben hozott 2009. április 29-i határozat (C(2009) 3051), a Hivatalos Lapban még nem tették közzé; az N 473/08 (Ford Espana) ügyben hozott 2009. június 17-i határozat (C(2009) 4530), a Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

32

(33)  Egyes szegmenscsoportok esetén a bruttó kapacitásbővülés meghaladja az 5 %-ot.

33

(34)  A Bizottság közleménye a nagyberuházási projektekhez nyújtott támogatások részletes vizsgálatának kritériumairól, HL C 223., 2009.9.16., 3. o.

34

---

INNE AKTY

Komisji Europejskiej

| 16.3.2010 | PL | Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej | C 64/32 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2010

PL

Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej

C 64/32

---

Publikacja wniosku w sprawie zmian zgodnie z art. 6 ust. 2 rozporządzenia Rady (WE) nr 510/2006 w sprawie ochrony oznaczeń geograficznych i nazw pochodzenia produktów rolnych i środków spożywczych

2010/C 64/09

Niniejsza publikacja uprawnia do zgłoszenia sprzeciwu wobec wniosku w sprawie zmian zgodnie z art. 7 rozporządzenia Rady (WE) nr 510/2006 (1). Oświadczenia o sprzeciwie muszą wpłynąć do Komisji w terminie sześciu miesięcy od daty niniejszej publikacji.

WNIOSEK W SPRAWIE ZMIAN

ROZPORZĄDZENIE RADY (WE) NR 510/2006

Wniosek w sprawie zmian zgodnie z art. 9

„PANCETTA PIACENTINA”

NR WE: IT-PDO-0117-1497-31.10.2001

ChOG ( ) ChNP ( X )

1.   Nagłówek w specyfikacji produktu, którego dotyczy zmiana:

|  | Nazwa produktu: |
| --- | --- |
| | Opis produktu: |
|  | Obszar geograficzny: |
|  | Dowód pochodzenia: |
| | Metoda produkcji: |
| | Związek z obszarem geograficznym: |
| | Etykietowanie: |
|  | Wymogi krajowe: |
| | Inne – System kontroli |



Nazwa produktu:

Image

Opis produktu:



Obszar geograficzny:



Dowód pochodzenia:

Image

Metoda produkcji:

Image

Związek z obszarem geograficznym:

Image

Etykietowanie:



Wymogi krajowe:

Image

Inne – System kontroli

2.   Rodzaj zmian:

|  | Zmiana jednolitego dokumentu lub streszczenia specyfikacji |
| --- | --- |
| | Zmiana specyfikacji zarejestrowanej ChNP lub zarejestrowanego ChOG, w odniesieniu do których nie opublikowano ani jednolitego dokumentu ani streszczenia specyfikacji |
|  | Zmiana specyfikacji niewymagająca zmian w opublikowanym jednolitym dokumencie (art. 9 ust. 3 rozporządzenia (WE) nr 510/2006) |
|  | Tymczasowa zmiana specyfikacji wynikająca z wprowadzenia obowiązkowych środków sanitarnych lub fitosanitarnych przez władze publiczne (art. 9 ust. 4 rozporządzenia (WE) nr 510/2006) |



Zmiana jednolitego dokumentu lub streszczenia specyfikacji

Image

Zmiana specyfikacji zarejestrowanej ChNP lub zarejestrowanego ChOG, w odniesieniu do których nie opublikowano ani jednolitego dokumentu ani streszczenia specyfikacji



Zmiana specyfikacji niewymagająca zmian w opublikowanym jednolitym dokumencie (art. 9 ust. 3 rozporządzenia (WE) nr 510/2006)



Tymczasowa zmiana specyfikacji wynikająca z wprowadzenia obowiązkowych środków sanitarnych lub fitosanitarnych przez władze publiczne (art. 9 ust. 4 rozporządzenia (WE) nr 510/2006)

3.   Zmiana (zmiany):

| 1) | W pkt 2 ust. 1 skreśla się zdanie:
  „»Pancetta Piacentina« to produkt otrzymywany z hodowli świń zlokalizowanych w regionach Lombardia i Emilia Romagna.”
  i zastępuje zdaniem:
  „Hodowle świń, z których wytwarza się »Pancetta Piacentina«, muszą być zlokalizowane na terenie regionów Lombardia i Emilia Romagna.”. (1) |
| --- | --- |

1)

W pkt 2 ust. 1 skreśla się zdanie:

„»Pancetta Piacentina« to produkt otrzymywany z hodowli świń zlokalizowanych w regionach Lombardia i Emilia Romagna.”

i zastępuje zdaniem:

„Hodowle świń, z których wytwarza się »Pancetta Piacentina«, muszą być zlokalizowane na terenie regionów Lombardia i Emilia Romagna.”. (1)

| 2) | W pkt 2 ust. 4 skreśla się słowa:
  „Waga świń musi być nie mniejsza niż 160 kg z tolerancją plus/minus 10 %”,
  i zastępuje słowami:
  „Waga świń musi wynosić 160 kg z tolerancją plus/minus 10 %”. (2) |
| --- | --- |

2)

W pkt 2 ust. 4 skreśla się słowa:

„Waga świń musi być nie mniejsza niż 160 kg z tolerancją plus/minus 10 %”,

i zastępuje słowami:

„Waga świń musi wynosić 160 kg z tolerancją plus/minus 10 %”. (2)

| 3) | W pkt 2 ust. 6 skreśla się słowa:
  „Certyfikat ubojni”,
  i zastępuje słowami:
  „Dokument ubojni”. (3) |
| --- | --- |

3)

W pkt 2 ust. 6 skreśla się słowa:

„Certyfikat ubojni”,

i zastępuje słowami:

„Dokument ubojni”. (3)

| 4) | W pkt 3 ust. 1 skreśla się słowa:
  „Do wytwarzania ...”,
  i zastępuje słowami:
  „Do produkcji ...”. (4) |
| --- | --- |

4)

W pkt 3 ust. 1 skreśla się słowa:

„Do wytwarzania ...”,

i zastępuje słowami:

„Do produkcji ...”. (4)

| 5) | W pkt 3 ust. 3 i 4 skreśla się zdania:
  „Po zakończeniu peklowania boczek należy pozostawić na co najmniej 24 godziny w komorze, aż osiągnie temperaturę wewnętrzną na poziomie od 0 °C do 2 °C.
  Ewentualny transport boczku do zakładu przetwórczego musi odbyć się w ciągu 24 godzin od uboju w odpowiednich pojazdach-chłodniach”,
  i zastępuje zdaniami:
  „Transport boczku do zakładu przetwórczego musi odbyć się w ciągu 72 godzin od uboju w odpowiednich pojazdach-chłodniach.
  Oprawione i wytrybowane sztuki boczku należy pozostawić w komorze chłodniczej do momentu solenia”. (5) |
| --- | --- |

5)

W pkt 3 ust. 3 i 4 skreśla się zdania:

„Po zakończeniu peklowania boczek należy pozostawić na co najmniej 24 godziny w komorze, aż osiągnie temperaturę wewnętrzną na poziomie od 0 °C do 2 °C.

Ewentualny transport boczku do zakładu przetwórczego musi odbyć się w ciągu 24 godzin od uboju w odpowiednich pojazdach-chłodniach”,

i zastępuje zdaniami:

„Transport boczku do zakładu przetwórczego musi odbyć się w ciągu 72 godzin od uboju w odpowiednich pojazdach-chłodniach.

Oprawione i wytrybowane sztuki boczku należy pozostawić w komorze chłodniczej do momentu solenia”. (5)

| 6) | W pkt 4 ust. 1 skreśla się słowa:







  „sól morska | : | od 27 % do 30 % |
| --- | --- | --- | --- |
| azotan sodu | : | nie więcej niż 150 p.p.m. |
| pieprz czarny | : | 40 g/q–50 g/q |
| goździki | : | 30 g/q–40 g/q |
| cukry | : | 1,5 % |
| askorbinian E301 | : | 0,2 %.”, |

6)

W pkt 4 ust. 1 skreśla się słowa:

„sól morska

:

od 27 % do 30 %

azotan sodu

:

nie więcej niż 150 p.p.m.

pieprz czarny

:

40 g/q–50 g/q

goździki

:

30 g/q–40 g/q

cukry

:

1,5 %

askorbinian E301

:

0,2 %.”,

i zastępuje słowami:

„Ilości na 100 kg świeżego mięsa

—   chlorek sodu: min. 1,5 kg; maks. 3,5 kg

—   azotan sodu lub potasu: maks. 15 g

—   pieprz czarny lub biały ziarnisty lub rozdrobniony: min. 30 g; maks. 50 g

—   goździki: maks. 40 g

—   cukry: maks. 1,5 kg

—   L-askorbinian sodu (E301): maks. 200 g”.

| 7) | W pkt 4 ust. 3 skreśla się słowa:
  „wilgotność względna od 70 do 80 % przez okres około 15 dni”,
  i zastępuje słowami:
  „wilgotność względna od 70 do 90 % przez okres nie krótszy niż 10 dni”. (7) |
| --- | --- |

7)

W pkt 4 ust. 3 skreśla się słowa:

„wilgotność względna od 70 do 80 % przez okres około 15 dni”,

i zastępuje słowami:

„wilgotność względna od 70 do 90 % przez okres nie krótszy niż 10 dni”. (7)

| 8) | W pkt 4 ust. 5 skreśla się zdania:
  „Po zakończeniu peklowania i oskrobaniu boczek jest zawijany i ewentualnie dodaje się chude mięso, spełniające wymagania opisane w pkt 2. Na koniec na części niepokryte skórą nakłada się płaty pęcherza świńskiego na częściach zewnętrznych oraz papier spożywczy na części podłużnej, aby uzyskać naturalną ochronę przez okres dojrzewania.”,
  i zastępuje zdaniami:
  „Po zakończeniu peklowania i oskrobaniu boczek jest zawijany i ewentualnie dodaje się chude mięso, pochodzące od świń, spełniających wymagania opisane w pkt 2. Następnie na końce niepokryte skórą nakłada się płaty pęcherza świńskiego, przepony świńskiej lub inny rodzaj naturalnych świńskich trzewi. Na boczne łączenie natomiast nakłada się przeponę świńską, jelito świńskie lub papier spożywczy, aby uzyskać naturalną ochronę przez okres dojrzewania. Następnie boczek jest związywany.”. (8) |
| --- | --- |

8)

W pkt 4 ust. 5 skreśla się zdania:

„Po zakończeniu peklowania i oskrobaniu boczek jest zawijany i ewentualnie dodaje się chude mięso, spełniające wymagania opisane w pkt 2. Na koniec na części niepokryte skórą nakłada się płaty pęcherza świńskiego na częściach zewnętrznych oraz papier spożywczy na części podłużnej, aby uzyskać naturalną ochronę przez okres dojrzewania.”,

i zastępuje zdaniami:

„Po zakończeniu peklowania i oskrobaniu boczek jest zawijany i ewentualnie dodaje się chude mięso, pochodzące od świń, spełniających wymagania opisane w pkt 2. Następnie na końce niepokryte skórą nakłada się płaty pęcherza świńskiego, przepony świńskiej lub inny rodzaj naturalnych świńskich trzewi. Na boczne łączenie natomiast nakłada się przeponę świńską, jelito świńskie lub papier spożywczy, aby uzyskać naturalną ochronę przez okres dojrzewania. Następnie boczek jest związywany.”.

| 9) | W pkt 4 ust. 7 skreśla się słowa:
  „... w temperaturze około 20 °C ..., ”
  i zastępuje słowami:
  „... w przedziale temperatury od 15 °C do 25 °C ...”. (9) |
| --- | --- |

9)

W pkt 4 ust. 7 skreśla się słowa:

„... w temperaturze około 20 °C ..., ”

i zastępuje słowami:

„... w przedziale temperatury od 15 °C do 25 °C ...”. (9)

| 10) | W pkt 5 ust. 1 skreśla się zdanie:
  „Po zakończeniu suszenia rozpoczyna się etap dojrzewania, który musi trwać nie krócej niż dwa miesiące.”,
  i zastępuje zdaniem:
  „Etap dojrzewania musi trwać nie krócej niż trzy miesiące od zakończenia peklowania.”. (10) |
| --- | --- |

10)

W pkt 5 ust. 1 skreśla się zdanie:

„Po zakończeniu suszenia rozpoczyna się etap dojrzewania, który musi trwać nie krócej niż dwa miesiące.”,

i zastępuje zdaniem:

„Etap dojrzewania musi trwać nie krócej niż trzy miesiące od zakończenia peklowania.”. (10)

| 11) | W pkt 5 ust. 2 skreśla się słowa:
  „... wilgotność względna od 70 do 80 %.”,
  i zastępuje słowami:
  „... wilgotność względna od 70 do 90 %”. (11) |
| --- | --- |

11)

W pkt 5 ust. 2 skreśla się słowa:

„... wilgotność względna od 70 do 80 %.”,

i zastępuje słowami:

„... wilgotność względna od 70 do 90 %”. (11)

| 12) | W pkt 6 ust. 1 skreśla się słowa:
  „»Pancetta Piacentina« w momencie wprowadzenia do obrotu posiada następujące cechy organoleptyczne, chemiczne, chemiczno-fizyczne i mikrobiologiczne:”,
  i zastępuje słowami:
  „»Pancetta Piacentina« w momencie wprowadzenia do obrotu posiada następujące cechy organoleptyczne i chemiczno-fizyczne:”. (12) |
| --- | --- |

12)

W pkt 6 ust. 1 skreśla się słowa:

„»Pancetta Piacentina« w momencie wprowadzenia do obrotu posiada następujące cechy organoleptyczne, chemiczne, chemiczno-fizyczne i mikrobiologiczne:”,

i zastępuje słowami:

„»Pancetta Piacentina« w momencie wprowadzenia do obrotu posiada następujące cechy organoleptyczne i chemiczno-fizyczne:”. (12)

| 13) | W pkt 6 ust. 1 akapit pierwszy skreśla się słowa:







  „Waga | : | od 5 do 8 kg”, |
| --- | --- | --- | --- |

13)

W pkt 6 ust. 1 akapit pierwszy skreśla się słowa:

„Waga

:

od 5 do 8 kg”,

i zastępuje słowami:

| „Waga | : | od 4 do 8 kg”. |
| --- | --- | --- |

„Waga

:

od 4 do 8 kg”.

(13)

| 14) | W pkt 6 ust. 1 skreśla się następujący akapit:
  „Cechy mikrobiologiczne:






  Całkowite obciążenie mikrobiologiczne | = 9,3 107 |
| --- | --- | --- |
| Micrococcaceae | = 1,5 104 |
| Gronkowce | |
| koagulazo-dodatnie | < 30 |
| Bakterie mlekowe | = 3,0 107 |
| Pałeczki jelitowe | < 3”. |

14)

W pkt 6 ust. 1 skreśla się następujący akapit:

„Cechy mikrobiologiczne:

Całkowite obciążenie mikrobiologiczne

= 9,3 107

Micrococcaceae

= 1,5 104

Gronkowce

koagulazo-dodatnie

< 30

Bakterie mlekowe

= 3,0 107

Pałeczki jelitowe

< 3”.

| 15) | W pkt 6 ust. 1 akapit trzeci skreśla się słowa:






  „Wilgotność % | = 37,31 |
| --- | --- | --- |
| Białko (N x 6,25) | = 15,81 |
| Tłuszcz % | = 41,42 |
| Popiół % | = 4,84 |
| Cholesterol, mg/100 g | = 63 |
| pH | = 5,60.”, |

15)

W pkt 6 ust. 1 akapit trzeci skreśla się słowa:

„Wilgotność %

= 37,31

Białko (N x 6,25)

= 15,81

Tłuszcz %

= 41,42

Popiół %

= 4,84

Cholesterol, mg/100 g

= 63

pH

= 5,60.”,

i zastępuje słowami:

| | „MIN. | MAKS. |
| --- | --- | --- |
| Wilgotność (%) | 25 | 41 |
| Białko (%) | 9 | 16,5 |
| Tłuszcz (%) | 38 | 63 |
| Popiół (%) | 2 | 5,5 |
| pH | 5 | 6.” |

„MIN.

MAKS.

Wilgotność (%)

25

41

Białko (%)

9

16,5

Tłuszcz (%)

38

63

Popiół (%)

2

5,5

pH

5

6.”

(15)

| 16) | W pkt 7 dodaje się zdania:
  „Charakterystyka »Pancetta Piacentina« zależy od warunków środowiskowych i od czynników naturalnych i ludzkich. W szczególności cechy surowca są ściśle związane z określonym obszarem produkcji. Na terenie, z którego pochodzi surowiec, określonym w pkt 2, rozwój zootechniki związany jest z powszechnością upraw zbożowych i szczególnie wyspecjalizowanego przetwórstwa serowarskiego, co wpłynęło na charakter produkcji lokalnej hodowli świń.
  Lokalna produkcja »Pancetta Piacentina« ma swoje uzasadnienie w warunkach mikroobszaru geograficznego. Czynniki środowiskowe są ściśle związane z cechami obszaru produkcji, na którym przeważają doliny bogate w wodę i świeże powietrze oraz tereny pagórkowate porośnięte lasami, co w decydujący sposób wpływa na klimat i na kształtowanie się cech wyrobu gotowego.
  Kombinacja składników »surowiec – produkt – nazwa« wiąże się z rozwojem społeczno-gospodarczym charakterystycznym dla analizowanego obszaru, którego cechy są niepowtarzalne w innych regionach.” (16) |
| --- | --- |

16)

W pkt 7 dodaje się zdania:

„Charakterystyka »Pancetta Piacentina« zależy od warunków środowiskowych i od czynników naturalnych i ludzkich. W szczególności cechy surowca są ściśle związane z określonym obszarem produkcji. Na terenie, z którego pochodzi surowiec, określonym w pkt 2, rozwój zootechniki związany jest z powszechnością upraw zbożowych i szczególnie wyspecjalizowanego przetwórstwa serowarskiego, co wpłynęło na charakter produkcji lokalnej hodowli świń.

Lokalna produkcja »Pancetta Piacentina« ma swoje uzasadnienie w warunkach mikroobszaru geograficznego. Czynniki środowiskowe są ściśle związane z cechami obszaru produkcji, na którym przeważają doliny bogate w wodę i świeże powietrze oraz tereny pagórkowate porośnięte lasami, co w decydujący sposób wpływa na klimat i na kształtowanie się cech wyrobu gotowego.

Kombinacja składników »surowiec – produkt – nazwa« wiąże się z rozwojem społeczno-gospodarczym charakterystycznym dla analizowanego obszaru, którego cechy są niepowtarzalne w innych regionach.”

| 17) | W pkt 8 skreśla się zdania:
  „Poza przypadkiem, w którym kompetencje te są przypisane oficjalnemu weterynarzowi zakładowemu, który w myśl rozdziału IV »Kontrola produkcji« rozporządzenia z mocą ustawy nr 537 z dnia 30 grudnia 1992 r. zatwierdza i po przeprowadzeniu odpowiedniej kontroli sprawdza, czy produkty wytworzone na bazie mięsa spełniają kryteria produkcyjne ustalone przez producenta, a w szczególności czy rzeczywisty skład odpowiada opisowi na etykiecie, ponieważ osobie tej przypisana jest funkcja specjalna w przypadku, gdy stosuje się nazwę handlową, o której mowa w rozdziale V pkt 4 wspomnianego rozporządzenia z mocą ustawy (nazwa handlowa, po której podaje się odniesienie do normy lub przepisów krajowych, które zezwalają na jej stosowanie) – nadzór nad stosowaniem przepisów niniejszej specyfikacji produkcji sprawowany jest przez Ministero delle Risorse Agricole Alimentari e Forestali (Ministerstwo Zasobów Rolnych, Spożywczych i Leśnych), które do celów sprawowania nadzoru i kontroli produkcji oraz handlu może wskazać konsorcjum producentów lub inny organ utworzony w tym celu przez producentów zgodnie z przepisami art. 10 rozporządzenia (EWG) nr 2081/92.”
  i zastępuje zdaniem:
  „Kontrolę stosowania wymagań niniejszej specyfikacji produkcji przeprowadza prywatna upoważniona instytucja w myśl przepisów art. 10 rozporządzenia (WE) nr 510/2006 z dnia 20 marca 2006 r.”. (17) |
| --- | --- |

17)

W pkt 8 skreśla się zdania:

„Poza przypadkiem, w którym kompetencje te są przypisane oficjalnemu weterynarzowi zakładowemu, który w myśl rozdziału IV »Kontrola produkcji« rozporządzenia z mocą ustawy nr 537 z dnia 30 grudnia 1992 r. zatwierdza i po przeprowadzeniu odpowiedniej kontroli sprawdza, czy produkty wytworzone na bazie mięsa spełniają kryteria produkcyjne ustalone przez producenta, a w szczególności czy rzeczywisty skład odpowiada opisowi na etykiecie, ponieważ osobie tej przypisana jest funkcja specjalna w przypadku, gdy stosuje się nazwę handlową, o której mowa w rozdziale V pkt 4 wspomnianego rozporządzenia z mocą ustawy (nazwa handlowa, po której podaje się odniesienie do normy lub przepisów krajowych, które zezwalają na jej stosowanie) – nadzór nad stosowaniem przepisów niniejszej specyfikacji produkcji sprawowany jest przez Ministero delle Risorse Agricole Alimentari e Forestali (Ministerstwo Zasobów Rolnych, Spożywczych i Leśnych), które do celów sprawowania nadzoru i kontroli produkcji oraz handlu może wskazać konsorcjum producentów lub inny organ utworzony w tym celu przez producentów zgodnie z przepisami art. 10 rozporządzenia (EWG) nr 2081/92.”

i zastępuje zdaniem:

„Kontrolę stosowania wymagań niniejszej specyfikacji produkcji przeprowadza prywatna upoważniona instytucja w myśl przepisów art. 10 rozporządzenia (WE) nr 510/2006 z dnia 20 marca 2006 r.”.

| 18) | W pkt 9 ust. 1 skreśla się słowa:
  „... kontrolowana nazwa pochodzenia”,
  i zastępuje słowami:
  „... chroniona nazwa pochodzenia”. (18) |
| --- | --- |

18)

W pkt 9 ust. 1 skreśla się słowa:

„... kontrolowana nazwa pochodzenia”,

i zastępuje słowami:

„... chroniona nazwa pochodzenia”. (18)

WNIOSEK O ZMIANĘ SPECYFIKACJI PRODUKCJI CHNP „PANCETTA PIACENTINA”

UWAGI WYJAŚNIAJĄCE ZMIANY OPISANE W STRESZCZENIU

| (1) | Jest to zmiana czysto formalna, dzięki której lepiej wyjaśnione jest znaczenie zdania określającego lokalizację hodowli świń, która jednak pozostaje niezmieniona. |
| --- | --- |

(1)

Jest to zmiana czysto formalna, dzięki której lepiej wyjaśnione jest znaczenie zdania określającego lokalizację hodowli świń, która jednak pozostaje niezmieniona.

| (2) | Zmiana ta wprowadzona jest celem skorygowania błędnego zapisu w poprzedniej specyfikacji, dotyczącego minimalnej wagi świń, ponieważ z ówczesnych zapisów wynikało, że waga musi być jednocześnie „nie mniejsza od” dwóch wartości; dlatego też przedmiotowa zmiana określa wagę świń w przedziale odnoszącym się do precyzyjnej wartości (160 kg). |
| --- | --- |

(2)

Zmiana ta wprowadzona jest celem skorygowania błędnego zapisu w poprzedniej specyfikacji, dotyczącego minimalnej wagi świń, ponieważ z ówczesnych zapisów wynikało, że waga musi być jednocześnie „nie mniejsza od” dwóch wartości; dlatego też przedmiotowa zmiana określa wagę świń w przedziale odnoszącym się do precyzyjnej wartości (160 kg).

| (3) | Jest to zastąpienie terminu „certyfikat” zastosowanego w poprzedniej specyfikacji terminem bardziej odpowiednim, tj. „dokument”. |
| --- | --- |

(3)

Jest to zastąpienie terminu „certyfikat” zastosowanego w poprzedniej specyfikacji terminem bardziej odpowiednim, tj. „dokument”.

| (4) | Jest to zmiana czysto formalna, dzięki której zastępuje się określenie „wytwarzanie” terminem bardziej odpowiednim, tj. „produkcja”. |
| --- | --- |

(4)

Jest to zmiana czysto formalna, dzięki której zastępuje się określenie „wytwarzanie” terminem bardziej odpowiednim, tj. „produkcja”.

| (5) | Zmiana ta polega na usunięciu słowa „ewentualny”, ponieważ transport boczku do zakładu przetwórczego nie jest ewentualny oraz uściśla się, że transport ten musi odbyć się w ciągu 72 godzin od uboju i pojazdami-chłodniami.
  Ponadto usunięto zalecenie przechowywania boczku w komorze chłodniczej przez 24 godziny aż do osiągnięcia temperatury wewnętrznej na poziomie od 0 °C do 2 °C, ponieważ nie ma znaczenia czas przechowywania, ale osiągnięta temperatura. Ponadto ważne jest, by boczek dotarł do zakładu przetwórczego, mając odpowiednią temperaturę, jak podano poprzednio. |
| --- | --- |

(5)

Zmiana ta polega na usunięciu słowa „ewentualny”, ponieważ transport boczku do zakładu przetwórczego nie jest ewentualny oraz uściśla się, że transport ten musi odbyć się w ciągu 72 godzin od uboju i pojazdami-chłodniami.

Ponadto usunięto zalecenie przechowywania boczku w komorze chłodniczej przez 24 godziny aż do osiągnięcia temperatury wewnętrznej na poziomie od 0 °C do 2 °C, ponieważ nie ma znaczenia czas przechowywania, ale osiągnięta temperatura. Ponadto ważne jest, by boczek dotarł do zakładu przetwórczego, mając odpowiednią temperaturę, jak podano poprzednio.

| (6) | W przypadku mieszanki soli i przypraw naturalnych wprowadzono i lepiej określono minimalne lub maksymalne ilości poszczególnych składników, aby umożliwić każdemu producentowi zindywidualizowanie przepisu, zważywszy, że chodzi o produkt tradycyjny. |
| --- | --- |

(6)

W przypadku mieszanki soli i przypraw naturalnych wprowadzono i lepiej określono minimalne lub maksymalne ilości poszczególnych składników, aby umożliwić każdemu producentowi zindywidualizowanie przepisu, zważywszy, że chodzi o produkt tradycyjny.

| (7) | Dzięki tej zmianie rozszerzono zakres wilgotności względnej (z 70–80 % na 70–90 %) i skrócono z 15 do 10 dni minimalny okres przechowywania w komorach chłodniczych, po zakończeniu peklowania, boczków ułożonych w stosy, ponieważ przy zachowaniu w ten sposób określonych parametrów produkt końcowy również nabierze szczególnych cech. |
| --- | --- |

(7)

Dzięki tej zmianie rozszerzono zakres wilgotności względnej (z 70–80 % na 70–90 %) i skrócono z 15 do 10 dni minimalny okres przechowywania w komorach chłodniczych, po zakończeniu peklowania, boczków ułożonych w stosy, ponieważ przy zachowaniu w ten sposób określonych parametrów produkt końcowy również nabierze szczególnych cech.

| (8) | Dzięki tej zmianie skorygowano nieprecyzyjne określenie użyte w poprzedniej specyfikacji, ponieważ odniesienie do przepisów określonych w art. 2 (w przypadku dodawanego mięsa) było niewłaściwe, jako że art. 2 określa obszar produkcji a nie cechy surowca. Ponadto uściśla się, że nie jest konieczne nakładanie tylko pasm pęcherza świńskiego na części niepokryte skórą, ponieważ inne rodzaje naturalnych trzewi – pod warunkiem, że pochodzą od świń – również nadają się do zabezpieczenia produktu i w ten sposób specyfikacja zostaje zaktualizowana. Ponadto na boczne łączenie nie jest konieczne nakładanie papieru spożywczego, ponieważ można zastosować również naturalne trzewia, pod warunkiem, że pochodzą od świń. Na koniec dodano wymóg dotyczący związywania, które pominięto przy sporządzaniu poprzedniej specyfikacji. |
| --- | --- |

(8)

Dzięki tej zmianie skorygowano nieprecyzyjne określenie użyte w poprzedniej specyfikacji, ponieważ odniesienie do przepisów określonych w art. 2 (w przypadku dodawanego mięsa) było niewłaściwe, jako że art. 2 określa obszar produkcji a nie cechy surowca. Ponadto uściśla się, że nie jest konieczne nakładanie tylko pasm pęcherza świńskiego na części niepokryte skórą, ponieważ inne rodzaje naturalnych trzewi – pod warunkiem, że pochodzą od świń – również nadają się do zabezpieczenia produktu i w ten sposób specyfikacja zostaje zaktualizowana. Ponadto na boczne łączenie nie jest konieczne nakładanie papieru spożywczego, ponieważ można zastosować również naturalne trzewia, pod warunkiem, że pochodzą od świń. Na koniec dodano wymóg dotyczący związywania, które pominięto przy sporządzaniu poprzedniej specyfikacji.

| (9) | Poprawniej określono temperaturę na etapie suszenia, zastępując wyrażenie „około 20 °C” bardziej precyzyjnym określeniem zakresu, tj. od 15 °C do 25 °C. |
| --- | --- |

(9)

Poprawniej określono temperaturę na etapie suszenia, zastępując wyrażenie „około 20 °C” bardziej precyzyjnym określeniem zakresu, tj. od 15 °C do 25 °C.

| (10) | Zmiana ta przewiduje dłuższy okres dojrzewania (nie krótszy niż trzy miesiące od zakończenia peklowania), ponieważ dzięki temu uzyskuje się produkt lepszej jakości. |
| --- | --- |

(10)

Zmiana ta przewiduje dłuższy okres dojrzewania (nie krótszy niż trzy miesiące od zakończenia peklowania), ponieważ dzięki temu uzyskuje się produkt lepszej jakości.

| (11) | Zmiana ta wynika z poprzedniej, ponieważ wydłużenie okresu dojrzewania powoduje konieczność zwiększenia wartości maksymalnej wilgotności (do 90 %), aby produkt mógł tracić wilgotność w sposób stały i przez dłuższy okres. |
| --- | --- |

(11)

Zmiana ta wynika z poprzedniej, ponieważ wydłużenie okresu dojrzewania powoduje konieczność zwiększenia wartości maksymalnej wilgotności (do 90 %), aby produkt mógł tracić wilgotność w sposób stały i przez dłuższy okres.

| (12) | Zmiana ta ma charakter formalny – skreślono wyrażenie „cechy mikrobiologiczne” ze względów wymienionych w uwadze nr 15 poniżej oraz wyrażenie „cechy chemiczne”, ponieważ są one zbędne, jako że te same cechy określono w „cechach chemiczno-fizycznych”. |
| --- | --- |

(12)

Zmiana ta ma charakter formalny – skreślono wyrażenie „cechy mikrobiologiczne” ze względów wymienionych w uwadze nr 15 poniżej oraz wyrażenie „cechy chemiczne”, ponieważ są one zbędne, jako że te same cechy określono w „cechach chemiczno-fizycznych”.

| (13) | Dzięki tej zmianie wprowadza się korektę do określenia minimalnej wagi boczku, którą zmniejsza się do 4 kg, uwzględniając rzeczywiste i tradycyjne uwarunkowania techniczno-produkcyjne. |
| --- | --- |

(13)

Dzięki tej zmianie wprowadza się korektę do określenia minimalnej wagi boczku, którą zmniejsza się do 4 kg, uwzględniając rzeczywiste i tradycyjne uwarunkowania techniczno-produkcyjne.

| (14) | Usunięto cechy mikrobiologiczne, ponieważ ich opisywanie uznano za zbędne, jako że mające zastosowanie parametry i limity są określone w obowiązujących przepisach sanitarnych. |
| --- | --- |

(14)

Usunięto cechy mikrobiologiczne, ponieważ ich opisywanie uznano za zbędne, jako że mające zastosowanie parametry i limity są określone w obowiązujących przepisach sanitarnych.

| (15) | Zmiana ta dotyczy cech chemiczno-fizycznych i jest konieczna, by skorygować błędy, jakie wystąpiły w poprzedniej specyfikacji, i które dotyczyły elementów takich jak wartości minimalne i przedziały niektórych parametrów; ponadto niektóre parametry usunięto, ponieważ ich określenie nie było konieczne do ustalenia odpowiedniości produktu. Wreszcie niektóre przedziały nie odzwierciedlają faktycznych cech produktu dojrzałego (zob. załączoną do niniejszego dokumentu analizę statystyczną przeprowadzoną na podstawie wykonanych badań), dlatego zostały odpowiednio przeformułowane i zmienione. |
| --- | --- |

(15)

Zmiana ta dotyczy cech chemiczno-fizycznych i jest konieczna, by skorygować błędy, jakie wystąpiły w poprzedniej specyfikacji, i które dotyczyły elementów takich jak wartości minimalne i przedziały niektórych parametrów; ponadto niektóre parametry usunięto, ponieważ ich określenie nie było konieczne do ustalenia odpowiedniości produktu. Wreszcie niektóre przedziały nie odzwierciedlają faktycznych cech produktu dojrzałego (zob. załączoną do niniejszego dokumentu analizę statystyczną przeprowadzoną na podstawie wykonanych badań), dlatego zostały odpowiednio przeformułowane i zmienione.

| (16) | Zaproponowana zmiana przewiduje wprowadzenie do specyfikacji produkcji punktu poświęconego związkowi między nazwą a obszarem geograficznym produkcji. Zmiana ta okazała się konieczna w celu dostosowania treści specyfikacji do przepisów art. 4 ust. 2 rozporządzenia Rady (WE) nr 510/2006. |
| --- | --- |

(16)

Zaproponowana zmiana przewiduje wprowadzenie do specyfikacji produkcji punktu poświęconego związkowi między nazwą a obszarem geograficznym produkcji. Zmiana ta okazała się konieczna w celu dostosowania treści specyfikacji do przepisów art. 4 ust. 2 rozporządzenia Rady (WE) nr 510/2006.

| (17) | Zmiana ta dotyczy kontroli i jest konieczna, ponieważ przepisy pkt 7 poprzedniej specyfikacji produkcji były sprzeczne z art. 10 rozporządzenia Rady (WE) nr 510/2006 i z odpowiednimi krajowymi przepisami wykonawczymi. |
| --- | --- |

(17)

Zmiana ta dotyczy kontroli i jest konieczna, ponieważ przepisy pkt 7 poprzedniej specyfikacji produkcji były sprzeczne z art. 10 rozporządzenia Rady (WE) nr 510/2006 i z odpowiednimi krajowymi przepisami wykonawczymi.

| (18) | Wcześniej użyte określenie „kontrolowana nazwa pochodzenia” jest błędne, dlatego też zostaje zastąpione wyrażeniem „chroniona nazwa pochodzenia”. |
| --- | --- |

(18)

Wcześniej użyte określenie „kontrolowana nazwa pochodzenia” jest błędne, dlatego też zostaje zastąpione wyrażeniem „chroniona nazwa pochodzenia”.

STRESZCZENIE

ROZPORZĄDZENIE RADY (WE) NR 510/2006

„PANCETTA PIACENTINA”

NR WE: IT-PDO-0117-1497-31.10.2001

ChNP ( X ) ChOG ( )

Niniejsze streszczenie zawiera główne elementy specyfikacji produktu i jest przeznaczone do celów informacyjnych.

1.   Właściwy organ państwa członkowskiego:

| Nazwa: | Ministero delle politiche agricole alimentari e forestali |
| --- | --- |
| Adres: | Via XX Settembre 20 |
| 00187 Roma RM |
| ITALIA |

Nazwa:

Ministero delle politiche agricole alimentari e forestali

Adres:

Via XX Settembre 20

00187 Roma RM

ITALIA

Tel.

+39 06 46655104

Faks

+39 0646655306

E-mail:

saco7@politicheagricole.gov.it

2.   Grupa składająca wniosek:

| Nazwa: | Consorzio della Coppa Piacentina, del Salame Piacentino, della Pancetta Piacentina a Denominazione di Origine Protetta |
| --- | --- |
| Adres: | Via Colombo 35 |
| 29100 Piacenza PC |
| ITALIA |

Nazwa:

Consorzio della Coppa Piacentina, del Salame Piacentino, della Pancetta Piacentina a Denominazione di Origine Protetta

Adres:

Via Colombo 35

29100 Piacenza PC

ITALIA

Tel.

+39 0523591260

Faks

+39 0523608714

E-mail:

salumi.piacentini@libero.it

Skład:

Producenci/Przetwórcy ( X ) inni ( )

3.   Rodzaj produktu:

| Klasa 1.2 – | Produkty wytworzone na bazie mięsa |
| --- | --- |

Klasa 1.2 –

Produkty wytworzone na bazie mięsa

4.   Specyfikacja produktu:

(podsumowanie wymogów określonych w art. 4 ust. 2 rozporządzenia (WE) nr 510/2006)

4.1.   Nazwa produktu:

„Pancetta Piacentina”

4.2.   Opis produktu:

„Pancetta Piacentina” należy do produktów solonych, naturalnie dojrzewających, przechowywanych w stanie surowym. Do produkcji używa się części brzusznej tkanki tłuszczowej pokrywającej półtuszę od części zamostkowej po pachwinową oraz pasm mięśniowych tułowia.

Produkt gotowy ma kształt cylindryczny, wagę od 4 kg do 8 kg, barwę jasnoczerwoną przerywaną białymi pasmami tłuszczu. Mięso ma przyjemny, łagodny zapach i wyraźny smak.

„Pancetta Piacentina” jest wytwarzana z mięsa świń urodzonych, wyhodowanych i poddanych ubojowi w regionach Emilia Romagna i Lombardia.

4.3.   Obszar geograficzny:

Obszar produkcji i przetwórstwa „Pancetta Piacentina” obejmuje na całym terenie prowincji Piacenza obszary położone na wysokości poniżej 900 m n.p.m. ze względu na szczególne warunki klimatyczne.

4.4.   Dowód pochodzenia:

Każdy etap procesu produkcyjnego musi być monitorowany i obejmuje dokumentowanie produktów wchodzących i wychodzących dla każdego etapu. W ten sposób, a także przez wpisanie hodowców, ubojni, producentów i zakładów, w których produkt dojrzewa, do odpowiednich rejestrów prowadzonych przez właściwy organ kontrolny, a także dzięki zgłaszaniu organowi kontrolnemu wyprodukowanych ilości, zagwarantowana jest identyfikowalność produktu. Wszystkie osoby fizyczne i prawne wpisane do odpowiednich rejestrów podlegają kontroli prowadzonej przez organ kontrolny.

4.5.   Metoda produkcji:

Produkcja „Pancetta Piacentina” obejmuje następujące etapy: trybowanie, peklowanie na sucho; wiązanie; suszenie i dojrzewanie.

Okres dojrzewania liczony jest od początku etapu peklowania i nie może trwać krócej niż 3 miesiące.

4.6.   Związek z obszarem geograficznym:

Charakterystyka „Pancetta Piacentina” zależy od warunków środowiskowych i od czynników naturalnych i ludzkich. W szczególności cechy surowca są ściśle związane z określonym obszarem produkcji. Na terenie, z którego pochodzi surowiec, określonym w pkt 4.2, rozwój zootechniki związany jest z powszechnością upraw zbożowych i szczególnie wyspecjalizowanego przetwórstwa serowarskiego, co wpłynęło na charakter produkcji lokalnej hodowli świń.

Lokalna produkcja „Pancetta Piacentina” ma swoje uzasadnienie w warunkach mikroobszaru określonego w pkt 4.3. Czynniki środowiskowe są ściśle związane z cechami obszaru produkcji, na którym przeważają doliny bogate w wodę i świeże powietrze oraz tereny pagórkowate porośnięte lasami, co w decydujący sposób wpływa na klimat i na kształtowanie się cech wyrobu gotowego.

Kombinacja składników „surowiec – produkt – nazwa” wiąże się z rozwojem społeczno-gospodarczym charakterystycznym dla analizowanego obszaru, którego cechy są niepowtarzalne.

4.7.   Organ kontrolny:

| Nazwa: | E.CE.PA. — Ente Certificazione Prodotti Agroalimentari |
| --- | --- |
| Adres: | Strada dell’Anselma 5 |
| 29100 Piacenza PC |
| ITALIA |

Nazwa:

E.CE.PA. — Ente Certificazione Prodotti Agroalimentari

Adres:

Strada dell’Anselma 5

29100 Piacenza PC

ITALIA

Tel.

+39 0523609662

Faks

+39 0523644447

E-mail:

amministrazione@ecepa.it

4.8.   Etykietowanie:

Na produkcie wprowadzanym do obrotu należy umieścić napis „Pancetta Piacentina”.

Nazwę „Pancetta Piacentina” należy umieścić na etykiecie czcionką wyraźną i nieusuwalną, wyraźnie odróżniającą się od jakiegokolwiek innego napisu umieszczonego na etykiecie, a zaraz po nazwie należy umieścić wyrażenie „Denominazione di Origine Protetta” (chroniona nazwa pochodzenia).

Zabrania się dodawania jakichkolwiek określeń innych niż wyraźnie przewidziane w specyfikacji produkcji, w tym słów takich jak: typ, smak, stosowanie, wyselekcjonowany, wyborny lub podobnych.

Niemniej dopuszczalne jest umieszczenie informacji odnoszących się do nazwisk lub nazw przedsiębiorstw lub prywatnych znaków towarowych pod warunkiem, że nie mają znaczenia reklamującego i nie wprowadzają konsumenta w błąd, a także ewentualnych nazw gospodarstw hodowlanych, z których produkt pochodzi.

---

(1)  Dz.U. L 93 z 31.3.2006, s. 12.

---