# Europeiska unionens C 46E/2010

| | ISSN 1725-2504
  doi:10.3000/17252504.CE2010.046.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 46E |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 53 årgången24 februari 2010 |

ISSN 1725-2504

doi:10.3000/17252504.CE2010.046.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 46E

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

53 årgången24 februari 2010

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdag 13 januari 2009 |
| 2010/C 046E/01 | Handel och ekonomiska förbindelser med västra BalkanEuropaparlamentets resolution av den 13 januari 2009 om handel och ekonomiska förbindelser med västra Balkan (2008/2149(INI)) | 1 |
| 2010/C 046E/02 | Den gemensamma jordbrukspolitiken och global livsmedelsförsörjningEuropaparlamentets resolution av den 13 januari 2009 om den gemensamma jordbrukspolitiken och global livsmedelsförsörjning (2008/2153(INI)) | 10 |
| 2010/C 046E/03 | Utsikter för att utveckla den civila dialogen under LissabonfördragetEuropaparlamentets resolution av den 13 januari 2009 om utsikterna för utveckling av medborgardialogen enligt Lissabonfördraget (2008/2067(INI)) | 23 |
| 2010/C 046E/04 | Införlivande, genomförande och säkerställande av efterlevnaden av direktiv 2005/29/EG om otillbörliga affärsmetoder som tillämpas av näringsidkare gentemot konsumenter på den inre marknaden och direktiv 2006/114/EG om vilseledande och jämförande reklamEuropaparlamentets resolution av den 13 januari 2009 om införlivande, genomförande och säkerställande av efterlevnaden av direktiv 2005/29/EG om otillbörliga affärsmetoder som tillämpas av näringsidkare gentemot konsumenter på den inre marknaden och direktiv 2006/114/EG om vilseledande och jämförande reklam (2008/2114(INI)) | 26 |
| 2010/C 046E/05 | Den gemensamma fiskeripolitiken och en ekosystemansats i fiskeförvaltningenEuropaparlamentets resolution av den 13 januari 2009 om den gemensamma fiskeripolitiken och fiskeriförvaltningens ekosystemansats (2008/2178(INI)) | 31 |
| 2010/C 046E/06 | De offentliga finanserna i EMU – 2007 och 2008Europaparlamentets resolution av den 13 januari 2009 om de offentliga finanserna i EMU – 2007 och 2008 (2008/2244(INI)) | 38 |
| 2010/C 046E/07 | FibromyalgiEuropaparlamentets förklaring om fibromyalgi | 46 |
| | Onsdag 14 januari 2009 |
| 2010/C 046E/08 | Situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen 2004-2008Europaparlamentets resolution av den 14 januari 2009 om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen 2004-2008 (2007/2145(INI)) | 48 |
| 2010/C 046E/09 | Konventionen om arbete till sjössEuropaparlamentets resolution av den 14 januari 2009 om förslag till rådets direktiv om genomförande av det avtal som ingåtts av European Community Shipowners' Associations (ECSA) och European Transport Workers' Federation (ETF) om 2006 års konvention om arbete till sjöss och om ändring av direktiv 1999/63/EG | 69 |
| 2010/C 046E/10 | Utvecklingen för FN:s råd för mänskliga rättigheter, inbegripet EU:s rollEuropaparlamentets resolution av den 14 januari 2009 om utvecklingen för FN:s råd för mänskliga rättigheter, inbegripet EU:s roll (2008/2201(INI)) | 71 |
| 2010/C 046E/11 | Allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingarEuropaparlamentets resolution av den 14 januari 2009 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (genomförande av förordning (EG) nr 1049/2001) (2007/2154(INI)) | 80 |
| | Torsdag 15 januari 2009 |
| 2010/C 046E/12 | Budgetkontrollen av EU-medlen i AfghanistanEuropaparlamentets resolution av den 15 januari 2009 om budgetkontrollen av EU-medlen i Afghanistan (2008/2152(INI)) | 87 |
| 2010/C 046E/13 | Likabehandling av kvinnor och män i fråga om tillgång till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkorEuropaparlamentets resolution av den 15 januari 2009 om införlivande och tillämpning av direktiv 2002/73/EG om genomförandet av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om tillgång till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor (2008/2039(INI)) | 95 |
| 2010/C 046E/14 | Situationen i GazaremsanEuropaparlamentets resolution av den 15 januari 2009 om situationen i Gazaremsan | 100 |
| 2010/C 046E/15 | Situationen i Afrikas hornEuropaparlamentets resolution av den 15 januari 2009 om situationen på Afrikas horn | 102 |
| 2010/C 046E/16 | Europeiska unionens strategi i VitrysslandEuropaparlamentets resolution av den 15 januari 2009 om EU:s strategi i Vitryssland | 107 |
| 2010/C 046E/17 | SrebrenicaEuropaparlamentets resolution av den 15 januari 2009 om Srebrenica | 111 |
| 2010/C 046E/18 | Iran: fallet Shirin EbadiEuropaparlamentets resolution av den 15 januari 2009 om Iran och fallet Shirin Ebadi | 113 |
| 2010/C 046E/19 | GuineaEuropaparlamentets resolution av den 15 januari 2009 om statskuppen i Guinea | 116 |
| 2010/C 046E/20 | Pressfrihet i KenyaEuropaparlamentets resolution av den 15 januari 2009 om pressfriheten i Kenya | 118 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

Europaparlamentet

Tisdag 13 januari 2009

2010/C 046E/01

Handel och ekonomiska förbindelser med västra BalkanEuropaparlamentets resolution av den 13 januari 2009 om handel och ekonomiska förbindelser med västra Balkan (2008/2149(INI))

1

2010/C 046E/02

Den gemensamma jordbrukspolitiken och global livsmedelsförsörjningEuropaparlamentets resolution av den 13 januari 2009 om den gemensamma jordbrukspolitiken och global livsmedelsförsörjning (2008/2153(INI))

10

2010/C 046E/03

Utsikter för att utveckla den civila dialogen under LissabonfördragetEuropaparlamentets resolution av den 13 januari 2009 om utsikterna för utveckling av medborgardialogen enligt Lissabonfördraget (2008/2067(INI))

23

2010/C 046E/04

Införlivande, genomförande och säkerställande av efterlevnaden av direktiv 2005/29/EG om otillbörliga affärsmetoder som tillämpas av näringsidkare gentemot konsumenter på den inre marknaden och direktiv 2006/114/EG om vilseledande och jämförande reklamEuropaparlamentets resolution av den 13 januari 2009 om införlivande, genomförande och säkerställande av efterlevnaden av direktiv 2005/29/EG om otillbörliga affärsmetoder som tillämpas av näringsidkare gentemot konsumenter på den inre marknaden och direktiv 2006/114/EG om vilseledande och jämförande reklam (2008/2114(INI))

26

2010/C 046E/05

Den gemensamma fiskeripolitiken och en ekosystemansats i fiskeförvaltningenEuropaparlamentets resolution av den 13 januari 2009 om den gemensamma fiskeripolitiken och fiskeriförvaltningens ekosystemansats (2008/2178(INI))

31

2010/C 046E/06

De offentliga finanserna i EMU – 2007 och 2008Europaparlamentets resolution av den 13 januari 2009 om de offentliga finanserna i EMU – 2007 och 2008 (2008/2244(INI))

38

2010/C 046E/07

FibromyalgiEuropaparlamentets förklaring om fibromyalgi

46

Onsdag 14 januari 2009

2010/C 046E/08

Situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen 2004-2008Europaparlamentets resolution av den 14 januari 2009 om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen 2004-2008 (2007/2145(INI))

48

2010/C 046E/09

Konventionen om arbete till sjössEuropaparlamentets resolution av den 14 januari 2009 om förslag till rådets direktiv om genomförande av det avtal som ingåtts av European Community Shipowners' Associations (ECSA) och European Transport Workers' Federation (ETF) om 2006 års konvention om arbete till sjöss och om ändring av direktiv 1999/63/EG

69

2010/C 046E/10

Utvecklingen för FN:s råd för mänskliga rättigheter, inbegripet EU:s rollEuropaparlamentets resolution av den 14 januari 2009 om utvecklingen för FN:s råd för mänskliga rättigheter, inbegripet EU:s roll (2008/2201(INI))

71

2010/C 046E/11

Allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingarEuropaparlamentets resolution av den 14 januari 2009 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (genomförande av förordning (EG) nr 1049/2001) (2007/2154(INI))

80

Torsdag 15 januari 2009

2010/C 046E/12

Budgetkontrollen av EU-medlen i AfghanistanEuropaparlamentets resolution av den 15 januari 2009 om budgetkontrollen av EU-medlen i Afghanistan (2008/2152(INI))

87

2010/C 046E/13

Likabehandling av kvinnor och män i fråga om tillgång till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkorEuropaparlamentets resolution av den 15 januari 2009 om införlivande och tillämpning av direktiv 2002/73/EG om genomförandet av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om tillgång till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor (2008/2039(INI))

95

2010/C 046E/14

Situationen i GazaremsanEuropaparlamentets resolution av den 15 januari 2009 om situationen i Gazaremsan

100

2010/C 046E/15

Situationen i Afrikas hornEuropaparlamentets resolution av den 15 januari 2009 om situationen på Afrikas horn

102

2010/C 046E/16

Europeiska unionens strategi i VitrysslandEuropaparlamentets resolution av den 15 januari 2009 om EU:s strategi i Vitryssland

107

2010/C 046E/17

SrebrenicaEuropaparlamentets resolution av den 15 januari 2009 om Srebrenica

111

2010/C 046E/18

Iran: fallet Shirin EbadiEuropaparlamentets resolution av den 15 januari 2009 om Iran och fallet Shirin Ebadi

113

2010/C 046E/19

GuineaEuropaparlamentets resolution av den 15 januari 2009 om statskuppen i Guinea

116

2010/C 046E/20

Pressfrihet i KenyaEuropaparlamentets resolution av den 15 januari 2009 om pressfriheten i Kenya

118

| | III   Förberedande rättsakter |
| --- | --- |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdag 13 januari 2009 |
| 2010/C 046E/21 | Avtal mellan EG och USA om regleringssamarbete på området civil luftfartssäkerhet *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 januari 2009 om förslaget till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Amerikas förenta stater om regleringssamarbete på området civil luftfartssäkerhet (10972/2007 – KOM(2007)0325 – C6-0275/2008 – 2007/0111(CNS)) | 120 |
| 2010/C 046E/22 | Gemensamt handelssystem för äggalbumin och mjölkalbumin (kodifierad version) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 januari 2009 om förslaget till rådets förordning om det gemensamma handelssystemet för äggalbumin och mjölkalbumin (kodifierad version) (KOM(2008)0488 – C6-0334/2008 – 2008/0155(CNS)) | 120 |
| 2010/C 046E/23 | Beskattningssystem för fusion, fission, överföring av tillgångar och utbyte av aktier eller andelar som berör bolag i olika medlemsstater samt om flyttning av säte (kodifierad version) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 januari 2009 om förslaget till rådets direktiv om ett gemensamt beskattningssystem för fusion, fission, partiell fission, överföring av tillgångar och utbyte av aktier eller andelar som berör bolag i olika medlemsstater samt om flyttning av ett europabolags eller en europeisk kooperativ förenings säte från en medlemsstat till en annan (kodifierad version) (KOM(2008)0492 – C6-0336/2008 – 2008/0158(CNS)) | 121 |
| 2010/C 046E/24 | Språkanvändning vid överklaganden av avgöranden från Europeiska unionens personaldomstol *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 januari 2009 om utkastet till rådets beslut om ändring i Europeiska gemenskapernas förstainstansrätts rättegångsregler i fråga om språkanvändning vid överklaganden av avgöranden från Europeiska unionens personaldomstol (13301/2008 – C6-0348/2008 – 2008/0806(CNS)) | 122 |
| 2010/C 046E/25 | Hållbar användning av bekämpningsmedel ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 januari 2009 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder för att uppnå en hållbar användning av bekämpningsmedel (6124/2008 – C6-0323/2008 – 2006/0132(COD)) | 123 |
| P6_TC2-COD(2006)0132Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 13 januari 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/.../EG om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder för att uppnå en hållbar användning av bekämpningsmedel | 123 |
| 2010/C 046E/26 | Utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 januari 2009 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (11119/8/2008 – C6-0326/2008 – 2006/0136(COD)) | 124 |
| P6_TC2-COD(2006)0136Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 13 januari 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG | 124 |
| 2010/C 046E/27 | Samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) (omarbetning) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 januari 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) (omarbetning) (KOM(2008)0458 – C6-0287/2008 – 2008/0153(COD)) | 125 |
| P6_TC1-COD(2008)0153Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 januari 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/.../EG om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) (omarbetning) | 125 |
| | Onsdag 14 januari 2009 |
| 2010/C 046E/28 | Säkerhetsdetaljer och biometriska kännetecken i pass och resehandlingar ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 januari 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 2252/2004 om standarder för säkerhetsdetaljer och biometriska kännetecken i pass och resehandlingar som utfärdas av medlemsstaterna (KOM(2007)0619 – C6-0359/2007 – 2007/0216(COD)) | 126 |
| P6_TC1-COD(2007)0216Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 januari 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2009 om ändring av rådets förordning (EG) nr 2252/2004 om standarder för säkerhetsdetaljer och biometriska kännetecken i pass och resehandlingar som utfärdas av medlemsstaterna | 127 |
| BILAGA | 127 |
| 2010/C 046E/29 | Offentlig upphandling inom områdena för försvar och säkerhet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 januari 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om samordning av förfarandena vid tilldelning av vissa offentliga kontrakt för bygg- och anläggningsarbeten, varor och tjänster på försvars- och säkerhetsområdet (KOM(2007)0766 – C6-0467/2007 – 2007/0280(COD)) | 128 |
| P6_TC1-COD(2007)0280Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 januari 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/.../EG om samordning av förfarandena vid tilldelning av vissa kontrakt för byggentreprenader, varor och tjänster av upphandlande myndigheter och enheter på försvars- och säkerhetsområdet och om ändring av direktiven 2004/17/EG och 2004/18/EG | 128 |
| 2010/C 046E/30 | Farliga ämnen och preparat (diklormetan) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 januari 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av rådets direktiv 76/769/EEG med avseende på begränsningar för utsläppande på marknaden och användning av vissa farliga ämnen och preparat (diklormetan) (KOM(2008)0080 – C6-0068/2008 – 2008/0033(COD)) | 129 |
| P6_TC1-COD(2008)0033Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 januari 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2009/EG om ändring av rådets direktiv 76/769/EEG vad gäller begränsningar för utsläppande på marknaden och användning av diklormetan | 129 |
| 2010/C 046E/31 | Bemyndigande för att ratificera ILO:s konvention om arbete i fiskenäringen från 2007 (konvention nr 188) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 januari 2009 om förslaget till rådets beslut om bemyndigande för medlemsstaterna att i Europeiska gemenskapens intresse ratificera ILO:s konvention om arbete i fiskenäringen från 2007 (konvention nr 188) (KOM(2008)0320 – C6-0218/2008 – 2008/0107(CNS)) | 130 |

III   Förberedande rättsakter

Europaparlamentet

Tisdag 13 januari 2009

2010/C 046E/21

Avtal mellan EG och USA om regleringssamarbete på området civil luftfartssäkerhet *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 januari 2009 om förslaget till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Amerikas förenta stater om regleringssamarbete på området civil luftfartssäkerhet (10972/2007 – KOM(2007)0325 – C6-0275/2008 – 2007/0111(CNS))

120

2010/C 046E/22

Gemensamt handelssystem för äggalbumin och mjölkalbumin (kodifierad version) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 januari 2009 om förslaget till rådets förordning om det gemensamma handelssystemet för äggalbumin och mjölkalbumin (kodifierad version) (KOM(2008)0488 – C6-0334/2008 – 2008/0155(CNS))

120

2010/C 046E/23

Beskattningssystem för fusion, fission, överföring av tillgångar och utbyte av aktier eller andelar som berör bolag i olika medlemsstater samt om flyttning av säte (kodifierad version) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 januari 2009 om förslaget till rådets direktiv om ett gemensamt beskattningssystem för fusion, fission, partiell fission, överföring av tillgångar och utbyte av aktier eller andelar som berör bolag i olika medlemsstater samt om flyttning av ett europabolags eller en europeisk kooperativ förenings säte från en medlemsstat till en annan (kodifierad version) (KOM(2008)0492 – C6-0336/2008 – 2008/0158(CNS))

121

2010/C 046E/24

Språkanvändning vid överklaganden av avgöranden från Europeiska unionens personaldomstol *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 januari 2009 om utkastet till rådets beslut om ändring i Europeiska gemenskapernas förstainstansrätts rättegångsregler i fråga om språkanvändning vid överklaganden av avgöranden från Europeiska unionens personaldomstol (13301/2008 – C6-0348/2008 – 2008/0806(CNS))

122

2010/C 046E/25

Hållbar användning av bekämpningsmedel ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 januari 2009 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder för att uppnå en hållbar användning av bekämpningsmedel (6124/2008 – C6-0323/2008 – 2006/0132(COD))

123

P6_TC2-COD(2006)0132Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 13 januari 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/.../EG om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder för att uppnå en hållbar användning av bekämpningsmedel

123

2010/C 046E/26

Utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 januari 2009 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (11119/8/2008 – C6-0326/2008 – 2006/0136(COD))

124

P6_TC2-COD(2006)0136Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 13 januari 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG

124

2010/C 046E/27

Samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) (omarbetning) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 januari 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) (omarbetning) (KOM(2008)0458 – C6-0287/2008 – 2008/0153(COD))

125

P6_TC1-COD(2008)0153Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 januari 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/.../EG om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) (omarbetning)

125

Onsdag 14 januari 2009

2010/C 046E/28

Säkerhetsdetaljer och biometriska kännetecken i pass och resehandlingar ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 januari 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 2252/2004 om standarder för säkerhetsdetaljer och biometriska kännetecken i pass och resehandlingar som utfärdas av medlemsstaterna (KOM(2007)0619 – C6-0359/2007 – 2007/0216(COD))

126

P6_TC1-COD(2007)0216Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 januari 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2009 om ändring av rådets förordning (EG) nr 2252/2004 om standarder för säkerhetsdetaljer och biometriska kännetecken i pass och resehandlingar som utfärdas av medlemsstaterna

127

BILAGA

127

2010/C 046E/29

Offentlig upphandling inom områdena för försvar och säkerhet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 januari 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om samordning av förfarandena vid tilldelning av vissa offentliga kontrakt för bygg- och anläggningsarbeten, varor och tjänster på försvars- och säkerhetsområdet (KOM(2007)0766 – C6-0467/2007 – 2007/0280(COD))

128

P6_TC1-COD(2007)0280Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 januari 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/.../EG om samordning av förfarandena vid tilldelning av vissa kontrakt för byggentreprenader, varor och tjänster av upphandlande myndigheter och enheter på försvars- och säkerhetsområdet och om ändring av direktiven 2004/17/EG och 2004/18/EG

128

2010/C 046E/30

Farliga ämnen och preparat (diklormetan) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 januari 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av rådets direktiv 76/769/EEG med avseende på begränsningar för utsläppande på marknaden och användning av vissa farliga ämnen och preparat (diklormetan) (KOM(2008)0080 – C6-0068/2008 – 2008/0033(COD))

129

P6_TC1-COD(2008)0033Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 januari 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2009/EG om ändring av rådets direktiv 76/769/EEG vad gäller begränsningar för utsläppande på marknaden och användning av diklormetan

129

2010/C 046E/31

Bemyndigande för att ratificera ILO:s konvention om arbete i fiskenäringen från 2007 (konvention nr 188) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 januari 2009 om förslaget till rådets beslut om bemyndigande för medlemsstaterna att i Europeiska gemenskapens intresse ratificera ILO:s konvention om arbete i fiskenäringen från 2007 (konvention nr 188) (KOM(2008)0320 – C6-0218/2008 – 2008/0107(CNS))

130

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarandet |
| --- | --- |
| **I | Samarbetsförfarandet (första behandlingen) |
| **II | Samarbetsförfarandet (andra behandlingen) |
| *** | Samtyckesförfarandet |
| ***I | Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen) |
| ***II | Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen) |
| ***III | Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarandet

**I

Samarbetsförfarandet (första behandlingen)

**II

Samarbetsförfarandet (andra behandlingen)

***

Samtyckesförfarandet

***I

Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen)

***II

Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen)

***III

Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baserar sig på den rättsliga grund som kommissionen föreslagit)

Politiska ändringar: ny text eller text som ersätter tidigare text markeras med fetkursiv stil och strykningar med symbolen ▐.

Tekniska rättelser och justeringar gjorda av ansvariga enheter: ny text eller text som ersätter tidigare text markeras med kursiv stil och strykningar med symbolen ░.

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

Europaparlamentet

Tisdag 13 januari 2009

| 24.2.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 46/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 46/1

---

Handel och ekonomiska förbindelser med västra Balkan

P6_TA(2009)0005

Europaparlamentets resolution av den 13 januari 2009 om handel och ekonomiska förbindelser med västra Balkan (2008/2149(INI))

(2010/C 46 E/01)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1946/2005 av den 14 november 2005 om ändring av förordning (EG) nr 2007/2000 om införande av särskilda handelsåtgärder för länder och territorier som deltar i eller är knutna till Europeiska unionens stabiliserings- och associeringsprocess (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1946/2005 av den 14 november 2005 om ändring av förordning (EG) nr 2007/2000 om införande av särskilda handelsåtgärder för länder och territorier som deltar i eller är knutna till Europeiska unionens stabiliserings- och associeringsprocess (1),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1085/2006 av den 17 juli 2006 om upprättande av ett instrument för stöd inför anslutningen (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1085/2006 av den 17 juli 2006 om upprättande av ett instrument för stöd inför anslutningen (2),

| — | med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Thessaloniki den 19–20 juni 2003, då samtliga stater på Balkan fick löfte om anslutning till Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Thessaloniki den 19–20 juni 2003, då samtliga stater på Balkan fick löfte om anslutning till Europeiska unionen,

| — | med beaktande av Europeiska rådets beslut från den 16 december 2005 om att bevilja före detta jugoslaviska republiken Makedonien status som kandidatland för EU-medlemskap samt ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möten den 15–16 juni 2006, den 14-15 december 2006 och den 19–20 juni 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets beslut från den 16 december 2005 om att bevilja före detta jugoslaviska republiken Makedonien status som kandidatland för EU-medlemskap samt ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möten den 15–16 juni 2006, den 14-15 december 2006 och den 19–20 juni 2008,

| — | med beaktande av det beslut som antogs av Europeiska rådet den 3 oktober 2005 om att inleda anslutningsförhandlingar med Kroatien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det beslut som antogs av Europeiska rådet den 3 oktober 2005 om att inleda anslutningsförhandlingar med Kroatien,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 mars 2008 om västra Balkan: ökade utsikter till EU-medlemskap (KOM(2008)0127), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 mars 2008 om västra Balkan: ökade utsikter till EU-medlemskap (KOM(2008)0127),

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution nr 1244(1999) av den 10 juni 1999, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution nr 1244(1999) av den 10 juni 1999,

| — | med beaktande av sin resolution av den 29 mars 2007 om Kosovos framtid och EU:s roll (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 29 mars 2007 om Kosovos framtid och EU:s roll (3),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 12 oktober 2006 om förslaget till rådets beslut om exceptionellt ekonomiskt stöd från gemenskapen till Kosovo (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 12 oktober 2006 om förslaget till rådets beslut om exceptionellt ekonomiskt stöd från gemenskapen till Kosovo (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 april 2008 om 2007 års framstegsrapport om före detta jugoslaviska republiken Makedonien (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 april 2008 om 2007 års framstegsrapport om före detta jugoslaviska republiken Makedonien (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 april 2008 om rapporten om Kroatiens framsteg 2007 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 april 2008 om rapporten om Kroatiens framsteg 2007 (6),

| — | med beaktande av sin rekommendation till rådet av den 15 mars 2007 om Bosnien och Hercegovina (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation till rådet av den 15 mars 2007 om Bosnien och Hercegovina (7),

| — | med beaktande av sin rekommendation till rådet av den 25 oktober 2007 om förbindelserna mellan Europeiska unionen och Serbien (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation till rådet av den 25 oktober 2007 om förbindelserna mellan Europeiska unionen och Serbien (8),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 6 september 2006 om förslaget till rådets och kommissionens beslut om ingående av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Albanien, å andra sidan (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 6 september 2006 om förslaget till rådets och kommissionens beslut om ingående av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Albanien, å andra sidan (9),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 13 december 2007 om förslaget till rådets och kommissionens beslut om ingående av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Montenegro, å andra sidan (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 13 december 2007 om förslaget till rådets och kommissionens beslut om ingående av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Montenegro, å andra sidan (10),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 31 januari 2007 om utvidgning av de viktigaste transeuropeiska transportlederna till grannländerna – Riktlinjer för transporter i Europa och grannregionerna (KOM(2007)0032), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 31 januari 2007 om utvidgning av de viktigaste transeuropeiska transportlederna till grannländerna – Riktlinjer för transporter i Europa och grannregionerna (KOM(2007)0032),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 mars 2008 om sonderingssamtalen med grannländerna om samarbete på transportområdet (KOM(2008)0125), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 mars 2008 om sonderingssamtalen med grannländerna om samarbete på transportområdet (KOM(2008)0125),

| — | med beaktande av fördraget mellan EU och sydöstra Europa om en energigemenskap, vilket undertecknades i Aten den 25 oktober 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget mellan EU och sydöstra Europa om en energigemenskap, vilket undertecknades i Aten den 25 oktober 2005,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 november 2007 om utvidgningsstrategi och huvudfrågor 2007–2008 (KOM(2007)0663), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 november 2007 om utvidgningsstrategi och huvudfrågor 2007–2008 (KOM(2007)0663),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 16 mars 2006 om kommissionens strategidokument inför utvidgningen (2005) (11) och av den 13 december 2006 om kommissionens meddelande om utvidgningsstrategin och de största utmaningarna 2006–2007 (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 16 mars 2006 om kommissionens strategidokument inför utvidgningen (2005) (11) och av den 13 december 2006 om kommissionens meddelande om utvidgningsstrategin och de största utmaningarna 2006–2007 (12),

| — | med beaktande av samtliga tidigare resolutioner om länderna på västar Balkan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av samtliga tidigare resolutioner om länderna på västar Balkan,

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor och utskottet för regional utveckling (A6-0489/2008), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor och utskottet för regional utveckling (A6-0489/2008), och av följande skäl:

| A. | Europeiska rådet formulerade vid sitt möte i Thessaloniki tydligt ett ”europeiskt perspektiv” för staterna på västra Balkan och indikerade att stabiliserings- och associeringsprocessen skulle utgöra den generella ramen för EU:s förbindelser med länderna på västra Balkan. |
| --- | --- |

A.

Europeiska rådet formulerade vid sitt möte i Thessaloniki tydligt ett ”europeiskt perspektiv” för staterna på västra Balkan och indikerade att stabiliserings- och associeringsprocessen skulle utgöra den generella ramen för EU:s förbindelser med länderna på västra Balkan.

| B. | Kroatien deltar för närvarande i anslutningsförhandlingar med EU och före detta jugoslaviska republiken Makedonien erhöll status som kandidatland 2005. |
| --- | --- |

B.

Kroatien deltar för närvarande i anslutningsförhandlingar med EU och före detta jugoslaviska republiken Makedonien erhöll status som kandidatland 2005.

| C. | Handelsförmåner och finansiellt stöd från EU har spelat en central roll för stabiliserings- och associeringsprocessen på västra Balkan. |
| --- | --- |

C.

Handelsförmåner och finansiellt stöd från EU har spelat en central roll för stabiliserings- och associeringsprocessen på västra Balkan.

| D. | Kroatien har kommit långt på vägen mot fullt EU-medlemskap med utsikter till att förhandlingarna ska kunna slutföras 2009, har fortsatt att uppfylla de politiska och ekonomiska Köpenhamnskriterierna och har konstaterats ha en fungerande marknadsekonomi som kan tjäna som en positiv förebild för andra länder i regionen. |
| --- | --- |

D.

Kroatien har kommit långt på vägen mot fullt EU-medlemskap med utsikter till att förhandlingarna ska kunna slutföras 2009, har fortsatt att uppfylla de politiska och ekonomiska Köpenhamnskriterierna och har konstaterats ha en fungerande marknadsekonomi som kan tjäna som en positiv förebild för andra länder i regionen.

| E. | Den 17 februari 2008 antog Kosovos nationalförsamling en resolution som förklarade Kosovo självständigt. Den 18 februari 2008 enades rådet om att medlemsstaterna i enlighet med nationell praxis och internationell rätt skulle besluta om sina förbindelser med Kosovo. Det totala EU-stödet till Kosovo uppskattas till mer än 1 000 000 000 EUR för perioden 2007–2010, vilket täcker stöd till Kosovos politiska och ekonomiska utveckling och finansierar EU:s bidrag till den internationella närvaron i Kosovo. |
| --- | --- |

E.

Den 17 februari 2008 antog Kosovos nationalförsamling en resolution som förklarade Kosovo självständigt. Den 18 februari 2008 enades rådet om att medlemsstaterna i enlighet med nationell praxis och internationell rätt skulle besluta om sina förbindelser med Kosovo. Det totala EU-stödet till Kosovo uppskattas till mer än 1 000 000 000 EUR för perioden 2007–2010, vilket täcker stöd till Kosovos politiska och ekonomiska utveckling och finansierar EU:s bidrag till den internationella närvaron i Kosovo.

| F. | Ekonomiskt välstånd och full integrering i den inre marknaden och världshandelssystemet är grundläggande förutsättningar för långsiktig stabilitet och hållbar ekonomisk och social utveckling i hela västra Balkanregionen. |
| --- | --- |

F.

Ekonomiskt välstånd och full integrering i den inre marknaden och världshandelssystemet är grundläggande förutsättningar för långsiktig stabilitet och hållbar ekonomisk och social utveckling i hela västra Balkanregionen.

| G. | En försiktig och gradvis öppning av marknaderna i länderna på västra Balkan, med en landspecifik strategi som i första hand främjar etableringen av en regional marknad, förväntas bidra på ett avgörande sätt till den politiska och ekonomiska stabilitetsprocessen i regionen. |
| --- | --- |

G.

En försiktig och gradvis öppning av marknaderna i länderna på västra Balkan, med en landspecifik strategi som i första hand främjar etableringen av en regional marknad, förväntas bidra på ett avgörande sätt till den politiska och ekonomiska stabilitetsprocessen i regionen.

| H. | Ett utvidgat ekonomiskt samarbete i västra Balkanregionen ger också utsikter till ekonomisk tillväxt i EU:s sydöstra medlemsstater, och kommer att främja deras djupare integration på den inre marknaden. |
| --- | --- |

H.

Ett utvidgat ekonomiskt samarbete i västra Balkanregionen ger också utsikter till ekonomisk tillväxt i EU:s sydöstra medlemsstater, och kommer att främja deras djupare integration på den inre marknaden.

| I. | Centraleuropeiska frihandelsavtalet (CEFTA) konsoliderade 32 bilaterala frihandelsavtal i södra Europa i ett enda övergripande regionalt frihandelsavtal som förbättrar de nuvarande liberaliseringsnivåerna i regionen genom en enda ram av rättvisa, transparenta och förutsägbara bestämmelser. |
| --- | --- |

I.

Centraleuropeiska frihandelsavtalet (CEFTA) konsoliderade 32 bilaterala frihandelsavtal i södra Europa i ett enda övergripande regionalt frihandelsavtal som förbättrar de nuvarande liberaliseringsnivåerna i regionen genom en enda ram av rättvisa, transparenta och förutsägbara bestämmelser.

| J. | Den ekonomiska tillväxten i länderna på västra Balkan varierar kraftigt, och sträckte sig 2006 från 3 procent i före detta jugoslaviska republiken Makedonien till 10,3 procent i Montenegro. Arbetslösheten varierar och sträckte sig 2007 från höga arbetslöshetssiffror i t.ex. Kosovo (40 procent) ned till lägre siffror i t.ex. Montenegro (11,9 procent). |
| --- | --- |

J.

Den ekonomiska tillväxten i länderna på västra Balkan varierar kraftigt, och sträckte sig 2006 från 3 procent i före detta jugoslaviska republiken Makedonien till 10,3 procent i Montenegro. Arbetslösheten varierar och sträckte sig 2007 från höga arbetslöshetssiffror i t.ex. Kosovo (40 procent) ned till lägre siffror i t.ex. Montenegro (11,9 procent).

| K. | Ekonomierna på västra Balkan är mycket beroende av utrikeshandel, och den totala importen och exporten står för en mycket stor del av deras BNP. 61 procent av regionens handelsflöde går till Europeiska unionen, medan länderna står för endast 2 procent av EU:s utrikeshandel. |
| --- | --- |

K.

Ekonomierna på västra Balkan är mycket beroende av utrikeshandel, och den totala importen och exporten står för en mycket stor del av deras BNP. 61 procent av regionens handelsflöde går till Europeiska unionen, medan länderna står för endast 2 procent av EU:s utrikeshandel.

| L. | Transportinfrastrukturen och underlättandet av transporter är avgörande för den ekonomiska utvecklingen, den sociala sammanhållningen och integrationen. |
| --- | --- |

L.

Transportinfrastrukturen och underlättandet av transporter är avgörande för den ekonomiska utvecklingen, den sociala sammanhållningen och integrationen.

| M. | Västra Balkans små och medelstora företag måste få starkare stöd om en hållbar ekonomisk tillväxt, skapandet av arbetstillfällen och export ska kunna garanteras. |
| --- | --- |

M.

Västra Balkans små och medelstora företag måste få starkare stöd om en hållbar ekonomisk tillväxt, skapandet av arbetstillfällen och export ska kunna garanteras.

| N. | Tjänstesektorn, särskilt turismen, spelar en viktig roll för ekonomin i länderna på västra Balkan. |
| --- | --- |

N.

Tjänstesektorn, särskilt turismen, spelar en viktig roll för ekonomin i länderna på västra Balkan.

| O. | Små marknader, som de som finns i vissa av länderna på västra Balkan, är särskilt lockande för kartellbildning, begränsande praxis eller missbruk av dominerande ställning på marknaden, vilket kan få stora återverkningar på den regionala ekonomiska tillväxten, arbetslöshetsnivån och den sociala utvecklingen. |
| --- | --- |

O.

Små marknader, som de som finns i vissa av länderna på västra Balkan, är särskilt lockande för kartellbildning, begränsande praxis eller missbruk av dominerande ställning på marknaden, vilket kan få stora återverkningar på den regionala ekonomiska tillväxten, arbetslöshetsnivån och den sociala utvecklingen.

| P. | Ekonomierna i länderna på västra Balkan skiljer sig mycket från varandra och har olika kännetecken. Till exempel avviker Albanien, Kroatien och Montenegro från övriga ekonomier på västra Balkan genom att turistsektorn är av avgörande betydelse för dem. |
| --- | --- |

P.

Ekonomierna i länderna på västra Balkan skiljer sig mycket från varandra och har olika kännetecken. Till exempel avviker Albanien, Kroatien och Montenegro från övriga ekonomier på västra Balkan genom att turistsektorn är av avgörande betydelse för dem.

| Q. | Samtliga länder på västra Balkan har ingått stabiliserings- och associeringsavtal med EU. |
| --- | --- |

Q.

Samtliga länder på västra Balkan har ingått stabiliserings- och associeringsavtal med EU.

Allmänna synpunkter

| 1. | Europaparlamentet välkomnar de framsteg som gjorts i stabiliserings- och associeringsprocessen och särskilt undertecknandet nyligen av stabiliserings- och associeringsavtal med Bosnien och Hercegovina och med Serbien. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att avsluta ratificeringsförfarandet för alla stabiliserings- och associeringsavtal så snart som möjligt. Parlamentet välkomnar de framsteg som gjorts i genomförandet av interimsavtalen, och uppmanar länderna på västra Balkan att fortsätta sina ansträngningar på detta område. Parlamentet understryker betydelsen av att ytterligare stärka stabiliserings- och associeringsprocessens multilaterala dimension i avsikt att helt återuppta det regionala samarbetet på alla områden. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar de framsteg som gjorts i stabiliserings- och associeringsprocessen och särskilt undertecknandet nyligen av stabiliserings- och associeringsavtal med Bosnien och Hercegovina och med Serbien. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att avsluta ratificeringsförfarandet för alla stabiliserings- och associeringsavtal så snart som möjligt. Parlamentet välkomnar de framsteg som gjorts i genomförandet av interimsavtalen, och uppmanar länderna på västra Balkan att fortsätta sina ansträngningar på detta område. Parlamentet understryker betydelsen av att ytterligare stärka stabiliserings- och associeringsprocessens multilaterala dimension i avsikt att helt återuppta det regionala samarbetet på alla områden.

| 2. | Europaparlamentet påminner om det ”europeiska perspektiv” för länderna på västra Balkan, som tydligt formulerades under Europeiska rådets möte i Thessaloniki. Dock framhåller parlamentet att de västra Balkanländernas anslutning till EU är strikt beroende av att av samtliga villkor och krav som fastställs av EU uppfylls, inklusive Köpenhamnskriterierna för medlemskap, och att stabiliserings- och associeringsprocessen fullbordas med framgång, vilket inbegriper regionalt samarbete, goda grannrelationer och samarbete fullt ut med Internationella brottmålsdomstolen för före detta Jugoslavien. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påminner om det ”europeiska perspektiv” för länderna på västra Balkan, som tydligt formulerades under Europeiska rådets möte i Thessaloniki. Dock framhåller parlamentet att de västra Balkanländernas anslutning till EU är strikt beroende av att av samtliga villkor och krav som fastställs av EU uppfylls, inklusive Köpenhamnskriterierna för medlemskap, och att stabiliserings- och associeringsprocessen fullbordas med framgång, vilket inbegriper regionalt samarbete, goda grannrelationer och samarbete fullt ut med Internationella brottmålsdomstolen för före detta Jugoslavien.

| 3. | Europaparlamentet understryker att seriösa utsikter till EU-medlemskap för staterna på västra Balkan kan tjäna som en katalysator för att uppmuntra deras befolkningar och regeringar att fjärma sig från regressiv nationalism och sekteristiskt våld, och slå in på vägen mot en framtida integration med resten av Europa. Dessutom kommer det att förbättra västra Balkans relativt dåliga image inom Europeiska unionen, beroende på krigen nyligen och de senaste decenniernas politiska kontroverser, vilket i sin tur kommer att stimulera EU:s företag att öka sin affärsverksamhet i regionen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet understryker att seriösa utsikter till EU-medlemskap för staterna på västra Balkan kan tjäna som en katalysator för att uppmuntra deras befolkningar och regeringar att fjärma sig från regressiv nationalism och sekteristiskt våld, och slå in på vägen mot en framtida integration med resten av Europa. Dessutom kommer det att förbättra västra Balkans relativt dåliga image inom Europeiska unionen, beroende på krigen nyligen och de senaste decenniernas politiska kontroverser, vilket i sin tur kommer att stimulera EU:s företag att öka sin affärsverksamhet i regionen.

| 4. | Europaparlamentet uppmuntrar Europeiska unionen att kontinuerligt visa sitt engagemang för västra Balkan, särskilt under denna politiskt känsliga period. Parlamentet uppmanar med kraft rådet och kommissionen att inse att det varken gynnar EU eller västra Balkan att skapa ett ”svart hål” i Kosovo. Parlamentet uppmanar därför EU:s institutioner att engagera sig aktivt så att spänningar kan undvikas. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmuntrar Europeiska unionen att kontinuerligt visa sitt engagemang för västra Balkan, särskilt under denna politiskt känsliga period. Parlamentet uppmanar med kraft rådet och kommissionen att inse att det varken gynnar EU eller västra Balkan att skapa ett ”svart hål” i Kosovo. Parlamentet uppmanar därför EU:s institutioner att engagera sig aktivt så att spänningar kan undvikas.

| 5. | Europaparlamentet anser det nödvändigt att i den övergripande handlingsplanen för västra Balkan ta hänsyn till de skillnader som råder mellan länderna i regionen när det gäller deras respektive ekonomiska utveckling och deras efterlevnad av gemenskapens regelverk och WTO:s bestämmelser. Därför betonar parlamentet hur viktigt det är med en strikt egen väg mot EU medlemskap för vart och ett av länderna på västra Balkan, bl.a. baserad på hur varje land uppfyller Köpenhamnskriterierna och de villkor och krav som fastställts av EU. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser det nödvändigt att i den övergripande handlingsplanen för västra Balkan ta hänsyn till de skillnader som råder mellan länderna i regionen när det gäller deras respektive ekonomiska utveckling och deras efterlevnad av gemenskapens regelverk och WTO:s bestämmelser. Därför betonar parlamentet hur viktigt det är med en strikt egen väg mot EU medlemskap för vart och ett av länderna på västra Balkan, bl.a. baserad på hur varje land uppfyller Köpenhamnskriterierna och de villkor och krav som fastställts av EU.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar avtalen om visumlättnader och återtagande som trädde i kraft i januari 2008 och dialogen om färdplaner för gradvis liberalisering av visumreglerna för länderna på västra Balkan. Parlamentet anser att det finns ett verkligt behov av att förbättra och fastställa väl fungerande tullsystem för att underlätta handelsströmmarna och säkerställa ett närmare samarbete inom ekonomi, forskning, teknik och handel. Parlamentet välkomnar kommissionens beslut att erbjuda studenter från länderna på västra Balkan ännu flera stipendier inom ramen för Erasmus Mundus-programmet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet välkomnar avtalen om visumlättnader och återtagande som trädde i kraft i januari 2008 och dialogen om färdplaner för gradvis liberalisering av visumreglerna för länderna på västra Balkan. Parlamentet anser att det finns ett verkligt behov av att förbättra och fastställa väl fungerande tullsystem för att underlätta handelsströmmarna och säkerställa ett närmare samarbete inom ekonomi, forskning, teknik och handel. Parlamentet välkomnar kommissionens beslut att erbjuda studenter från länderna på västra Balkan ännu flera stipendier inom ramen för Erasmus Mundus-programmet.

WTO och CEFTA

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att vidta lämpliga åtgärder för att uppmuntra en mer långtgående integrering av västra Balkan i det globala handelssystemet och ekonomiska systemet, särskilt genom anslutning till WTO av de länder i regionen som ännu inte är medlemmar. Parlamentet noterar med tillfredsställelse att Albanien, Kroatien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien redan är medlemmar i WTO. Parlamentet understryker att liberaliseringen av handeln måste gå hand i hand med minskad fattigdom och arbetslöshet, främjande av ekonomiska och sociala rättigheter och respekt för miljön. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att vidta lämpliga åtgärder för att uppmuntra en mer långtgående integrering av västra Balkan i det globala handelssystemet och ekonomiska systemet, särskilt genom anslutning till WTO av de länder i regionen som ännu inte är medlemmar. Parlamentet noterar med tillfredsställelse att Albanien, Kroatien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien redan är medlemmar i WTO. Parlamentet understryker att liberaliseringen av handeln måste gå hand i hand med minskad fattigdom och arbetslöshet, främjande av ekonomiska och sociala rättigheter och respekt för miljön.

| 8. | Europaparlamentet betonar vilken viktig stimulans som regionalt samarbete och goda grannrelationer innebär för den ekonomiska tillväxten i området, och den viktiga roll som CEFTA spelar i denna process. Parlamentet framhåller att CEFTA också kan spela en viktig roll för regionens framtida integration i EU genom att stärka de ekonomiska förbindelserna och handelsförbindelserna mellan EU och västra Balkan. Parlamentet anser därför att CEFTA i stor utsträckning bidrar till att förbereda länderna på västra Balkan för anslutning till Europeiska unionen. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar vilken viktig stimulans som regionalt samarbete och goda grannrelationer innebär för den ekonomiska tillväxten i området, och den viktiga roll som CEFTA spelar i denna process. Parlamentet framhåller att CEFTA också kan spela en viktig roll för regionens framtida integration i EU genom att stärka de ekonomiska förbindelserna och handelsförbindelserna mellan EU och västra Balkan. Parlamentet anser därför att CEFTA i stor utsträckning bidrar till att förbereda länderna på västra Balkan för anslutning till Europeiska unionen.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar regeringarna på västra Balkan att ytterligare undersöka möjligheterna att vidta mer omfattande åtgärder för att liberalisera handeln inom områden som hittills har varit undantagna, och att inrätta mekanismer för att systematiskt bekämpa brott mot internationell immateriella rättigheter och industriella upphovsrättigheter. Parlamentet uppmanar även dessa regeringar att anpassa sig till EU:s regelverk och vidta åtgärder för att få ett slut på praxis och åtgärder som utgör icke-tariffära handelshinder. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar regeringarna på västra Balkan att ytterligare undersöka möjligheterna att vidta mer omfattande åtgärder för att liberalisera handeln inom områden som hittills har varit undantagna, och att inrätta mekanismer för att systematiskt bekämpa brott mot internationell immateriella rättigheter och industriella upphovsrättigheter. Parlamentet uppmanar även dessa regeringar att anpassa sig till EU:s regelverk och vidta åtgärder för att få ett slut på praxis och åtgärder som utgör icke-tariffära handelshinder.

EU-stöd och västra Balkans egenansvar för reformprocessen

| 10. | Europaparlamentet stöder länderna på västra Balkan i deras ansträngningar avseende reformer och regionalt samarbete genom instrumentet för stöd inför anslutningen. Parlamentet understryker att länderna på västra Balkan har ”egenansvar” för sin reformprocess. Parlamentet uppmanar med kraft länderna på västra Balkan att ta sitt ansvar för att formulera tillräckligt många ambitiösa projekt för att kunna utnyttja tillgängliga EU-medel, och inte vara alltför passiva och beroende av EU-initiativ. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet stöder länderna på västra Balkan i deras ansträngningar avseende reformer och regionalt samarbete genom instrumentet för stöd inför anslutningen. Parlamentet understryker att länderna på västra Balkan har ”egenansvar” för sin reformprocess. Parlamentet uppmanar med kraft länderna på västra Balkan att ta sitt ansvar för att formulera tillräckligt många ambitiösa projekt för att kunna utnyttja tillgängliga EU-medel, och inte vara alltför passiva och beroende av EU-initiativ.

| 11. | Europaparlamentet betonar regionernas roll i den ekonomiska och sociala utvecklingen, och därmed betydelsen av instrumentet för stöd inför anslutningen, för att bistå länderna på västra Balkan i processen med demokratisering, ekonomisk och social omvandling och anpassning till de europeiska normerna, samt för att föra dessa länder närmare Europeiska unionens strukturer. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet betonar regionernas roll i den ekonomiska och sociala utvecklingen, och därmed betydelsen av instrumentet för stöd inför anslutningen, för att bistå länderna på västra Balkan i processen med demokratisering, ekonomisk och social omvandling och anpassning till de europeiska normerna, samt för att föra dessa länder närmare Europeiska unionens strukturer.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att förse instrumentet för stöd inför anslutningen med de ytterligare ekonomiska medel som behövs för att utveckla projekt som anpassas till verkliga behov och erbjuda ett effektivt och koncentrerat stöd på lokal och regional nivå. Parlamentet betonar vikten av projekt för personkontakter som kan vara särskilt effektiva när det gäller att förmedla Europeiska unionens mervärde till den lokala befolkningen. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att förse instrumentet för stöd inför anslutningen med de ytterligare ekonomiska medel som behövs för att utveckla projekt som anpassas till verkliga behov och erbjuda ett effektivt och koncentrerat stöd på lokal och regional nivå. Parlamentet betonar vikten av projekt för personkontakter som kan vara särskilt effektiva när det gäller att förmedla Europeiska unionens mervärde till den lokala befolkningen.

| 13. | Europaparlamentet gläds åt att en av prioriteringarna hos instrumentet för stöd inför anslutningen är att bidra till att utveckla den institutionella och administrativa kapaciteten på västra Balkan, såväl på nationell som på regional nivå. Parlamentet uppmuntrar med kraft kommissionen att utöka denna verksamhetsdel för att stimulera utvecklingen av förvaltningsformer, förbereda dessa länder och regioner på att utnyttja strukturfonderna och främja deras anpassning till EU-standarder inför en eventuell framtida anslutning. Parlamentet uppmanar kommissionen att garantera en hög insynsnivå då institutionerna byggs upp och vidta lämpliga åtgärder för att motarbeta korruption. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet gläds åt att en av prioriteringarna hos instrumentet för stöd inför anslutningen är att bidra till att utveckla den institutionella och administrativa kapaciteten på västra Balkan, såväl på nationell som på regional nivå. Parlamentet uppmuntrar med kraft kommissionen att utöka denna verksamhetsdel för att stimulera utvecklingen av förvaltningsformer, förbereda dessa länder och regioner på att utnyttja strukturfonderna och främja deras anpassning till EU-standarder inför en eventuell framtida anslutning. Parlamentet uppmanar kommissionen att garantera en hög insynsnivå då institutionerna byggs upp och vidta lämpliga åtgärder för att motarbeta korruption.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att ge länderna i regionen ekonomiskt och administrativt tekniskt stöd via lämpligt kvalificerade personer, i samarbete med de internationella och regionala organisationer som sysslar med ekonomiska frågor på västra Balkan, för att stärka lokala offentliga strukturer, skapa en effektivare och mer diversifierad ekonomisk bas och förbättra lokala produkters penetration på utländska marknader, särskilt inom EU. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att ge länderna i regionen ekonomiskt och administrativt tekniskt stöd via lämpligt kvalificerade personer, i samarbete med de internationella och regionala organisationer som sysslar med ekonomiska frågor på västra Balkan, för att stärka lokala offentliga strukturer, skapa en effektivare och mer diversifierad ekonomisk bas och förbättra lokala produkters penetration på utländska marknader, särskilt inom EU.

| 15. | Europaparlamentet föreslår att medlemsstaterna erbjuder länderna på västra Balkan, s.k. ”government-to-government programmes” som ger dessa länder specifikt stöd, utbildning och coaching inom den statliga administrationen, inom områden som särskilt efterfrågas av myndigheterna i staterna på västra Balkan. Parlamentet understryker att dessa program kan spela en viktig roll för genomförandet av EU:s regelverk i regionen, samtidigt som de erbjuder staterna på västra Balkan möjlighet att definiera exakt vilket sorts stöd som de behöver. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet föreslår att medlemsstaterna erbjuder länderna på västra Balkan, s.k. ”government-to-government programmes” som ger dessa länder specifikt stöd, utbildning och coaching inom den statliga administrationen, inom områden som särskilt efterfrågas av myndigheterna i staterna på västra Balkan. Parlamentet understryker att dessa program kan spela en viktig roll för genomförandet av EU:s regelverk i regionen, samtidigt som de erbjuder staterna på västra Balkan möjlighet att definiera exakt vilket sorts stöd som de behöver.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i god tid för godkännande sända parlamentet alla nya förslag om att erbjuda staterna på västra Balkan exceptionellt budgetstöd. Parlamentet betonar att ytterligare ekonomiskt bistånd till länderna på västra Balkan (särskilt till Kosovo) bör villkoras med upprättande av en heltäckande och realistisk långsiktig ekonomisk utvecklingsplan, med stöd av internationella finansiella institutioner. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i god tid för godkännande sända parlamentet alla nya förslag om att erbjuda staterna på västra Balkan exceptionellt budgetstöd. Parlamentet betonar att ytterligare ekonomiskt bistånd till länderna på västra Balkan (särskilt till Kosovo) bör villkoras med upprättande av en heltäckande och realistisk långsiktig ekonomisk utvecklingsplan, med stöd av internationella finansiella institutioner.

| 17. | Europaparlamentet anser att de lokala och regionala myndigheterna spelar en avgörande roll för en hållbar ekonomisk utveckling och en förstärkning av det civila samhället genom att konkretisera nationella prioriteringar och gemenskapsprioriteringar genom projekt i partnerskap med aktörer inom den offentliga och privata sektorn. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att de lokala och regionala myndigheterna spelar en avgörande roll för en hållbar ekonomisk utveckling och en förstärkning av det civila samhället genom att konkretisera nationella prioriteringar och gemenskapsprioriteringar genom projekt i partnerskap med aktörer inom den offentliga och privata sektorn.

| 18. | Europaparlamentet understryker betydelsen av gränsöverskridande och internationellt samarbete för att utveckla gemensamma projekt och upprätta hållbara förbindelser både mellan regionerna på västra Balkan och mellan dessa och medlemsstaternas regioner. Parlamentet betonar också att fördelarna med ett sådant samarbete inte enbart är av ekonomiskt slag, utan även har en politisk och mänsklig dimension som skapar bättre förbindelser mellan människor och mellan regeringar samt garanterar stabilitet och välfärd i regionen på lång sikt. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet understryker betydelsen av gränsöverskridande och internationellt samarbete för att utveckla gemensamma projekt och upprätta hållbara förbindelser både mellan regionerna på västra Balkan och mellan dessa och medlemsstaternas regioner. Parlamentet betonar också att fördelarna med ett sådant samarbete inte enbart är av ekonomiskt slag, utan även har en politisk och mänsklig dimension som skapar bättre förbindelser mellan människor och mellan regeringar samt garanterar stabilitet och välfärd i regionen på lång sikt.

| 19. | Europaparlamentet uppmuntrar EU:s regioner att ta initiativ till att genomföra gränsöverskridande projekt med regionerna på västra Balkan i syfte att upprätta ett nära och långsiktigt samarbete på regional nivå, liksom när det gäller att främja utbyte av erfarenheter och god praxis inom ramen för europeiska nätverk för regionalt samarbete. Parlamentet anser att samarbetet i regionen kan främjas genom att det regionala samarbetsrådet stärks. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmuntrar EU:s regioner att ta initiativ till att genomföra gränsöverskridande projekt med regionerna på västra Balkan i syfte att upprätta ett nära och långsiktigt samarbete på regional nivå, liksom när det gäller att främja utbyte av erfarenheter och god praxis inom ramen för europeiska nätverk för regionalt samarbete. Parlamentet anser att samarbetet i regionen kan främjas genom att det regionala samarbetsrådet stärks.

Ekonomisk politik, energi, transporter och miljö

| 20. | Europaparlamentet uppmanar med kraft länderna i regionen att i nära samarbete med kommissionen och andra relevanta internationella finansinstitutioner vidmakthålla och bygga vidare på sina framsteg avseende den makroekonomiska stabiliteten, vilket är en förutsättning för stabil ekonomisk tillväxt genom sund finans- och penningpolitik. Parlamentet uppmanar dessutom länderna att öka takten i strukturreformerna, särskilt inom skattepolitiken, tullområdet och den offentliga förvaltningen, genom att främja öppenhetsprincipen och principen om redovisningsskyldighet samt genom att stödja sund förvaltning inom den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar med kraft länderna i regionen att i nära samarbete med kommissionen och andra relevanta internationella finansinstitutioner vidmakthålla och bygga vidare på sina framsteg avseende den makroekonomiska stabiliteten, vilket är en förutsättning för stabil ekonomisk tillväxt genom sund finans- och penningpolitik. Parlamentet uppmanar dessutom länderna att öka takten i strukturreformerna, särskilt inom skattepolitiken, tullområdet och den offentliga förvaltningen, genom att främja öppenhetsprincipen och principen om redovisningsskyldighet samt genom att stödja sund förvaltning inom den offentliga sektorn.

| 21. | Europaparlamentet betonar behovet av mer stöd till utveckling av regionens privata sektor och dess investeringar i infrastruktur genom bland annat utökat samarbete med Europeiska investeringsbanken, och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling och andra internationella finansinstitutioner. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet betonar behovet av mer stöd till utveckling av regionens privata sektor och dess investeringar i infrastruktur genom bland annat utökat samarbete med Europeiska investeringsbanken, och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling och andra internationella finansinstitutioner.

| 22. | Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt för den ekonomiska utvecklingen i regionen att skapa ett gynnsamt investeringsklimat och uppmanar kommissionen och staterna på västra Balkan att intensifiera det ekonomiska reformarbetet genom att utarbeta strategiska utvecklingsplaner för att genomföra investeringsprojekt som har betydelse för regionen i stort. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt för den ekonomiska utvecklingen i regionen att skapa ett gynnsamt investeringsklimat och uppmanar kommissionen och staterna på västra Balkan att intensifiera det ekonomiska reformarbetet genom att utarbeta strategiska utvecklingsplaner för att genomföra investeringsprojekt som har betydelse för regionen i stort.

| 23. | Europaparlamentet berömmer regeringarna i länderna på västra Balkan för de framsteg som de hittills har gjort på det ekonomiska området samtidigt som de ha bevarat den makroekonomiska stabiliteten. Parlamentet välkomnar regeringarnas genomförande av en skattepolitik och en budgetdisciplin som har lett till ökade intäkter i statsbudgetarna. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet berömmer regeringarna i länderna på västra Balkan för de framsteg som de hittills har gjort på det ekonomiska området samtidigt som de ha bevarat den makroekonomiska stabiliteten. Parlamentet välkomnar regeringarnas genomförande av en skattepolitik och en budgetdisciplin som har lett till ökade intäkter i statsbudgetarna.

| 24. | Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att fortsätta samarbetet på energiområdet i regionen, särskilt med utvecklingen av förnybara energikällor, att skapa öppna, pålitliga och konkurrenskraftiga marknader och förbättra de allmänna villkoren för utbyggnad av regionens energiinfrastruktur, inklusive förbättrad sammanlänkningskapacitet mellan EU:s grannländer och partnerländer. Parlamentet betonar den viktiga roll som energigemenskapen spelar för att detta mål ska uppnås. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att fortsätta samarbetet på energiområdet i regionen, särskilt med utvecklingen av förnybara energikällor, att skapa öppna, pålitliga och konkurrenskraftiga marknader och förbättra de allmänna villkoren för utbyggnad av regionens energiinfrastruktur, inklusive förbättrad sammanlänkningskapacitet mellan EU:s grannländer och partnerländer. Parlamentet betonar den viktiga roll som energigemenskapen spelar för att detta mål ska uppnås.

| 25. | Europaparlamentet anser att utbyggnaden av hamnen i Rijeka i Kroatien är ett projekt av högsta betydelse för Europeiska unionen. Parlamentet menar att det ligger i EU:s intresse att denna utbyggnad påbörjas snarast möjligt. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet anser att utbyggnaden av hamnen i Rijeka i Kroatien är ett projekt av högsta betydelse för Europeiska unionen. Parlamentet menar att det ligger i EU:s intresse att denna utbyggnad påbörjas snarast möjligt.

| 26. | Europaparlamentet betonar att miljöskydd är en viktig del av en hållbar utveckling på västra Balkan. Parlamentet anser att det är mycket viktigt att kommissionen och regeringarna på västra Balkan främjar en sund miljöpolitik och sunda miljöstrategier i linje med EU:s miljölagstiftning. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet betonar att miljöskydd är en viktig del av en hållbar utveckling på västra Balkan. Parlamentet anser att det är mycket viktigt att kommissionen och regeringarna på västra Balkan främjar en sund miljöpolitik och sunda miljöstrategier i linje med EU:s miljölagstiftning.

| 27. | Europaparlamentet anser att det är viktigt att staterna på västra Balkan tillämpar de gemensamma principerna och riktlinjerna för EU:s havspolitik, och betonar att Donau måste utnyttjas på ett effektivt och miljövänligt sätt, i enlighet med EU:s lagstiftning, och med beaktande av att denna flod är en viktig transportkorridor och källa till värdefulla resurser. Parlamentet stöder i detta sammanhang de regionala initiativ som pågår och de organisationer (och särskilt Internationella kommissionen för skydd av Donau – ICPDR) som arbetar med miljöskydd, bättre användning av transportkapaciteten på inre vattenvägar och en förbättring när det gäller att förebygga katastrofer längs Donau. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet anser att det är viktigt att staterna på västra Balkan tillämpar de gemensamma principerna och riktlinjerna för EU:s havspolitik, och betonar att Donau måste utnyttjas på ett effektivt och miljövänligt sätt, i enlighet med EU:s lagstiftning, och med beaktande av att denna flod är en viktig transportkorridor och källa till värdefulla resurser. Parlamentet stöder i detta sammanhang de regionala initiativ som pågår och de organisationer (och särskilt Internationella kommissionen för skydd av Donau – ICPDR) som arbetar med miljöskydd, bättre användning av transportkapaciteten på inre vattenvägar och en förbättring när det gäller att förebygga katastrofer längs Donau.

| 28. | Europaparlamentet påminner om att det är nödvändigt att öka handeln med jordbruksprodukter även med Kroatien, så att Kroatien kan anpassa sig till den gemensamma jordbrukspolitiken så snabbt som möjligt när landet väl blir medlem i EU. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet påminner om att det är nödvändigt att öka handeln med jordbruksprodukter även med Kroatien, så att Kroatien kan anpassa sig till den gemensamma jordbrukspolitiken så snabbt som möjligt när landet väl blir medlem i EU.

| 29. | Europaparlamentet inser regionens speciella geografi och dess strategiska läge, som gör området till en naturlig transitpunkt för varuhandeln, särskilt för primära energiprodukter (råolja och naturgas), mellan Europa och Asien. Parlamentet välkomnar inledandet av viktiga subregionala transportprojekt, som t.ex. den sydöstra leden som i praktiken kommer att underlätta anslutningen av länderna på västra Balkan till det större rörledningsnät för energi som sammanbinder EU med Turkiet och länderna i Kaukasus. Parlamentet uppmanar kommissionen och länderna på västra Balkan att avsätta tillräckliga ekonomiska resurser till modernisering av infrastrukturen, särskilt inom logistiksektorn, och att genomföra nödvändiga reformer för att göra sektorn mer konkurrenskraftig och dynamisk. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet inser regionens speciella geografi och dess strategiska läge, som gör området till en naturlig transitpunkt för varuhandeln, särskilt för primära energiprodukter (råolja och naturgas), mellan Europa och Asien. Parlamentet välkomnar inledandet av viktiga subregionala transportprojekt, som t.ex. den sydöstra leden som i praktiken kommer att underlätta anslutningen av länderna på västra Balkan till det större rörledningsnät för energi som sammanbinder EU med Turkiet och länderna i Kaukasus. Parlamentet uppmanar kommissionen och länderna på västra Balkan att avsätta tillräckliga ekonomiska resurser till modernisering av infrastrukturen, särskilt inom logistiksektorn, och att genomföra nödvändiga reformer för att göra sektorn mer konkurrenskraftig och dynamisk.

| 30. | I fråga om detaljhandeln framhåller Europaparlamentet att man måste undanröja de administrativa hinder som stoppar framväxten av mer konkurrenskraftiga företag inom livsmedelsbranschen, eftersom den bristande effektiviteten inom livsmedelshandeln hindrar europeiska producenter från att komma in på marknaden. |
| --- | --- |

30.

I fråga om detaljhandeln framhåller Europaparlamentet att man måste undanröja de administrativa hinder som stoppar framväxten av mer konkurrenskraftiga företag inom livsmedelsbranschen, eftersom den bristande effektiviteten inom livsmedelshandeln hindrar europeiska producenter från att komma in på marknaden.

| 31. | Europaparlamentet betonar att det behövs ytterligare stöd till utveckling av små och medelstora företag, grundat på Europeiska stadgan för småföretag som stöds av alla länder på västra Balkan. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att de små och medelstora företagen får tillgång till EU:s strukturfonder och tillhandahålla bättre finansiering till projekt som involverar små och medelstora företag. Parlamentet uppmanar kommissionen att skapa institutionella ramar för att öka samarbetet mellan gemenskapen och den privata sektorn i länderna på västra Balkan för att säkerställa att gemenskapsmedlen används på avsett vis. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet betonar att det behövs ytterligare stöd till utveckling av små och medelstora företag, grundat på Europeiska stadgan för småföretag som stöds av alla länder på västra Balkan. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att de små och medelstora företagen får tillgång till EU:s strukturfonder och tillhandahålla bättre finansiering till projekt som involverar små och medelstora företag. Parlamentet uppmanar kommissionen att skapa institutionella ramar för att öka samarbetet mellan gemenskapen och den privata sektorn i länderna på västra Balkan för att säkerställa att gemenskapsmedlen används på avsett vis.

| 32. | Europaparlamentet framhåller behovet av att utvidga området för samarbete när det gäller utbildning och forskning mellan EU och länderna på västra Balkan vilket kommer att skapa förutsättningar för en stabil ekonomisk utveckling och tillväxt i regionen, och på så sätt främja västra Balkans integrering i det gemensamma ekonomiska området, det gemensamma forsknings- och utbildningsområdet, och dessa länders deltagande på arbetsmarknaden i enlighet med EU:s bestämmelser och krav. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet framhåller behovet av att utvidga området för samarbete när det gäller utbildning och forskning mellan EU och länderna på västra Balkan vilket kommer att skapa förutsättningar för en stabil ekonomisk utveckling och tillväxt i regionen, och på så sätt främja västra Balkans integrering i det gemensamma ekonomiska området, det gemensamma forsknings- och utbildningsområdet, och dessa länders deltagande på arbetsmarknaden i enlighet med EU:s bestämmelser och krav.

| 33. | Med tanke på att den internationella finanskrisen har nått Europa och indirekt kan komma att påverka handeln med och utländska investeringar i västa Balkan, uppmanar Europaparlamentet kommissionen att bevaka utvecklingen och, om nödvändigt, vidta de åtgärder som krävs för att garantera att stabiliserings- och associeringsprocessen kan fullföljas på ett smidigt sätt, eftersom denna är en viktig faktor för stabiliteten i regionen och dessutom i EU:s eget intresse. |
| --- | --- |

33.

Med tanke på att den internationella finanskrisen har nått Europa och indirekt kan komma att påverka handeln med och utländska investeringar i västa Balkan, uppmanar Europaparlamentet kommissionen att bevaka utvecklingen och, om nödvändigt, vidta de åtgärder som krävs för att garantera att stabiliserings- och associeringsprocessen kan fullföljas på ett smidigt sätt, eftersom denna är en viktig faktor för stabiliteten i regionen och dessutom i EU:s eget intresse.

Finansiella tjänster, tullar och kampen mot organiserad brottslighet och korruption

| 34. | Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt för den ekonomiska utvecklingen i regionens länder att de kraftigt reformerar sina bank- och försäkringssystem, inrättar ett effektivt system för mikrokrediter och förbättrar lagstiftningen för och tillsynen av banksektorn, och sålunda lägger grunden för en successiv öppning av sina finansmarknader. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt för den ekonomiska utvecklingen i regionens länder att de kraftigt reformerar sina bank- och försäkringssystem, inrättar ett effektivt system för mikrokrediter och förbättrar lagstiftningen för och tillsynen av banksektorn, och sålunda lägger grunden för en successiv öppning av sina finansmarknader.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar de stater i regionen som lider av korruption inom den offentliga sektorn att vidta alla åtgärder som krävs för att bekämpa den och se till att deras tullförvaltningar arbetar på ett bättre och insynsvänligare sätt i linje med de standarder som har fastställts av EU och Världstullorganisationen. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar de stater i regionen som lider av korruption inom den offentliga sektorn att vidta alla åtgärder som krävs för att bekämpa den och se till att deras tullförvaltningar arbetar på ett bättre och insynsvänligare sätt i linje med de standarder som har fastställts av EU och Världstullorganisationen.

| 36. | Europaparlamentet betonar att tullkontrollerna måste bli fler och genomföras noggrannare för att bekämpa smuggling, förfalskningar och piratkopiering, eftersom dessa förfaranden, förutom de inkomstförluster som de medför, utgör allvarliga hälsorisker för invånarna i både EU och länderna på västra Balkan. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet betonar att tullkontrollerna måste bli fler och genomföras noggrannare för att bekämpa smuggling, förfalskningar och piratkopiering, eftersom dessa förfaranden, förutom de inkomstförluster som de medför, utgör allvarliga hälsorisker för invånarna i både EU och länderna på västra Balkan.

| 37. | Europarlamentet välkomnar det förbättrade företagsklimatet och åtgärderna för att minska de rättsliga och administrativa hindren för att starta företag. Parlamentet är dock bekymrat över förekomsten av karteller och det missbruk av dominerande ställning som s.k. industrimagnater i vissa länder på västra Balkan och företag med en dominerande marknadsposition ägnar sig åt. Europaparlamentet uppmanar med kraft regeringarna på västra Balkan att intensifiera sin kamp mot korruptionen och att utveckla en adekvat konkurrenspolitik som även måste omfatta statliga företag. |
| --- | --- |

37.

Europarlamentet välkomnar det förbättrade företagsklimatet och åtgärderna för att minska de rättsliga och administrativa hindren för att starta företag. Parlamentet är dock bekymrat över förekomsten av karteller och det missbruk av dominerande ställning som s.k. industrimagnater i vissa länder på västra Balkan och företag med en dominerande marknadsposition ägnar sig åt. Europaparlamentet uppmanar med kraft regeringarna på västra Balkan att intensifiera sin kamp mot korruptionen och att utveckla en adekvat konkurrenspolitik som även måste omfatta statliga företag.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar länderna på västra Balkan att utveckla sysselsättnings- och finanspolitiska handlingsplaner för att möta de problem som arbetslöshet, relativt höga löner och den stora informella ekonomin skapar. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar länderna på västra Balkan att utveckla sysselsättnings- och finanspolitiska handlingsplaner för att möta de problem som arbetslöshet, relativt höga löner och den stora informella ekonomin skapar.

| 39. | Europaparlamentet understryker att sund och insynsvänlig regional konkurrens över gränserna när det gäller offentlig upphandling är en viktig byggsten för en verkligt integrerad regional marknad. Parlamentet uppmanar länderna på västra Balkan att utvärdera möjligheterna med offentlig upphandling för att stabilisera en hållbar ekonomisk utveckling och att anstränga sig mycket mera för att åstadkomma ett mer integrerat och bättre fungerande regionalt system för offentliga kontrakt, och därvid tillämpa principen om icke-diskriminering mellan inhemska och regionala leverantörer. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet understryker att sund och insynsvänlig regional konkurrens över gränserna när det gäller offentlig upphandling är en viktig byggsten för en verkligt integrerad regional marknad. Parlamentet uppmanar länderna på västra Balkan att utvärdera möjligheterna med offentlig upphandling för att stabilisera en hållbar ekonomisk utveckling och att anstränga sig mycket mera för att åstadkomma ett mer integrerat och bättre fungerande regionalt system för offentliga kontrakt, och därvid tillämpa principen om icke-diskriminering mellan inhemska och regionala leverantörer.

*

- *

| 40. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt regeringar och parlament i medlemsstaterna och de berörda länderna. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt regeringar och parlament i medlemsstaterna och de berörda länderna.

---

(1)  EUT L 312, 29.11.2005, s. 1.

(2)  EUT L 210, 31.7.2006, s. 82.

(3)  EUT C 27 E, 31.1.2008, s. 207.

(4)  EUT C 308 E, 16.12.2006, s. 141.

(5)  Antagna texter, P6_TA(2008)0172.

(6)  Antagna texter, P6_TA(2008)0120.

(7)  EUT C 301 E, 13.12.2007, s. 224.

(8)  EUT C 263 E, 16.10.2008, s. 626.

(9)  EUT C 305 E, 14.12.2006, p. 141.

(10)  EUT C 323 E, 18.12.2008, s. 467.

(11)  EUT C 291 E, 30.11.2006, s. 402.

(12)  EUT C 317 E, 23.12.2006, s. 480.

---

| 24.2.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 46/10 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 46/10

---

Den gemensamma jordbrukspolitiken och global livsmedelsförsörjning

P6_TA(2009)0006

Europaparlamentets resolution av den 13 januari 2009 om den gemensamma jordbrukspolitiken och global livsmedelsförsörjning (2008/2153(INI))

(2010/C 46 E/02)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 33 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 33 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2007 om stigande priser på foder och livsmedel (1) samt sin resolution av den 22 maj 2008 om stigande livsmedelspriser i EU och i utvecklingsländerna (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2007 om stigande priser på foder och livsmedel (1) samt sin resolution av den 22 maj 2008 om stigande livsmedelspriser i EU och i utvecklingsländerna (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 29 november 2007 om vidareutveckling av Afrikas jordbruk – förslag till jordbruksutveckling och livsmedelssäkerhet i Afrika (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 29 november 2007 om vidareutveckling av Afrikas jordbruk – förslag till jordbruksutveckling och livsmedelssäkerhet i Afrika (3),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en snabbinsatsmekanism för att hantera de kraftigt stigande livsmedelspriserna i utvecklingsländerna (KOM(2008)0450), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en snabbinsatsmekanism för att hantera de kraftigt stigande livsmedelspriserna i utvecklingsländerna (KOM(2008)0450),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 maj 2008 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén ”De stigande livsmedelspriserna – Riktlinjer för EU:s agerande” (KOM(2008)0321), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 maj 2008 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén ”De stigande livsmedelspriserna – Riktlinjer för EU:s agerande” (KOM(2008)0321),

| — | med beaktande av slutsatserna från världslivsmedelstoppmötet som hölls i rom den 13–17 november 1996 och målet att minska antalet hungrande med hälften före 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från världslivsmedelstoppmötet som hölls i rom den 13–17 november 1996 och målet att minska antalet hungrande med hälften före 2015,

| — | med beaktande av Agricultural Outlook 2008–2017, utgiven av FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) och Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Agricultural Outlook 2008–2017, utgiven av FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) och Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD),

| — | med beaktande av rekommendationerna från den internationella utvärderingen av den roll som vetenskap i jordbruket och teknik för utveckling (IAASTD) spelar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationerna från den internationella utvärderingen av den roll som vetenskap i jordbruket och teknik för utveckling (IAASTD) spelar,

| — | med beaktande av resultatet av hälsokontrollen av den gemensamma jordbrukspolitiken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultatet av hälsokontrollen av den gemensamma jordbrukspolitiken,

| — | med beaktande av de pågående WTO-förhandlingarna inom Doharundan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de pågående WTO-förhandlingarna inom Doharundan,

| — | med beaktande av Parisförklaringen av den 2 mars 2005 om biståndets effektivitet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Parisförklaringen av den 2 mars 2005 om biståndets effektivitet,

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandena från utskottet för utveckling, utskottet för utrikesfrågor, utskottet för internationell handel och utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A6-0505/2008), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandena från utskottet för utveckling, utskottet för utrikesfrågor, utskottet för internationell handel och utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A6-0505/2008), och av följande skäl:

| A. | För första gången sedan 1970 står världen inför en akut livsmedelskris som orsakats av såväl strukturella, långsiktiga faktorer som andra faktorer, och som inneburit att majspriset tredubblats sedan 2006 och världsmarknadspriserna på vete stigit med mer än 180 procent under två år, medan livsmedelspriserna generellt stigit med ca 83 procent. |
| --- | --- |

A.

För första gången sedan 1970 står världen inför en akut livsmedelskris som orsakats av såväl strukturella, långsiktiga faktorer som andra faktorer, och som inneburit att majspriset tredubblats sedan 2006 och världsmarknadspriserna på vete stigit med mer än 180 procent under två år, medan livsmedelspriserna generellt stigit med ca 83 procent.

| B. | Denna betydande och oförutsedda prisökning har ägt rum under en relativt kort period, mellan september 2006 och februari 2008. Världsmarknadspriserna på andra livsmedel har fördubblats under de senaste två åren och förväntas förbli höga, trots det prisfall för olika spannmål som för närvarande registrerats, vilket terminsmarknaderna vittnar om. |
| --- | --- |

B.

Denna betydande och oförutsedda prisökning har ägt rum under en relativt kort period, mellan september 2006 och februari 2008. Världsmarknadspriserna på andra livsmedel har fördubblats under de senaste två åren och förväntas förbli höga, trots det prisfall för olika spannmål som för närvarande registrerats, vilket terminsmarknaderna vittnar om.

| C. | De stigande foderpriserna inverkar negativt på produktionskostnaderna, vilket riskerar att minska produktionen av animalieprodukter, för vilka efterfrågan ökar och ytterligare kommer att öka, framför allt i tillväxtekonomierna. |
| --- | --- |

C.

De stigande foderpriserna inverkar negativt på produktionskostnaderna, vilket riskerar att minska produktionen av animalieprodukter, för vilka efterfrågan ökar och ytterligare kommer att öka, framför allt i tillväxtekonomierna.

| D. | Enligt FAO:s och OECD:s uppskattningar kommer råvarupriserna inte att sjunka till nivåerna före 2006, även om de kan komma att sjunka från den högsta nivå som de uppnått under det gångna året. Dramatiska fluktuationer i råvarupriserna kan emellertid vara ett allt tydligare och normalt kännetecken för den globala marknaden. Högre livsmedelspriser betyder dock inte automatiskt högre jordbruksinkomster, framför allt på grund av den hastighet med vilken jordbrukets insatskostnader ökar men också på grund av den allt större skillnad som konstaterats mellan produktionskostnader och konsumentpriser. |
| --- | --- |

D.

Enligt FAO:s och OECD:s uppskattningar kommer råvarupriserna inte att sjunka till nivåerna före 2006, även om de kan komma att sjunka från den högsta nivå som de uppnått under det gångna året. Dramatiska fluktuationer i råvarupriserna kan emellertid vara ett allt tydligare och normalt kännetecken för den globala marknaden. Högre livsmedelspriser betyder dock inte automatiskt högre jordbruksinkomster, framför allt på grund av den hastighet med vilken jordbrukets insatskostnader ökar men också på grund av den allt större skillnad som konstaterats mellan produktionskostnader och konsumentpriser.

| E. | De globala livsmedelslagren har minskat till kritiskt låga nivåer, från ett lager som kunde trygga livsmedelsförsörjningen under ett år efter andra världskriget till ett lager för endast 57 dagar under 2007 och ett lager för endast 40 dagar under 2008. |
| --- | --- |

E.

De globala livsmedelslagren har minskat till kritiskt låga nivåer, från ett lager som kunde trygga livsmedelsförsörjningen under ett år efter andra världskriget till ett lager för endast 57 dagar under 2007 och ett lager för endast 40 dagar under 2008.

| F. | Dessa och andra faktorer har fått omedelbara och allvarliga konsekvenser för ett stort antal människor. Globalt sett har livsmedelspriskrisen drivit ytterligare miljontals människor in i fattigdom och hungersnöd. Denna utveckling har underblåst upplopp och oroligheter runtom i världen och lett till ökad instabilitet i länder och regioner runtom i världen. Till och med i EU har lagren uttömts i en sådan utsträckning att mer livsmedel inte kan tas från programmet för akut livsmedelsbistånd. |
| --- | --- |

F.

Dessa och andra faktorer har fått omedelbara och allvarliga konsekvenser för ett stort antal människor. Globalt sett har livsmedelspriskrisen drivit ytterligare miljontals människor in i fattigdom och hungersnöd. Denna utveckling har underblåst upplopp och oroligheter runtom i världen och lett till ökad instabilitet i länder och regioner runtom i världen. Till och med i EU har lagren uttömts i en sådan utsträckning att mer livsmedel inte kan tas från programmet för akut livsmedelsbistånd.

| G. | Enligt aktuella beräkningar från organisationer som bekämpar svält i världen lider i dag en person av fem i utvecklingsländerna av undernäring och kronisk hunger, och varje dag dör över 30 000 barn i världen av hunger och fattigdom. |
| --- | --- |

G.

Enligt aktuella beräkningar från organisationer som bekämpar svält i världen lider i dag en person av fem i utvecklingsländerna av undernäring och kronisk hunger, och varje dag dör över 30 000 barn i världen av hunger och fattigdom.

| H. | Jordbruket ger sysselsättning och uppehälle till mer än 70 procent av arbetskraften i utvecklingsländerna och i många afrikanska länder till mer än 80 procent. Landsbygdsutvecklingspolitiken är följaktligen av central vikt för att bekämpa fattigdom och svält på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

H.

Jordbruket ger sysselsättning och uppehälle till mer än 70 procent av arbetskraften i utvecklingsländerna och i många afrikanska länder till mer än 80 procent. Landsbygdsutvecklingspolitiken är följaktligen av central vikt för att bekämpa fattigdom och svält på ett effektivt sätt.

| I. | Kvinnor producerar mellan 60 och 80 procent av livsmedlen i utvecklingsländerna och står för halva världsproduktionen av livsmedel. De spelar en oerhört viktig roll för att försörja familjerna, men har det avgjort svårare än män att få tillgång till mark och produktionsmedel och måste därför konsekvent främjas och stödjas. |
| --- | --- |

I.

Kvinnor producerar mellan 60 och 80 procent av livsmedlen i utvecklingsländerna och står för halva världsproduktionen av livsmedel. De spelar en oerhört viktig roll för att försörja familjerna, men har det avgjort svårare än män att få tillgång till mark och produktionsmedel och måste därför konsekvent främjas och stödjas.

| J. | Allra värst drabbar den aktuella krisen låginkomsthushåll både i EU och i utvecklingsländerna, där den andel som hushållen avsätter för livsmedel uppgår till mellan 60 och 80 procent av de totala inkomsterna, i jämförelse med EU där denna siffra i genomsnitt uppgår till 20 procent. |
| --- | --- |

J.

Allra värst drabbar den aktuella krisen låginkomsthushåll både i EU och i utvecklingsländerna, där den andel som hushållen avsätter för livsmedel uppgår till mellan 60 och 80 procent av de totala inkomsterna, i jämförelse med EU där denna siffra i genomsnitt uppgår till 20 procent.

| K. | Parlamentet och rådet har upprepade gånger efterlyst mer kraftfulla åtgärder mot detta globala problem, särskilt tillhandahållande av nödvändiga medel för finansiering av jordbruksinsatsvaror och hjälp att använda marknadsbaserade förvaltningsinstrument. |
| --- | --- |

K.

Parlamentet och rådet har upprepade gånger efterlyst mer kraftfulla åtgärder mot detta globala problem, särskilt tillhandahållande av nödvändiga medel för finansiering av jordbruksinsatsvaror och hjälp att använda marknadsbaserade förvaltningsinstrument.

| L. | EU är och förblir en betydande livsmedelsproducent som globalt står för 17 procent av produktionen av vete, 25 procent av produktionen av mjölk, 20 procent av produktionen av griskött och 30 procent av produktionen av nötkött. EU är emellertid också en stor importör av jordbruksprodukter eftersom unionen är långt ifrån självförsörjande vad gäller många basjordbruksprodukter. |
| --- | --- |

L.

EU är och förblir en betydande livsmedelsproducent som globalt står för 17 procent av produktionen av vete, 25 procent av produktionen av mjölk, 20 procent av produktionen av griskött och 30 procent av produktionen av nötkött. EU är emellertid också en stor importör av jordbruksprodukter eftersom unionen är långt ifrån självförsörjande vad gäller många basjordbruksprodukter.

| M. | EU innehar en ledande ställning när det gäller att fastställa livsmedelsproduktionsstandarder på högsta nivå, betona spårbarheten enligt systemet ”från jord till bord” och garantera att EU-producerade livsmedel är säkra. |
| --- | --- |

M.

EU innehar en ledande ställning när det gäller att fastställa livsmedelsproduktionsstandarder på högsta nivå, betona spårbarheten enligt systemet ”från jord till bord” och garantera att EU-producerade livsmedel är säkra.

| N. | EU är även föregångare när det gäller miljöskyddsinitiativ som syftar till att skydda naturresurserna, men som samtidigt orsakar ökade kostnader för EU:s jordbrukare. |
| --- | --- |

N.

EU är även föregångare när det gäller miljöskyddsinitiativ som syftar till att skydda naturresurserna, men som samtidigt orsakar ökade kostnader för EU:s jordbrukare.

| O. | EU är världens största givare av utvecklingsbistånd och humanitärt bistånd. På internationell nivå har den andel av biståndet som anslås till jordbruket, framför allt av EU, dock minskat oavbrutet sedan 1980-talet. |
| --- | --- |

O.

EU är världens största givare av utvecklingsbistånd och humanitärt bistånd. På internationell nivå har den andel av biståndet som anslås till jordbruket, framför allt av EU, dock minskat oavbrutet sedan 1980-talet.

| P. | Traditionellt finansierar EU ca 10 procent av världens utvecklingsbistånd, jämsides med medlemsstaternas bidrag. Detta bekräftas av det aktuella bidraget via kommissionens instrument (kring 1,8 miljarder euro: 1 miljard via den nya snabbinsatsmekanismen för att hantera de kraftigt stigande livsmedelspriserna i utvecklingsländerna och resten via de befintliga instrumenten för utvecklingsbistånd och humanitärt bistånd). |
| --- | --- |

P.

Traditionellt finansierar EU ca 10 procent av världens utvecklingsbistånd, jämsides med medlemsstaternas bidrag. Detta bekräftas av det aktuella bidraget via kommissionens instrument (kring 1,8 miljarder euro: 1 miljard via den nya snabbinsatsmekanismen för att hantera de kraftigt stigande livsmedelspriserna i utvecklingsländerna och resten via de befintliga instrumenten för utvecklingsbistånd och humanitärt bistånd).

| Q. | Trycket på naturresurserna är högt. Den globala efterfrågan på livsmedel förväntas fördubblas fram till 2050 och den globala livsmedelsproduktionen måste öka. |
| --- | --- |

Q.

Trycket på naturresurserna är högt. Den globala efterfrågan på livsmedel förväntas fördubblas fram till 2050 och den globala livsmedelsproduktionen måste öka.

| R. | Enligt FAO skulle det räcka att investera 30 miljarder euro per år för att trygga livsmedelsförsörjningen för världens befolkning, som 2050 kommer att uppgå till 9 miljarder invånare. |
| --- | --- |

R.

Enligt FAO skulle det räcka att investera 30 miljarder euro per år för att trygga livsmedelsförsörjningen för världens befolkning, som 2050 kommer att uppgå till 9 miljarder invånare.

| S. | De gällande internationella och regionala överenskommelserna har visat sig otillräckliga för att reglera försörjningen av marknaden och handeln. Den nyliga ökningen av livsmedelspriserna måste få regeringar runtom i världen att vakna upp och inse att jordbruksproduktionen inte kan tas för given. |
| --- | --- |

S.

De gällande internationella och regionala överenskommelserna har visat sig otillräckliga för att reglera försörjningen av marknaden och handeln. Den nyliga ökningen av livsmedelspriserna måste få regeringar runtom i världen att vakna upp och inse att jordbruksproduktionen inte kan tas för given.

| 1. | Europaparlamentet bekräftar att den globala livsmedelsförsörjningen är en ytterst angelägen fråga för EU, och efterlyser omedelbara och fortsatta åtgärder för att trygga livsmedelsförsörjningen för EU:s medborgare och globalt. Parlamentet anser att det är viktigt att värdesätta alla typer av jordbruks- och livsmedelsproduktion i världen, och understryker att konsumenterna bör ha tillgång till livsmedel till rimliga priser samtidigt som jordbrukarna bör garanteras en skälig levnadsstandard. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet bekräftar att den globala livsmedelsförsörjningen är en ytterst angelägen fråga för EU, och efterlyser omedelbara och fortsatta åtgärder för att trygga livsmedelsförsörjningen för EU:s medborgare och globalt. Parlamentet anser att det är viktigt att värdesätta alla typer av jordbruks- och livsmedelsproduktion i världen, och understryker att konsumenterna bör ha tillgång till livsmedel till rimliga priser samtidigt som jordbrukarna bör garanteras en skälig levnadsstandard.

| 2. | Europaparlamentet betonar den gemensamma jordbrukspolitikens betydelse som ett medel att trygga livsmedelsproduktionen i EU. Parlamentet anser att den gemensamma jordbrukspolitiken sedan den införds 1962 har tryggat EU-medborgarnas livsmedelsförsörjning samtidigt som den bidragit till skydd och förbättring av landsbygdsmiljön och till EU:s livsmedelsproduktionsstandarder, som är de högsta i världen. Parlamentet understryker att gemenskapsjordbruket även i framtiden måste ta på sig denna roll. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar den gemensamma jordbrukspolitikens betydelse som ett medel att trygga livsmedelsproduktionen i EU. Parlamentet anser att den gemensamma jordbrukspolitiken sedan den införds 1962 har tryggat EU-medborgarnas livsmedelsförsörjning samtidigt som den bidragit till skydd och förbättring av landsbygdsmiljön och till EU:s livsmedelsproduktionsstandarder, som är de högsta i världen. Parlamentet understryker att gemenskapsjordbruket även i framtiden måste ta på sig denna roll.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar emellertid att resultatet av många reformer av den gemensamma jordbrukspolitiken under de senaste 25 åren har varit att kostnaderna å ena sidan gått ner och att jordbruksproduktionen och lagren i EU å andra sidan minskat, och att man övergått från att betona kvantitet till att betona en marknadsstyrd kvalitetsproduktion. Parlamentet anser att denna ändring av politiken har lett till färre potentiella marknadsmöjligheter för EU:s producenter och till ökat utnyttjande av livsmedel som importeras från länder utanför EU och produceras enligt mycket annorlunda produktionsstandarder, vilket har skapat orättvisa konkurrensförhållanden för EU:s jordbruksprodukter. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet konstaterar emellertid att resultatet av många reformer av den gemensamma jordbrukspolitiken under de senaste 25 åren har varit att kostnaderna å ena sidan gått ner och att jordbruksproduktionen och lagren i EU å andra sidan minskat, och att man övergått från att betona kvantitet till att betona en marknadsstyrd kvalitetsproduktion. Parlamentet anser att denna ändring av politiken har lett till färre potentiella marknadsmöjligheter för EU:s producenter och till ökat utnyttjande av livsmedel som importeras från länder utanför EU och produceras enligt mycket annorlunda produktionsstandarder, vilket har skapat orättvisa konkurrensförhållanden för EU:s jordbruksprodukter.

Dagsläget och orsaker

| 4. | Europaparlamentet påpekar att över 860 miljoner människor led av kronisk hunger innan de senaste höjningarna av livsmedelspriserna hade noterats. Parlamentet konstaterar att Världsbanken förutspår att de ökade livsmedelspriserna kan komma att driva ytterligare 100 miljoner människor in i en djupare fattigdom. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påpekar att över 860 miljoner människor led av kronisk hunger innan de senaste höjningarna av livsmedelspriserna hade noterats. Parlamentet konstaterar att Världsbanken förutspår att de ökade livsmedelspriserna kan komma att driva ytterligare 100 miljoner människor in i en djupare fattigdom.

| 5. | Europaparlamentet håller med FAO om att de länder som är nettoimportörer av livsmedel drabbas hårdast av prishöjningarna, och att många av dessa länder hör till världens minst utvecklade. Parlamentet konstaterar än en gång att fattigdom och beroende av livsmedelsimport är de centrala orsakerna till osäker livsmedelsförsörjning. Parlamentet är medvetet om att endast en liten procentandel av den globala livsmedelsproduktionen verkligen saluförs på de internationella marknaderna av ett litet antal exportländer. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet håller med FAO om att de länder som är nettoimportörer av livsmedel drabbas hårdast av prishöjningarna, och att många av dessa länder hör till världens minst utvecklade. Parlamentet konstaterar än en gång att fattigdom och beroende av livsmedelsimport är de centrala orsakerna till osäker livsmedelsförsörjning. Parlamentet är medvetet om att endast en liten procentandel av den globala livsmedelsproduktionen verkligen saluförs på de internationella marknaderna av ett litet antal exportländer.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar att skördarna av basgrödor varit goda under 2007 och 2008. Parlamentet konstaterar att det överhängande problemet med osäker livsmedelsförsörjning under 2007 orsakades av att utbudet minskade och råvarupriserna gick upp. Parlamentet är djupt oroat över de låga nivåerna på de globala livsmedelslagren som för närvarande endast kan erbjuda tillräckligt med spannmål för hela världen under mindre än 40 dagar. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet konstaterar att skördarna av basgrödor varit goda under 2007 och 2008. Parlamentet konstaterar att det överhängande problemet med osäker livsmedelsförsörjning under 2007 orsakades av att utbudet minskade och råvarupriserna gick upp. Parlamentet är djupt oroat över de låga nivåerna på de globala livsmedelslagren som för närvarande endast kan erbjuda tillräckligt med spannmål för hela världen under mindre än 40 dagar.

| 7. | Europaparlamentet understryker att människors kamp för att tillgodose sina grundläggande behov, särskilt behovet av livsmedel och vatten, ofta kan vara en källa till konflikter. Parlamentet konstaterar att ökningen av världens befolkning, som fram till år 2050 beräknas växa med tre miljarder människor, kommer att skärpa dessa spänningar ytterligare i världens alla regioner. Parlamentet kräver därför att detta geostrategiska perspektiv tas med i beräkningen då den framtida jordbrukspolitiken ska utarbetas. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet understryker att människors kamp för att tillgodose sina grundläggande behov, särskilt behovet av livsmedel och vatten, ofta kan vara en källa till konflikter. Parlamentet konstaterar att ökningen av världens befolkning, som fram till år 2050 beräknas växa med tre miljarder människor, kommer att skärpa dessa spänningar ytterligare i världens alla regioner. Parlamentet kräver därför att detta geostrategiska perspektiv tas med i beräkningen då den framtida jordbrukspolitiken ska utarbetas.

| 8. | Europaparlamentet noterar med oro de ökade kostnaderna för jordbruksinsatsvaror (prishöjningar för gödselmedel, frön m.m.), som har lett till en kostnadsökning som inte har kompenserats på samma sätt för alla jordbrukare (särskilt inom uppfödningssektorn) och som allvarligt undergrävt alla möjligheter till ökade jordbruksinkomster till följd av högre råvaru- och livsmedelspriser, vilket för sin del urholkar motivationen att öka produktionen. Parlamentet oroar sig över att de dramatiska prishöjningarna för insatsvaror kan komma att leda till underutnyttjande och eventuellt minskad produktion, vilket kommer att förvärra livsmedelskrisen i EU och i världen. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet noterar med oro de ökade kostnaderna för jordbruksinsatsvaror (prishöjningar för gödselmedel, frön m.m.), som har lett till en kostnadsökning som inte har kompenserats på samma sätt för alla jordbrukare (särskilt inom uppfödningssektorn) och som allvarligt undergrävt alla möjligheter till ökade jordbruksinkomster till följd av högre råvaru- och livsmedelspriser, vilket för sin del urholkar motivationen att öka produktionen. Parlamentet oroar sig över att de dramatiska prishöjningarna för insatsvaror kan komma att leda till underutnyttjande och eventuellt minskad produktion, vilket kommer att förvärra livsmedelskrisen i EU och i världen.

| 9. | Europaparlamentet noterar det kraftiga prisfallet på råvarumarknaden under innevarande säsong, vilket skapar oro för producenterna och undergräver jordbrukarnas förtroende. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet noterar det kraftiga prisfallet på råvarumarknaden under innevarande säsong, vilket skapar oro för producenterna och undergräver jordbrukarnas förtroende.

| 10. | Europaparlamentet understryker vikten av en heltäckande analys av de ökande livsmedelspriserna, med beaktande av de ökande energipriserna för slutkonsumenterna, de alltmer extrema väderförhållandena och det ökande energibehovet till följd av den globala befolkningsökningen, och uppmanar kommissionen att ytterligare undersöka den möjliga kopplingen mellan höga livsmedelspriser och ökande priser på energi, särskilt bränsle. Parlamentet understryker vidare att åtgärder måste vidtas för att minska jordbrukets beroende av fossila energikällor genom en mer effektiv energiförbrukning och utveckling av energisnåla odlingssystem. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet understryker vikten av en heltäckande analys av de ökande livsmedelspriserna, med beaktande av de ökande energipriserna för slutkonsumenterna, de alltmer extrema väderförhållandena och det ökande energibehovet till följd av den globala befolkningsökningen, och uppmanar kommissionen att ytterligare undersöka den möjliga kopplingen mellan höga livsmedelspriser och ökande priser på energi, särskilt bränsle. Parlamentet understryker vidare att åtgärder måste vidtas för att minska jordbrukets beroende av fossila energikällor genom en mer effektiv energiförbrukning och utveckling av energisnåla odlingssystem.

| 11. | Europaparlamentet efterlyser strategiska instrument avsedda att motverka sådana dramatiska och skadliga prisfluktuationer och i vilka hänsyn tas till behovet att garantera producenterna en skälig levnadsstandard. Parlamentet anser att systemet med samlat gårdsstöd erbjuder en möjlighet för jordbrukarna att ställa om produktionen i enlighet med marknadens behov men kan vara otillräckligt när det gäller att hantera dramatiska marknadsprisfluktuationer. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet efterlyser strategiska instrument avsedda att motverka sådana dramatiska och skadliga prisfluktuationer och i vilka hänsyn tas till behovet att garantera producenterna en skälig levnadsstandard. Parlamentet anser att systemet med samlat gårdsstöd erbjuder en möjlighet för jordbrukarna att ställa om produktionen i enlighet med marknadens behov men kan vara otillräckligt när det gäller att hantera dramatiska marknadsprisfluktuationer.

| 12. | Europaparlamentet fäster uppmärksamhet vid de långsiktiga strukturella orsaker som är aktuella till följd av de nyligen ökade priserna på jordbruksråvaror, bland annat en konstant ökande global efterfrågan och en ständig minskning av investeringarna i den globala jordbruksproduktionen. Parlamentet konstaterar att bland annat ökningen av energipriset och i synnerhet av oljepriset har fått betydande konsekvenser för jordbruksproduktionen (genom att ge upphov till ökade produktions- och distributionskostnader) och för uppkomsten av livsmedelskriser i de fattiga länderna (på grund av kostnaderna för att transportera livsmedel inom länderna). |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet fäster uppmärksamhet vid de långsiktiga strukturella orsaker som är aktuella till följd av de nyligen ökade priserna på jordbruksråvaror, bland annat en konstant ökande global efterfrågan och en ständig minskning av investeringarna i den globala jordbruksproduktionen. Parlamentet konstaterar att bland annat ökningen av energipriset och i synnerhet av oljepriset har fått betydande konsekvenser för jordbruksproduktionen (genom att ge upphov till ökade produktions- och distributionskostnader) och för uppkomsten av livsmedelskriser i de fattiga länderna (på grund av kostnaderna för att transportera livsmedel inom länderna).

| 13. | Europaparlamentet konstaterar att 2 procent av EU:s spannmålsproduktion ställdes om till produktion av biobränslen under 2007, jämfört med den 25 procent av den nordamerikanska majsproduktion, som avsattes för produktion av etanol under det året. Parlamentet efterlyser en global bedömning av denna trend och dess inverkan på livsmedelspriserna samt en samordning av politiken på internationell nivå för att se till att livsmedelsförsörjningen inte äventyras av strävan att främja produktion av förnybar energi. Parlamentet kräver också att internationella och regionala överenskommelser ska omfatta skyldigheter som innebär att de stöd som beviljas för produktion av biobränslen inte äventyrar livsmedelssäkerheten i världen och att de respekterar tillämpliga regler för att inte orsaka konkurrenssnedvridningar mellan handelsparterna. Parlamentet kräver dock ett fast åtagande från EU:s sida om att främja andra generationens biobränslen. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet konstaterar att 2 procent av EU:s spannmålsproduktion ställdes om till produktion av biobränslen under 2007, jämfört med den 25 procent av den nordamerikanska majsproduktion, som avsattes för produktion av etanol under det året. Parlamentet efterlyser en global bedömning av denna trend och dess inverkan på livsmedelspriserna samt en samordning av politiken på internationell nivå för att se till att livsmedelsförsörjningen inte äventyras av strävan att främja produktion av förnybar energi. Parlamentet kräver också att internationella och regionala överenskommelser ska omfatta skyldigheter som innebär att de stöd som beviljas för produktion av biobränslen inte äventyrar livsmedelssäkerheten i världen och att de respekterar tillämpliga regler för att inte orsaka konkurrenssnedvridningar mellan handelsparterna. Parlamentet kräver dock ett fast åtagande från EU:s sida om att främja andra generationens biobränslen.

| 14. | Europaparlamentet understryker att det är nödvändigt att uppnå balans i fråga om produktionen av biobränslen och bioenergi å ena sidan och den nödvändiga livsmedelsreserven i världen å andra sidan. Den ökade produktionen av biobränslen och bioenergi kan inverka positivt på jordbruks- och livsmedelssektorn, som för närvarande påverkas av höga priser på råvaror som är nödvändiga inom bearbetningsindustrin, såsom gödselmedel, diesel, m.m. Utvecklingen av förnybara energikällor utgör därför ett hållbart ekonomiskt och socialt utvecklingsalternativ för landsbygden, och är samtidigt en ekologiskt hållbar åtgärd, och detta i ännu högre grad med hänsyn till EU:s mål för förnybar energi för 2020. Samtidigt måste dock åtgärder vidtas för att hantera de negativa effekter som ökningen av produktionen av energigrödor kan få för den biologiska mångfalden, livsmedelspriserna och markanvändningen. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet understryker att det är nödvändigt att uppnå balans i fråga om produktionen av biobränslen och bioenergi å ena sidan och den nödvändiga livsmedelsreserven i världen å andra sidan. Den ökade produktionen av biobränslen och bioenergi kan inverka positivt på jordbruks- och livsmedelssektorn, som för närvarande påverkas av höga priser på råvaror som är nödvändiga inom bearbetningsindustrin, såsom gödselmedel, diesel, m.m. Utvecklingen av förnybara energikällor utgör därför ett hållbart ekonomiskt och socialt utvecklingsalternativ för landsbygden, och är samtidigt en ekologiskt hållbar åtgärd, och detta i ännu högre grad med hänsyn till EU:s mål för förnybar energi för 2020. Samtidigt måste dock åtgärder vidtas för att hantera de negativa effekter som ökningen av produktionen av energigrödor kan få för den biologiska mångfalden, livsmedelspriserna och markanvändningen.

| 15. | Europaparlamentet noterar att EU i hög grad har bidragit till att öka utbudet av jordbruksråvaror genom att avskaffa systemet för arealuttag. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet noterar att EU i hög grad har bidragit till att öka utbudet av jordbruksråvaror genom att avskaffa systemet för arealuttag.

| 16. | Europaparlamentet fäster uppmärksamheten vid att konsumenternas matvanor ändras snabbt, särskilt i tillväxtländerna, där man övergår till att konsumera allt mer kött och proteiner, vilket kräver ökad produktion av spannmål. Parlamentet noterar även den välkomna ökningen av realinkomsterna i länder såsom Kina och Indien, något som kommer att leda till att efterfrågan på jordbruksprodukter och bearbetade livsmedel ökar kontinuerligt. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet fäster uppmärksamheten vid att konsumenternas matvanor ändras snabbt, särskilt i tillväxtländerna, där man övergår till att konsumera allt mer kött och proteiner, vilket kräver ökad produktion av spannmål. Parlamentet noterar även den välkomna ökningen av realinkomsterna i länder såsom Kina och Indien, något som kommer att leda till att efterfrågan på jordbruksprodukter och bearbetade livsmedel ökar kontinuerligt.

| 17. | Europaparlamentet anser att den ökade marknadskoncentrationen inom detaljhandelssektorn för livsmedel bör övervakas så att den inte leder till monopolsituationer, eftersom större detaljhandlares verksamhet eventuellt inte alltid ligger i linje med producenternas, bearbetningsföretagens eller konsumenternas intressen. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att den ökade marknadskoncentrationen inom detaljhandelssektorn för livsmedel bör övervakas så att den inte leder till monopolsituationer, eftersom större detaljhandlares verksamhet eventuellt inte alltid ligger i linje med producenternas, bearbetningsföretagens eller konsumenternas intressen.

| 18. | Europaparlamentet efterlyser alternativa lösningar för att återupprätta balansen till förmån för de mindre producenterna, som inte kan förhandla med stora grossister. Trots att det på EU-nivå finns en anti-monopollagstiftning som förbjuder stora producenters missbruk av dominerande ställning på EU:s marknader, finns det ännu inte några särskilda bestämmelser för att bekämpa sådana monopolistiska metoder som en del av de stora varuhusen (supermarketar och hypermarketar) tillämpar. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet efterlyser alternativa lösningar för att återupprätta balansen till förmån för de mindre producenterna, som inte kan förhandla med stora grossister. Trots att det på EU-nivå finns en anti-monopollagstiftning som förbjuder stora producenters missbruk av dominerande ställning på EU:s marknader, finns det ännu inte några särskilda bestämmelser för att bekämpa sådana monopolistiska metoder som en del av de stora varuhusen (supermarketar och hypermarketar) tillämpar.

EU-åtgärder

| 19. | Europaparlamentet anser att den gemensamma jordbrukspolitiken nu och även efter 2013 bör vara en hörnsten för EU:s politik för en tryggad livsmedelsförsörjning. Parlamentet anser att fungerande ekosystem, bördig odlingsmark, stabila vattenresurser och ett mångsidigt jordbruk är en förutsättning för en tryggad livsmedelsförsörjning på lång sikt. Parlamentet anser också att det är av största vikt att den gemensamma jordbrukspolitiken tillsammans med övriga gemenskapsåtgärder i högre grad bidrar till livsmedelbalansen i världen. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet anser att den gemensamma jordbrukspolitiken nu och även efter 2013 bör vara en hörnsten för EU:s politik för en tryggad livsmedelsförsörjning. Parlamentet anser att fungerande ekosystem, bördig odlingsmark, stabila vattenresurser och ett mångsidigt jordbruk är en förutsättning för en tryggad livsmedelsförsörjning på lång sikt. Parlamentet anser också att det är av största vikt att den gemensamma jordbrukspolitiken tillsammans med övriga gemenskapsåtgärder i högre grad bidrar till livsmedelbalansen i världen.

| 20. | Europaparlamentet anser emellertid att den gemensamma jordbrukspolitiken ytterligare bör anpassas så att den kan hantera försörjningsproblem. Parlamentet är besviket över att kommissionen inte till fullo antagit denna utmaning i samband med sina lagstiftningsförslag relaterade till hälsokontrollen av den gemensamma jordbrukspolitiken i maj 2008. Parlamentet motsätter sig avveckling av marknadsförvaltningsåtgärder och ökade nedskärningar i stödutbetalningar till jordbrukarna. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser emellertid att den gemensamma jordbrukspolitiken ytterligare bör anpassas så att den kan hantera försörjningsproblem. Parlamentet är besviket över att kommissionen inte till fullo antagit denna utmaning i samband med sina lagstiftningsförslag relaterade till hälsokontrollen av den gemensamma jordbrukspolitiken i maj 2008. Parlamentet motsätter sig avveckling av marknadsförvaltningsåtgärder och ökade nedskärningar i stödutbetalningar till jordbrukarna.

| 21. | Inför budgetöversynen 2008–2009 efterlyser Europaparlamentet en stabil och konstant nivå för EU:s och medlemsstaternas utgifter för den gemensamma jordbrukspolitiken som kan garantera skäliga inkomster för jordbrukarna. Parlamentet påminner om att jordbrukarna behöver en stabil politisk miljö för att kunna planera inför framtiden och understryker att en sådan politik måste grundas på införandet av ett skyddsnät för inkomsterna, mot risker och kriser som orsakas antingen av allvarliga naturkatastrofer eller av marknadssnedvridning och ett ovanligt långvarigt och omfattande prisfall. Parlamentet påpekar i detta sammanhang att jordbruket tillför de nationella ekonomierna och EU:s ekonomi ett betydande mervärde. |
| --- | --- |

21.

Inför budgetöversynen 2008–2009 efterlyser Europaparlamentet en stabil och konstant nivå för EU:s och medlemsstaternas utgifter för den gemensamma jordbrukspolitiken som kan garantera skäliga inkomster för jordbrukarna. Parlamentet påminner om att jordbrukarna behöver en stabil politisk miljö för att kunna planera inför framtiden och understryker att en sådan politik måste grundas på införandet av ett skyddsnät för inkomsterna, mot risker och kriser som orsakas antingen av allvarliga naturkatastrofer eller av marknadssnedvridning och ett ovanligt långvarigt och omfattande prisfall. Parlamentet påpekar i detta sammanhang att jordbruket tillför de nationella ekonomierna och EU:s ekonomi ett betydande mervärde.

| 22. | Europaparlamentet påpekar att marknaden inte ensam kan garantera producenterna den inkomstsäkerhet som de behöver för att kunna fortsätta jordbruket på grund av de höga kostnaderna för att efterleva EU:s bestämmelser om livsmedelsproduktion, livsmedelsäkerhet, miljö och djurskydd. Parlamentet välkomnar dock den ökade marknadsorienteringen av den gemensamma jordbrukspolitiken. Parlamentet beklagar emellertid att målen i 2003 års reform om att åstadkomma högre marknadspriser och mindre byråkrati för jordbrukarna inte till fullo har uppnåtts. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet påpekar att marknaden inte ensam kan garantera producenterna den inkomstsäkerhet som de behöver för att kunna fortsätta jordbruket på grund av de höga kostnaderna för att efterleva EU:s bestämmelser om livsmedelsproduktion, livsmedelsäkerhet, miljö och djurskydd. Parlamentet välkomnar dock den ökade marknadsorienteringen av den gemensamma jordbrukspolitiken. Parlamentet beklagar emellertid att målen i 2003 års reform om att åstadkomma högre marknadspriser och mindre byråkrati för jordbrukarna inte till fullo har uppnåtts.

| 23. | Europaparlamentet anser att de många tvärvillkoren avskräcker producenterna, och att man borde förenkla dessa villkor när det är möjligt. Parlamentet välkomnar i detta syfte kommissionens förenklingsinitiativ. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet anser att de många tvärvillkoren avskräcker producenterna, och att man borde förenkla dessa villkor när det är möjligt. Parlamentet välkomnar i detta syfte kommissionens förenklingsinitiativ.

| 24. | Europaparlamentet anser det vara oroväckande att den föreslagna EU-lagstiftningen t.ex. om växtskyddsprodukter kan få dramatiska effekter genom att den minskar möjligheterna för jordbrukarna att maximera sin avkastning, och kan därför i själva verket leda till en dramatisk minskning av jordbruksproduktionen i EU. Parlamentet efterlyser en detaljerad konsekvensbedömning – särskilt avseende konsekvenserna för livsmedelsförsörjningen – av samtliga framlagda förslag. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser det vara oroväckande att den föreslagna EU-lagstiftningen t.ex. om växtskyddsprodukter kan få dramatiska effekter genom att den minskar möjligheterna för jordbrukarna att maximera sin avkastning, och kan därför i själva verket leda till en dramatisk minskning av jordbruksproduktionen i EU. Parlamentet efterlyser en detaljerad konsekvensbedömning – särskilt avseende konsekvenserna för livsmedelsförsörjningen – av samtliga framlagda förslag.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka i vilken utsträckning initiativ för att lindra klimatförändringens effekter påverkar jordbrukssektorn. Jordbruket måste bidra till att bekämpa klimatförändringen, men det måste också få verktyg för att som en av de mest klimatkänsliga ekonomiska sektorerna kunna råda bot på effekterna av klimatförändringen, för att undvika att initiativen leder till minskad jordbruksproduktion i EU och att den ersätts med importerad produktion. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka i vilken utsträckning initiativ för att lindra klimatförändringens effekter påverkar jordbrukssektorn. Jordbruket måste bidra till att bekämpa klimatförändringen, men det måste också få verktyg för att som en av de mest klimatkänsliga ekonomiska sektorerna kunna råda bot på effekterna av klimatförändringen, för att undvika att initiativen leder till minskad jordbruksproduktion i EU och att den ersätts med importerad produktion.

| 26. | Europaparlamentet anser att man måste se över EU:s och andra internationella produktions- och marknadsövervakningssystem för att kunna erbjuda en snabbare varningsmekanism för att fastställa produktionstrender. Parlamentet anser att det finns behov att ett internationellt system för livsmedelsinventering och ett system för livsmedelslager. EU bör enligt parlamentet ta initiativ till att utarbeta ett sådant system. Parlamentet uppmanar kommissionen att agera tillsammans med internationella partner och lägga fram förslag i denna fråga. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet anser att man måste se över EU:s och andra internationella produktions- och marknadsövervakningssystem för att kunna erbjuda en snabbare varningsmekanism för att fastställa produktionstrender. Parlamentet anser att det finns behov att ett internationellt system för livsmedelsinventering och ett system för livsmedelslager. EU bör enligt parlamentet ta initiativ till att utarbeta ett sådant system. Parlamentet uppmanar kommissionen att agera tillsammans med internationella partner och lägga fram förslag i denna fråga.

| 27. | Europaparlamentet kräver att man ställer effektiva försäkringar till förfogande som skydd mot massiva pris- och inkomstvariationer samt väderrelaterade konsekvenser för produktionen. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet kräver att man ställer effektiva försäkringar till förfogande som skydd mot massiva pris- och inkomstvariationer samt väderrelaterade konsekvenser för produktionen.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utforma ett effektivt marknadskontrollsystem för EU som kan registrera förändringarna och trenderna i priset på jordbruksprodukter och kostnaderna för insatsvaror. Parlamentet understryker att detta system måste vara öppet och möjliggöra en jämförelse av likvärdiga produkter i olika medlemsstater. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utforma ett effektivt marknadskontrollsystem för EU som kan registrera förändringarna och trenderna i priset på jordbruksprodukter och kostnaderna för insatsvaror. Parlamentet understryker att detta system måste vara öppet och möjliggöra en jämförelse av likvärdiga produkter i olika medlemsstater.

| 29. | Europaparlamentet anser att man inom ramen för FAO bör inrätta ett observatorium för att på internationell nivå övervaka priset på jordbruksprodukter, insatsvaror och livsmedel. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet anser att man inom ramen för FAO bör inrätta ett observatorium för att på internationell nivå övervaka priset på jordbruksprodukter, insatsvaror och livsmedel.

| 30. | Europaparlamentet konstaterar att man inom ramen för de olika reformerna av den gemensamma jordbrukspolitiken åtgärdat de delar av EU:s jordbrukspolitik som kan snedvrida handeln och därmed få negativa konsekvenser för jordbrukarna i utvecklingsländerna, men att handelsförbindelserna förblir ojämlika och att det krävs ytterligare insatser för att skapa ett mer rättvist system. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet konstaterar att man inom ramen för de olika reformerna av den gemensamma jordbrukspolitiken åtgärdat de delar av EU:s jordbrukspolitik som kan snedvrida handeln och därmed få negativa konsekvenser för jordbrukarna i utvecklingsländerna, men att handelsförbindelserna förblir ojämlika och att det krävs ytterligare insatser för att skapa ett mer rättvist system.

| 31. | Europaparlamentet konstaterar emellertid att reformerna av EU:s politik för att uppfylla WTO-kraven har lett till en omorientering av jordbruksstöden från produktionsrelaterade betalningar till avveckling av marknadsförvaltningsåtgärder och avreglering av marknaderna, vilket gjort att konsumenter och producenter blivit allt mer utsatta för världsmarknadens instabilitet. Parlamentet kräver att politiken inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken ska omfatta bestämmelser om livsmedelssäkerhet och att handelsavtalen ska omfatta samma skyldigheter för handelsparterna att reglera handeln på ett sätt som inte äventyrar livsmedelstryggheten i världen. Parlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för WTO-förhandlingarna arbeta för ett kvalificerat marknadstillträde, så att de höga miljönormerna inom EU:s jordbruk och varje medlemsstats rätt till tryggad livsmedelsförsörjning inte äventyras av billig import. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet konstaterar emellertid att reformerna av EU:s politik för att uppfylla WTO-kraven har lett till en omorientering av jordbruksstöden från produktionsrelaterade betalningar till avveckling av marknadsförvaltningsåtgärder och avreglering av marknaderna, vilket gjort att konsumenter och producenter blivit allt mer utsatta för världsmarknadens instabilitet. Parlamentet kräver att politiken inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken ska omfatta bestämmelser om livsmedelssäkerhet och att handelsavtalen ska omfatta samma skyldigheter för handelsparterna att reglera handeln på ett sätt som inte äventyrar livsmedelstryggheten i världen. Parlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för WTO-förhandlingarna arbeta för ett kvalificerat marknadstillträde, så att de höga miljönormerna inom EU:s jordbruk och varje medlemsstats rätt till tryggad livsmedelsförsörjning inte äventyras av billig import.

| 32. | Europaparlamentet konstaterar att EU fortsätter sina åtaganden att avskaffa alla exportbidrag senast 2013, och att ytterligare reformer av marknadsstödsinstrumenten eftersträvas inom ramen för hälsokontrollen av den gemensamma jordbrukspolitiken, i linje med WTO-överenskommelserna. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet konstaterar att EU fortsätter sina åtaganden att avskaffa alla exportbidrag senast 2013, och att ytterligare reformer av marknadsstödsinstrumenten eftersträvas inom ramen för hälsokontrollen av den gemensamma jordbrukspolitiken, i linje med WTO-överenskommelserna.

| 33. | Europaparlamentet anser att snabbinsatsmekanismen för att hantera de kraftigt stigande livsmedelspriserna i utvecklingsländerna behövs som ett första steg för att hantera de omedelbara behoven hos dem som drabbas värst av livsmedelskrisen. Parlamentet betonar emellertid att denna mekanism är en punktinsats som är avsedd att avsätta medel under rubrik 4 i EU:s allmänna budget för småskaliga jordbruk i de värst drabbade länderna, och som kommer att behöva kompletteras med ytterligare investeringar. Parlamentet anser att kommissionen bör granska hur dessa medel används, garantera att de används på ett hållbart sätt där de behövs mest och rapportera regelbundet till parlamentet. Parlamentet begär dessutom att, inom ramen för det föreskrivande förfarandet med kontroll, regelbundet få en översikt över genomförandet. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet anser att snabbinsatsmekanismen för att hantera de kraftigt stigande livsmedelspriserna i utvecklingsländerna behövs som ett första steg för att hantera de omedelbara behoven hos dem som drabbas värst av livsmedelskrisen. Parlamentet betonar emellertid att denna mekanism är en punktinsats som är avsedd att avsätta medel under rubrik 4 i EU:s allmänna budget för småskaliga jordbruk i de värst drabbade länderna, och som kommer att behöva kompletteras med ytterligare investeringar. Parlamentet anser att kommissionen bör granska hur dessa medel används, garantera att de används på ett hållbart sätt där de behövs mest och rapportera regelbundet till parlamentet. Parlamentet begär dessutom att, inom ramen för det föreskrivande förfarandet med kontroll, regelbundet få en översikt över genomförandet.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbättra sina nuvarande program avsedda att trygga livsmedelsförsörjningen i Europa och i hela världen. Parlamentet efterlyser ökade medel till det tematiska programmet för tryggad livsmedelsförsörjning (2007-2010), för vilket det för närvarande anslagits 925 miljoner euro för hela programplaneringsperioden. Parlamentet välkomnar förslaget om ökning av budgetanslagen för programmet för leverans av livsmedel till de sämst ställda i gemenskapen, vilket lades fram av kommissionen den 17 september 2008. Parlamentet uppmanar kommissionen att anta en övergripande strategi för livsmedelssäkerhet för att säkra konsekvens mellan unionens alla politikområden. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbättra sina nuvarande program avsedda att trygga livsmedelsförsörjningen i Europa och i hela världen. Parlamentet efterlyser ökade medel till det tematiska programmet för tryggad livsmedelsförsörjning (2007-2010), för vilket det för närvarande anslagits 925 miljoner euro för hela programplaneringsperioden. Parlamentet välkomnar förslaget om ökning av budgetanslagen för programmet för leverans av livsmedel till de sämst ställda i gemenskapen, vilket lades fram av kommissionen den 17 september 2008. Parlamentet uppmanar kommissionen att anta en övergripande strategi för livsmedelssäkerhet för att säkra konsekvens mellan unionens alla politikområden.

| 35. | Europaparlamentet oroas över den aktuella internationella finanskrisen som kan leda till att finansieringen till jordbrukarna minskar. Parlamentet uppmanar kommissionen att analysera hur finanskrisen kan påverka jordbrukssektorn och att ta upp förslag som kan garantera stabilitet inom sektorn, även när det gäller tillgång till lån och kreditgarantier. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet oroas över den aktuella internationella finanskrisen som kan leda till att finansieringen till jordbrukarna minskar. Parlamentet uppmanar kommissionen att analysera hur finanskrisen kan påverka jordbrukssektorn och att ta upp förslag som kan garantera stabilitet inom sektorn, även när det gäller tillgång till lån och kreditgarantier.

| 36. | Europaparlamentet hänvisar till forskning som visar att konsumenterna för det mesta är omedvetna om de väsentliga fördelarna med den gemensamma jordbrukspolitiken när det gäller tryggad livsmedelsförsörjning och rimliga livsmedelspriser (4). Parlamentet efterlyser en informationspolitik för medborgarna och ett förnyat åtagande till förmån för förenkling, vilket skulle öka medvetenheten om den gemensamma jordbrukspolitikens instrument och fördelar. Parlamentet föreslår att man förklarar för allmänheten vad det skulle kosta om den gemensamma jordbrukspolitiken inte fanns. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet hänvisar till forskning som visar att konsumenterna för det mesta är omedvetna om de väsentliga fördelarna med den gemensamma jordbrukspolitiken när det gäller tryggad livsmedelsförsörjning och rimliga livsmedelspriser (4). Parlamentet efterlyser en informationspolitik för medborgarna och ett förnyat åtagande till förmån för förenkling, vilket skulle öka medvetenheten om den gemensamma jordbrukspolitikens instrument och fördelar. Parlamentet föreslår att man förklarar för allmänheten vad det skulle kosta om den gemensamma jordbrukspolitiken inte fanns.

| 37. | Europaparlamentet anser att den gemensamma jordbrukspolitiken bör spela en betydande roll inom EU:s utrikespolitik och utvecklingspolitik, särskilt vad gäller den yttre politiken för livsmedelsförsörjning. Förutom att trygga EU:s livsmedelsproduktion kan den gemensamma jordbrukspolitiken enligt parlamentets mening även medverka till att ta itu med det ökade globala behovet av livsmedel. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet anser att den gemensamma jordbrukspolitiken bör spela en betydande roll inom EU:s utrikespolitik och utvecklingspolitik, särskilt vad gäller den yttre politiken för livsmedelsförsörjning. Förutom att trygga EU:s livsmedelsproduktion kan den gemensamma jordbrukspolitiken enligt parlamentets mening även medverka till att ta itu med det ökade globala behovet av livsmedel.

| 38. | Europaparlamentet konstaterar att väpnade konflikter har en mycket negativ inverkan på produktionen av och tillgången till livsmedel. Parlamentet är oroat över de allvarliga följderna av konflikttendenser i fråga om livsmedelsförsörjning, till exempel genom massmigration, avstannad jordbruksproduktion och skadeverkningar på livsviktig infrastruktur. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet konstaterar att väpnade konflikter har en mycket negativ inverkan på produktionen av och tillgången till livsmedel. Parlamentet är oroat över de allvarliga följderna av konflikttendenser i fråga om livsmedelsförsörjning, till exempel genom massmigration, avstannad jordbruksproduktion och skadeverkningar på livsviktig infrastruktur.

| 39. | Europaparlamentet anser det vara av yttersta vikt att undvika splittring och en kapplöpning om knappa livsmedelstillgångar. Parlamentet efterlyser därför effektivare samordning på EU-nivå med icke-statliga organisationer, FAO och andra internationella organ på teknisk nivå samt med FN på politisk nivå, för att främja rättvis tillgång till de globala livsmedelstillgångarna och för att öka livsmedelsproduktionen i centrala utvecklingsländer, samtidigt som man genomgående bör beakta den biologiska mångfalden och hållbara utvecklingskriterier. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet anser det vara av yttersta vikt att undvika splittring och en kapplöpning om knappa livsmedelstillgångar. Parlamentet efterlyser därför effektivare samordning på EU-nivå med icke-statliga organisationer, FAO och andra internationella organ på teknisk nivå samt med FN på politisk nivå, för att främja rättvis tillgång till de globala livsmedelstillgångarna och för att öka livsmedelsproduktionen i centrala utvecklingsländer, samtidigt som man genomgående bör beakta den biologiska mångfalden och hållbara utvecklingskriterier.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar EU att hjälpa länder som riskerar konflikter att utveckla en egen stark jordbrukspolitik som är baserad på lättillgängliga råmaterial, utbildning av god kvalitet och tillräckliga medel samt en tillförlitlig infrastruktur. Parlamentet anser att EU-stöd bör inriktas på att förbättra självförsörjning av livsmedel för mottagande utvecklingsländer, vilket kommer att leda till bättre regional livsmedelsförsörjning och ökad tillgång till livsmedel för de fattigaste samhällsgrupperna. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar EU att hjälpa länder som riskerar konflikter att utveckla en egen stark jordbrukspolitik som är baserad på lättillgängliga råmaterial, utbildning av god kvalitet och tillräckliga medel samt en tillförlitlig infrastruktur. Parlamentet anser att EU-stöd bör inriktas på att förbättra självförsörjning av livsmedel för mottagande utvecklingsländer, vilket kommer att leda till bättre regional livsmedelsförsörjning och ökad tillgång till livsmedel för de fattigaste samhällsgrupperna.

| 41. | Europaparlamentet konstaterar att vissa tillväxtekonomier möjligtvis planerar att hyra stora markområden i de fattigare delarna av Afrika och Asien i syfte att odla grödor och transportera dem tillbaka till de egna marknaderna för att förbättra sin egen livsmedelsförsörjning. Parlamentet anser att EU och FAO bör se detta fenomen som ett allvarligt hot mot livsmedelsförsörjningen och en effektiv jordbrukspolitik i värdländerna. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet konstaterar att vissa tillväxtekonomier möjligtvis planerar att hyra stora markområden i de fattigare delarna av Afrika och Asien i syfte att odla grödor och transportera dem tillbaka till de egna marknaderna för att förbättra sin egen livsmedelsförsörjning. Parlamentet anser att EU och FAO bör se detta fenomen som ett allvarligt hot mot livsmedelsförsörjningen och en effektiv jordbrukspolitik i värdländerna.

Jordbruket i utvecklingsländerna

| 42. | Europaparlamentet betonar att dessa utmaningar när det gäller livsmedel kräver en ökad livsmedelsproduktion för att man ska kunna hålla jämna steg med den ökande efterfrågan, och därmed gäller det att producera billigare och allt högklassigare livsmedel på ett mer hållbart sätt. För att detta ska lyckas anser parlamentet att man bör se över den offentliga politiken i syfte att förbättra produktionsmetoderna, varulagringen och regleringen av de internationella marknaderna. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet betonar att dessa utmaningar när det gäller livsmedel kräver en ökad livsmedelsproduktion för att man ska kunna hålla jämna steg med den ökande efterfrågan, och därmed gäller det att producera billigare och allt högklassigare livsmedel på ett mer hållbart sätt. För att detta ska lyckas anser parlamentet att man bör se över den offentliga politiken i syfte att förbättra produktionsmetoderna, varulagringen och regleringen av de internationella marknaderna.

| 43. | Europaparlamentet understryker behovet av flera insatser på medellång och lång sikt för att utveckla jordbruket och livsmedelsproduktionen i utvecklingsländerna, särskilt i Afrika, med beaktande av de ovannämnda rekommendationerna från FN:s internationella utvärdering av den roll som vetenskap i jordbruket och teknik för utveckling (IAASTD) spelar. Parlamentet anser att utvecklingen av jordbruket kan tjäna som utgångspunkt för en bred ekonomisk utveckling i ett land. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet understryker behovet av flera insatser på medellång och lång sikt för att utveckla jordbruket och livsmedelsproduktionen i utvecklingsländerna, särskilt i Afrika, med beaktande av de ovannämnda rekommendationerna från FN:s internationella utvärdering av den roll som vetenskap i jordbruket och teknik för utveckling (IAASTD) spelar. Parlamentet anser att utvecklingen av jordbruket kan tjäna som utgångspunkt för en bred ekonomisk utveckling i ett land.

| 44. | Europaparlamentet anser att Europeiska utvecklingsfonden bör fokuseras mer på jordbruket, särskilt på småjordbruk och produktförädling på ort och ställe, eftersom största delen av världens fattiga befolkning bor i landsbygdsområden som är mycket beroende av jordbruksproduktion. Parlamentet anser dessutom att åtgärder bör vidtas för att fastställa regler för handeln med jordbruksprodukter, som garanterar livsmedelsförsörjningen i alla länder. Parlamentet anser att utvecklingsländerna bör beviljas handelsförmåner som främjar ökad nationell produktion och uppmanar kommissionen att beakta dessa argument i samband med WTO-förhandlingarna och när ekonomiska partnerskapsavtal förhandlas fram med utvecklingsländer. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet anser att Europeiska utvecklingsfonden bör fokuseras mer på jordbruket, särskilt på småjordbruk och produktförädling på ort och ställe, eftersom största delen av världens fattiga befolkning bor i landsbygdsområden som är mycket beroende av jordbruksproduktion. Parlamentet anser dessutom att åtgärder bör vidtas för att fastställa regler för handeln med jordbruksprodukter, som garanterar livsmedelsförsörjningen i alla länder. Parlamentet anser att utvecklingsländerna bör beviljas handelsförmåner som främjar ökad nationell produktion och uppmanar kommissionen att beakta dessa argument i samband med WTO-förhandlingarna och när ekonomiska partnerskapsavtal förhandlas fram med utvecklingsländer.

| 45. | Europaparlamentet anser att ett allvarligt hinder för ökad jordbruksproduktion i utvecklingsländerna är småbrukarnas bristfälliga tillgång till lån och mikrokrediter för investeringar i bättre frön, gödselmedel och bevattningsanläggningar. Parlamentet betonar dessutom frågan om lånegarantier som i de flesta fall helt saknas. Parlamentet uppmanar Europeiska investeringsbanken att undersöka möjligheter att ta fram program för lokala livsmedelsproducenter i utvecklingsländerna med lånegarantier för att främja tillgången till lån och mikrokrediter. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet anser att ett allvarligt hinder för ökad jordbruksproduktion i utvecklingsländerna är småbrukarnas bristfälliga tillgång till lån och mikrokrediter för investeringar i bättre frön, gödselmedel och bevattningsanläggningar. Parlamentet betonar dessutom frågan om lånegarantier som i de flesta fall helt saknas. Parlamentet uppmanar Europeiska investeringsbanken att undersöka möjligheter att ta fram program för lokala livsmedelsproducenter i utvecklingsländerna med lånegarantier för att främja tillgången till lån och mikrokrediter.

| 46. | Europaparlamentet upprepar sin övertygelse om att det behövs regionalt integrerade jordbruksmarknader och uppmanar kommissionen att stödja regionalt samarbete och regional integration. Parlamentet påminner staterna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS) om att integrationen av jordbrukspolitiken i Europa varit framgångsrik och garanterat stabilitet under mer än 50 år. Därför uppmuntrar parlamentet de regionala ekonomiska gemenskaperna i AVS-länderna att utöka sin verksamhet på jordbruksområdet. Parlamentet uppmanar utvecklingsländerna att minska de handelshinder som de upprättat gentemot varandra. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet upprepar sin övertygelse om att det behövs regionalt integrerade jordbruksmarknader och uppmanar kommissionen att stödja regionalt samarbete och regional integration. Parlamentet påminner staterna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS) om att integrationen av jordbrukspolitiken i Europa varit framgångsrik och garanterat stabilitet under mer än 50 år. Därför uppmuntrar parlamentet de regionala ekonomiska gemenskaperna i AVS-länderna att utöka sin verksamhet på jordbruksområdet. Parlamentet uppmanar utvecklingsländerna att minska de handelshinder som de upprättat gentemot varandra.

| 47. | Europaparlamentet understryker dessutom att jordbruket måste omvandlas från ett system för självhushållsjordbruk till en sysselsättningsskapande landsbygdsekonomi. Parlamentet anser vidare att särskild uppmärksamhet bör fästas vid åtgärder till stöd för unga jordbrukare i utvecklingsländerna i syfte att utveckla en robust jordbrukssektor. Parlamentet framhåller att EU bör utöka samarbetet och stödja insatserna för att modernisera livsmedelkedjorna i utvecklingsländerna och göra dem mer effektiva. Parlamentet anser också att EU bör stödja initiativ såsom det gemensamma utsädesprogrammet, som inletts av Afrikanska unionen och dess nationella och regionala partner. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet understryker dessutom att jordbruket måste omvandlas från ett system för självhushållsjordbruk till en sysselsättningsskapande landsbygdsekonomi. Parlamentet anser vidare att särskild uppmärksamhet bör fästas vid åtgärder till stöd för unga jordbrukare i utvecklingsländerna i syfte att utveckla en robust jordbrukssektor. Parlamentet framhåller att EU bör utöka samarbetet och stödja insatserna för att modernisera livsmedelkedjorna i utvecklingsländerna och göra dem mer effektiva. Parlamentet anser också att EU bör stödja initiativ såsom det gemensamma utsädesprogrammet, som inletts av Afrikanska unionen och dess nationella och regionala partner.

| 48. | Europaparlamentet anser att en effektiv utvecklingspolitik för dessa utvecklingsländer förutsätter att länderna utformar en gemensam nationell eller regional strategi för jordbruksutveckling tillsammans med tydliga stödåtgärder till förmån för producenterna och produkterna. I detta sammanhang konstaterar parlamentet att det utvecklingsbistånd som EU beviljar inte kommer att delas upp, utan kommer att ingå i den gemensamma nationella eller regionala strategin för utvecklingen av jordbruket, som ska samfinansieras. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet anser att en effektiv utvecklingspolitik för dessa utvecklingsländer förutsätter att länderna utformar en gemensam nationell eller regional strategi för jordbruksutveckling tillsammans med tydliga stödåtgärder till förmån för producenterna och produkterna. I detta sammanhang konstaterar parlamentet att det utvecklingsbistånd som EU beviljar inte kommer att delas upp, utan kommer att ingå i den gemensamma nationella eller regionala strategin för utvecklingen av jordbruket, som ska samfinansieras.

| 49. | Europaparlamentet begär att man under rubrik 4 i EU:s allmänna budget inrättar en permanent livsmedelsförsörjningsfond för att stödja de fattigaste länderna i världen och komplettera andra utvecklingsåtgärder som finansieras av EU. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet begär att man under rubrik 4 i EU:s allmänna budget inrättar en permanent livsmedelsförsörjningsfond för att stödja de fattigaste länderna i världen och komplettera andra utvecklingsåtgärder som finansieras av EU.

| 50. | Europaparlamentet välkomnar globala initiativ såsom FN:s högnivågrupp för den globala livsmedelspriskrisen, och anser att EU bör samordna sina insatser med denna högnivågrupp. Parlamentet betonar vikten av de frivilliga riktlinjer för att gradvis förvekliga alla människors rätt till mat i samband med nationell livsmedelssäkerhet som FAO:s medlemmar tog fram i november 2004. Parlamentet föreslår vidare att man för att garantera livsmedelstillgången inrättar ett världsomfattande program för obligatorisk lagerhållning samt ett bättre baslagringssystem för nyckelinsatsvaror (proteiner, gödselmedel, frön och bekämpningsmedel), som helst ska grundas på privata aktörer, bland annat jordbrukskooperativ. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet välkomnar globala initiativ såsom FN:s högnivågrupp för den globala livsmedelspriskrisen, och anser att EU bör samordna sina insatser med denna högnivågrupp. Parlamentet betonar vikten av de frivilliga riktlinjer för att gradvis förvekliga alla människors rätt till mat i samband med nationell livsmedelssäkerhet som FAO:s medlemmar tog fram i november 2004. Parlamentet föreslår vidare att man för att garantera livsmedelstillgången inrättar ett världsomfattande program för obligatorisk lagerhållning samt ett bättre baslagringssystem för nyckelinsatsvaror (proteiner, gödselmedel, frön och bekämpningsmedel), som helst ska grundas på privata aktörer, bland annat jordbrukskooperativ.

| 51. | Europaparlamentet är medvetet om EU:s åtaganden till förmån för utvecklingsländerna och våra nuvarande och framtida WTO-skyldigheter. Parlamentet begär att EU:s stödåtgärder ska bidra till målen i Maputoförklaringen, som de afrikanska regeringarna antog 2002. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att respektera sina åtaganden att uppnå millennieutvecklingsmålen, och i synnerhet målet att anslå 0,7 procent av sin bruttonationalinkomst för utvecklingsbistånd. Parlamentet anser dock att kvaliteten på utvecklingsbiståndet är viktigare än de belopp som anslås för biståndet. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet är medvetet om EU:s åtaganden till förmån för utvecklingsländerna och våra nuvarande och framtida WTO-skyldigheter. Parlamentet begär att EU:s stödåtgärder ska bidra till målen i Maputoförklaringen, som de afrikanska regeringarna antog 2002. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att respektera sina åtaganden att uppnå millennieutvecklingsmålen, och i synnerhet målet att anslå 0,7 procent av sin bruttonationalinkomst för utvecklingsbistånd. Parlamentet anser dock att kvaliteten på utvecklingsbiståndet är viktigare än de belopp som anslås för biståndet.

| 52. | Europaparlamentet beklagar att den andel av utvecklingsbiståndet som anslås för jordbruk och landsbygdsutveckling gått ner från 17 procent 1980 till endast 3 procent 2006. Parlamentet uppmanar kommissionen att styra och övervaka EU:s finansiella stöd så att det bidrar till en jordbruksorienterad tillväxt, och att göra allt som står i dess makt för att få regeringarna att avsätta 10 procent av de nationella budgetmedlen för jordbrukssektorn, i enlighet med sina åtaganden (till exempel genom att fastställa riktade mål för den nationella jordbrukspolitiken). |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet beklagar att den andel av utvecklingsbiståndet som anslås för jordbruk och landsbygdsutveckling gått ner från 17 procent 1980 till endast 3 procent 2006. Parlamentet uppmanar kommissionen att styra och övervaka EU:s finansiella stöd så att det bidrar till en jordbruksorienterad tillväxt, och att göra allt som står i dess makt för att få regeringarna att avsätta 10 procent av de nationella budgetmedlen för jordbrukssektorn, i enlighet med sina åtaganden (till exempel genom att fastställa riktade mål för den nationella jordbrukspolitiken).

| 53. | Europaparlamentet bekräftar på nytt att för länder som ingår i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS) är jordbruket den sektor som framför andra kan generera tillväxt för den fattiga landsbygdsbefolkningen och därmed på ett påtagligt sätt bidra till uppnåendet av det första millennieutvecklingsmålet, dvs. att utrota extrem fattigdom och svält. Parlamentet betonar att det därför är av avgörande betydelse att agera omedelbart och främja ökade investeringar i jordbruk och landsbygdsutveckling. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet bekräftar på nytt att för länder som ingår i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS) är jordbruket den sektor som framför andra kan generera tillväxt för den fattiga landsbygdsbefolkningen och därmed på ett påtagligt sätt bidra till uppnåendet av det första millennieutvecklingsmålet, dvs. att utrota extrem fattigdom och svält. Parlamentet betonar att det därför är av avgörande betydelse att agera omedelbart och främja ökade investeringar i jordbruk och landsbygdsutveckling.

| 54. | Europaparlamentet betonar att jordbruksutveckling i första hand bör bygga på rätten till mat och rätten att producera livsmedel. Alla ska ha rätt till säkra, näringsrika och kulturellt anpassade livsmedel, som producerats med miljöriktiga och hållbara metoder inom ett självstyrt jordbruk. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet betonar att jordbruksutveckling i första hand bör bygga på rätten till mat och rätten att producera livsmedel. Alla ska ha rätt till säkra, näringsrika och kulturellt anpassade livsmedel, som producerats med miljöriktiga och hållbara metoder inom ett självstyrt jordbruk.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar EU att erkänna utvecklingsländernas rätt till självbestämmande i livsmedelsfrågor samt att med målinriktade åtgärder stödja denna rätt, varvid det i första hand gäller att dra nytta av befintliga strukturer och resurser, såsom utsäde, gödsel och produktionsmedel, samt att bygga ut dessa och främja den regionala integrationen. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet uppmanar EU att erkänna utvecklingsländernas rätt till självbestämmande i livsmedelsfrågor samt att med målinriktade åtgärder stödja denna rätt, varvid det i första hand gäller att dra nytta av befintliga strukturer och resurser, såsom utsäde, gödsel och produktionsmedel, samt att bygga ut dessa och främja den regionala integrationen.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar EU att åter sätta jordbruket i centrum för sin utvecklingspolitik och att särskilt prioritera jordbruksutvecklingsprogram med tydliga och genomförbara mål för fattigdomsminskning, framför allt åtgärder till stöd för småbruket och produktionen av livsmedel för de lokala marknaderna genom tillvaratagande av den biologiska mångfalden och med särskild inriktning på kapacitetsutbyggnad för småbrukare och kvinnor. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet uppmanar EU att åter sätta jordbruket i centrum för sin utvecklingspolitik och att särskilt prioritera jordbruksutvecklingsprogram med tydliga och genomförbara mål för fattigdomsminskning, framför allt åtgärder till stöd för småbruket och produktionen av livsmedel för de lokala marknaderna genom tillvaratagande av den biologiska mångfalden och med särskild inriktning på kapacitetsutbyggnad för småbrukare och kvinnor.

| 57. | Europaparlamentet uppmanar EU att förena sina krafter med medlemsstaterna, AVS-ländernas regeringar, internationella organisationer, regionala utvecklingsbanker och privata stiftelser, icke-statliga organisationer och lokala myndigheter för att på ett bättre sätt införliva nya projekt och planerade insatser för stigande livsmedelspriser i regionala program. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet uppmanar EU att förena sina krafter med medlemsstaterna, AVS-ländernas regeringar, internationella organisationer, regionala utvecklingsbanker och privata stiftelser, icke-statliga organisationer och lokala myndigheter för att på ett bättre sätt införliva nya projekt och planerade insatser för stigande livsmedelspriser i regionala program.

| 58. | Europaparlamentet efterlyser åtgärder för att förbättra yrkesutbildningen och ge unga människor möjligheter att fortbilda sig inom jordbrukssektorn bland annat genom utbildning i att följa EU:s sanitära och fytosanitära standarder, åtgärder för att skapa arbetstillfällen för personer med jordbruksutbildning i syfte att minska fattigdomen och utflyttningen från landsbygdsområden till städerna och åtgärder för att utflyttning som innebär kunskapsflykt från utvecklingsländer till industriländer ska kunna undvikas. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet efterlyser åtgärder för att förbättra yrkesutbildningen och ge unga människor möjligheter att fortbilda sig inom jordbrukssektorn bland annat genom utbildning i att följa EU:s sanitära och fytosanitära standarder, åtgärder för att skapa arbetstillfällen för personer med jordbruksutbildning i syfte att minska fattigdomen och utflyttningen från landsbygdsområden till städerna och åtgärder för att utflyttning som innebär kunskapsflykt från utvecklingsländer till industriländer ska kunna undvikas.

| 59. | Europaparlamentet hänvisar till ”Code of Good Conduct in Food Crisis Prevention and Management” från Food Crisis Prevention Network (FCPN) 2008 och uppmanar till att dessa förhållningsregler ska genomföras respektive beaktas i den gemensamma jordbrukspolitiken. Parlamentet stöder och kräver dessutom medverkan från det civila samhällets sida och stöd framför allt till kvinnor, småbrukarkooperativ och producentsammanslutningar för att livsmedelssäkerheten och självförsörjningen med livsmedel ska tryggas. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet hänvisar till ”Code of Good Conduct in Food Crisis Prevention and Management” från Food Crisis Prevention Network (FCPN) 2008 och uppmanar till att dessa förhållningsregler ska genomföras respektive beaktas i den gemensamma jordbrukspolitiken. Parlamentet stöder och kräver dessutom medverkan från det civila samhällets sida och stöd framför allt till kvinnor, småbrukarkooperativ och producentsammanslutningar för att livsmedelssäkerheten och självförsörjningen med livsmedel ska tryggas.

| 60. | Europaparlamentet är mycket oroat över att militär- och försvarsbudgetarna i många fall är större än budgetarna för jordbruk och livsmedel. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet är mycket oroat över att militär- och försvarsbudgetarna i många fall är större än budgetarna för jordbruk och livsmedel.

| 61. | Europaparlamentet anser att småbruken utgör hörnstenarna i jordbrukets utveckling. Parlamentet vill betona några av de allvarligaste problem som småbrukarna i utvecklingsländerna brottas med, såsom problem relaterade till marknadstillgång, mark, utbildning, finansiering, insatsvaror och teknik. Parlamentet upprepar hur viktigt det är att utveckla landsbygdsinfrastruktur samt främja investeringar i småbruk och i en traditionell resurssnål produktion som är anpassad till de rådande förhållandena. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet anser att småbruken utgör hörnstenarna i jordbrukets utveckling. Parlamentet vill betona några av de allvarligaste problem som småbrukarna i utvecklingsländerna brottas med, såsom problem relaterade till marknadstillgång, mark, utbildning, finansiering, insatsvaror och teknik. Parlamentet upprepar hur viktigt det är att utveckla landsbygdsinfrastruktur samt främja investeringar i småbruk och i en traditionell resurssnål produktion som är anpassad till de rådande förhållandena.

| 62. | Europaparlamentet anser att bristen på handel med livsmedel är en betydande faktor när det gäller den globala livsmedelsproduktionen. Parlamentet konstaterar att enligt FAO gick handeln med ris ner 2007, trots att risproduktionen ökade det året. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet anser att bristen på handel med livsmedel är en betydande faktor när det gäller den globala livsmedelsproduktionen. Parlamentet konstaterar att enligt FAO gick handeln med ris ner 2007, trots att risproduktionen ökade det året.

| 63. | Europarlamentet anser att den ökande och oreglerade liberaliseringen av handeln med jordbruksprodukter kommer att medföra högre livsmedelspriser och till och med prisvolatilitet. Parlamentet betonar att de mest sårbara livsmedelsimporterande utvecklingsländerna kommer att drabbas hårdast. Vidare betonar parlamentet att de regler som styr den internationella handeln under inga omständigheter får urholka rätten för länder eller regioner att stödja en jordbruksproduktion som de behöver för att trygga sina invånares livsmedelsförsörjning. |
| --- | --- |

63.

Europarlamentet anser att den ökande och oreglerade liberaliseringen av handeln med jordbruksprodukter kommer att medföra högre livsmedelspriser och till och med prisvolatilitet. Parlamentet betonar att de mest sårbara livsmedelsimporterande utvecklingsländerna kommer att drabbas hårdast. Vidare betonar parlamentet att de regler som styr den internationella handeln under inga omständigheter får urholka rätten för länder eller regioner att stödja en jordbruksproduktion som de behöver för att trygga sina invånares livsmedelsförsörjning.

| 64. | Europaparlamentet anser att det sätt på vilket marknaderna har öppnats för jordbruksprodukter inom ramen för WTO och bilaterala frihandelsavtal har bidragit avsevärt till att minska livsmedelssäkerheten i många utvecklingsländer, inte minst i ljuset av dagens världsomspännande livsmedelsförsörjningskris. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet anser att det sätt på vilket marknaderna har öppnats för jordbruksprodukter inom ramen för WTO och bilaterala frihandelsavtal har bidragit avsevärt till att minska livsmedelssäkerheten i många utvecklingsländer, inte minst i ljuset av dagens världsomspännande livsmedelsförsörjningskris.

| 65. | Europaparlamentet uppmanar de stora livsmedelsexporterande länderna (Brasilien, Argentina, Thailand etc.) att fungera som tillförlitliga leverantörer av baslivsmedel och att undvika exportrestriktioner som skulle kunna få katastrofala konsekvenser, särskilt för fattiga, livsmedelsimporterande länder. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet uppmanar de stora livsmedelsexporterande länderna (Brasilien, Argentina, Thailand etc.) att fungera som tillförlitliga leverantörer av baslivsmedel och att undvika exportrestriktioner som skulle kunna få katastrofala konsekvenser, särskilt för fattiga, livsmedelsimporterande länder.

| 66. | Europaparlamentet är mycket oroat över den globala finanskrisen, som kan leda till att tillgängliga medel för statligt utvecklingsstöd minskar. Parlamentet uppmanar kommissionen att analysera hur finanskrisen har inverkat på sektorn för utvecklingsbistånd och att även i fortsättningen utforma förslag i syfte att stödja jordbruket i de fattigaste länderna. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet är mycket oroat över den globala finanskrisen, som kan leda till att tillgängliga medel för statligt utvecklingsstöd minskar. Parlamentet uppmanar kommissionen att analysera hur finanskrisen har inverkat på sektorn för utvecklingsbistånd och att även i fortsättningen utforma förslag i syfte att stödja jordbruket i de fattigaste länderna.

| 67. | Europaparlamentet konstaterar att den globala livsmedelskrisen är ett av de största hoten mot fred och säkerhet i världen. Därför välkomnar parlamentet kommissionens senaste ansträngningar för att undersöka hur man kan gripa sig an frågan om livsmedelstryggheten i världen, och uppmanar medlemsstaterna att stödja sådana initiativ på nationell och lokal nivå. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet konstaterar att den globala livsmedelskrisen är ett av de största hoten mot fred och säkerhet i världen. Därför välkomnar parlamentet kommissionens senaste ansträngningar för att undersöka hur man kan gripa sig an frågan om livsmedelstryggheten i världen, och uppmanar medlemsstaterna att stödja sådana initiativ på nationell och lokal nivå.

Forskning och utveckling

| 68. | Europaparlamentet bekräftar på nytt sitt åtagande till förmån för investeringar i teknik och innovation inom jordbruket och jordbruksproduktionen. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet bekräftar på nytt sitt åtagande till förmån för investeringar i teknik och innovation inom jordbruket och jordbruksproduktionen.

| 69. | Europaparlamentet betonar vikten av forskning som finansieras genom offentliga medel och som strävar efter en tryggad livsmedelsförsörjning i stället för att ensidigt gynna industrins intressen. Parlamentet efterlyser investeringar, inte enbart i forskning om ny enskild teknik, utan även om omfattande jordbrukssystem som gagnar en tryggad livsmedelsförsörjning på lång sikt. Parlamentet betonar i detta sammanhang den framträdande roll som t.ex. en europeisk teknikplattform kan spela för ekologisk jordbruksforskning på detta område. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet betonar vikten av forskning som finansieras genom offentliga medel och som strävar efter en tryggad livsmedelsförsörjning i stället för att ensidigt gynna industrins intressen. Parlamentet efterlyser investeringar, inte enbart i forskning om ny enskild teknik, utan även om omfattande jordbrukssystem som gagnar en tryggad livsmedelsförsörjning på lång sikt. Parlamentet betonar i detta sammanhang den framträdande roll som t.ex. en europeisk teknikplattform kan spela för ekologisk jordbruksforskning på detta område.

| 70. | Europaparlamentet understryker vikten av forskning, men även vikten av att den kunskap som förvärvats genom forskning överförs till jordbruksnivå genom effektiva rådgivningstjänster för jordbruken, i synnerhet i utvecklingsländerna. Parlamentet efterlyser utökad jordbruksforskning och kunskapsutveckling. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet understryker vikten av forskning, men även vikten av att den kunskap som förvärvats genom forskning överförs till jordbruksnivå genom effektiva rådgivningstjänster för jordbruken, i synnerhet i utvecklingsländerna. Parlamentet efterlyser utökad jordbruksforskning och kunskapsutveckling.

| 71. | Europaparlamentet oroar sig över att fokuseringen i EU på uppfyllande av tvärvillkor kan förfördela forskning och rådgivning om jordbruksproduktion, och betonar att båda behövs. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet oroar sig över att fokuseringen i EU på uppfyllande av tvärvillkor kan förfördela forskning och rådgivning om jordbruksproduktion, och betonar att båda behövs.

| 72. | Europaparlamentet efterlyser ett accelererat forsknings- och utvecklingsprogram för ett hållbart och energieffektivt jordbruk som är anpassat till förhållandena på ort och ställe. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja forskning som syftar till ökad produktivitet när det gäller tillämpningar inom jordbruket. Parlamentet är medvetet om EU-konsumenternas farhågor. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet efterlyser ett accelererat forsknings- och utvecklingsprogram för ett hållbart och energieffektivt jordbruk som är anpassat till förhållandena på ort och ställe. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja forskning som syftar till ökad produktivitet när det gäller tillämpningar inom jordbruket. Parlamentet är medvetet om EU-konsumenternas farhågor.

Ett hållbart globalt jordbruk

| 73. | Europaparlamentet är oroat över de ändringar i vädermönstren som klimatförändringen orsakar, och som enligt prognoserna kommer att leda till att torka och översvämningar blir vanligare, vilket får negativa återverkningar på skörderesultat och möjligheten att förutse hur den globala jordbruksproduktionen utvecklas. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet är oroat över de ändringar i vädermönstren som klimatförändringen orsakar, och som enligt prognoserna kommer att leda till att torka och översvämningar blir vanligare, vilket får negativa återverkningar på skörderesultat och möjligheten att förutse hur den globala jordbruksproduktionen utvecklas.

| 74. | Europaparlamentet är oroat över att genomförandet av EU:s förslag om ytterligare minskningar av växthusgaser kan få negativa konsekvenser för livsmedelsproduktionen i unionen, särskilt för boskapsuppfödningen. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet är oroat över att genomförandet av EU:s förslag om ytterligare minskningar av växthusgaser kan få negativa konsekvenser för livsmedelsproduktionen i unionen, särskilt för boskapsuppfödningen.

| 75. | Europaparlamentet medger att energieffektiviteten bör förbättras för jordbrukssektorn, som står för en avsevärd del av de totala koldioxidutsläppen. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet medger att energieffektiviteten bör förbättras för jordbrukssektorn, som står för en avsevärd del av de totala koldioxidutsläppen.

| 76. | Europaparlamentet anser att den ökade användningen av biobränsle och bioenergiproduktion skulle kunna ha en positiv effekt på jordbruks- och livsmedelsbearbetningssektorn, som drabbats av höga priser för insatsvaror såsom gödselmedel, bekämpningsmedel och diesel samt höga transport- och bearbetningskostnader. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet anser att den ökade användningen av biobränsle och bioenergiproduktion skulle kunna ha en positiv effekt på jordbruks- och livsmedelsbearbetningssektorn, som drabbats av höga priser för insatsvaror såsom gödselmedel, bekämpningsmedel och diesel samt höga transport- och bearbetningskostnader.

| 77. | Europaparlamentet förstår att jordbrukssektorn bidrar till försörjningen för en majoritet av befolkningen i många utvecklingsländer och uppmuntrar därför dessa länder att utveckla en mekanism för en stabil och öppen jordbrukspolitik som garanterar långsiktig planering och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet förstår att jordbrukssektorn bidrar till försörjningen för en majoritet av befolkningen i många utvecklingsländer och uppmuntrar därför dessa länder att utveckla en mekanism för en stabil och öppen jordbrukspolitik som garanterar långsiktig planering och hållbar utveckling.

| 78. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noggrant övervaka effekterna av ökad bioenergiproduktion i EU och i tredjeländer när det gäller förändringar avseende markanvändning, livsmedelspriser och tillgång till livsmedel. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noggrant övervaka effekterna av ökad bioenergiproduktion i EU och i tredjeländer när det gäller förändringar avseende markanvändning, livsmedelspriser och tillgång till livsmedel.

| 79. | Europaparlamentet erinrar om att initiativ för hållbar odling av energigrödor inte bör äventyra livsmedelsproduktionen. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet erinrar om att initiativ för hållbar odling av energigrödor inte bör äventyra livsmedelsproduktionen.

| 80. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja forskning och utveckling för förebyggande av och anpassning till klimatförändringarna, bland annat forskning om nästa generations biobränslen, i synnerhet användningen av energigrödor som ger hög avkastning, miljövänliga gödselmedel som är så effektiva som möjligt, ny jordbruksteknik som får minimala negativa konsekvenser för markanvändningen, utvecklingen av nya växtsorter som klarar av klimatförändringarna och sjukdomar i samband med till dessa samt forskning för att finna möjligheter att använda avfall i jordbruket. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja forskning och utveckling för förebyggande av och anpassning till klimatförändringarna, bland annat forskning om nästa generations biobränslen, i synnerhet användningen av energigrödor som ger hög avkastning, miljövänliga gödselmedel som är så effektiva som möjligt, ny jordbruksteknik som får minimala negativa konsekvenser för markanvändningen, utvecklingen av nya växtsorter som klarar av klimatförändringarna och sjukdomar i samband med till dessa samt forskning för att finna möjligheter att använda avfall i jordbruket.

| 81. | 81Europaparlamentet anser att det behövs ytterligare jordbruksforskning för att utöka jordbrukets produktivitet på ett hållbart sätt och uppmanar medlemsstaterna att i detta sammanhang till fullo utnyttja möjligheterna inom sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling samt vidta åtgärder som kommer att förbättra jordbruksproduktionen på ett hållbart och energieffektivt sätt. |
| --- | --- |

81.

81Europaparlamentet anser att det behövs ytterligare jordbruksforskning för att utöka jordbrukets produktivitet på ett hållbart sätt och uppmanar medlemsstaterna att i detta sammanhang till fullo utnyttja möjligheterna inom sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling samt vidta åtgärder som kommer att förbättra jordbruksproduktionen på ett hållbart och energieffektivt sätt.

*

- *

| 82. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 263 E, 16.10.2008, s. 621.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2008)0229.

(3)  EUT C 297 E, 20.11.2008, s. 201.

(4)  Agri Aware TNS/Mrbi, forskning utförd i Irland, augusti 2008.

---

| 24.2.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 46/23 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 46/23

---

Utsikter för att utveckla den civila dialogen under Lissabonfördraget

P6_TA(2009)0007

Europaparlamentets resolution av den 13 januari 2009 om utsikterna för utveckling av medborgardialogen enligt Lissabonfördraget (2008/2067(INI))

(2010/C 46 E/03)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Lissabonfördraget om ändring av fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, undertecknat i Lissabon den 13 december 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Lissabonfördraget om ändring av fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, undertecknat i Lissabon den 13 december 2007,

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 februari 2008 om Lissabonfördraget (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 februari 2008 om Lissabonfördraget (1),

| — | med beaktande av de olika resolutioner om det civila samhället som parlamentet har antagit under den innevarande valperioden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de olika resolutioner om det civila samhället som parlamentet har antagit under den innevarande valperioden,

| — | med beaktande av utskottets för konstitutionella frågor seminarium den 3 juni 2008 med företrädare för organisationer från det civila samhället, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utskottets för konstitutionella frågor seminarium den 3 juni 2008 med företrädare för organisationer från det civila samhället,

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor (A6-0475/2008), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor (A6-0475/2008), och av följande skäl:

| A. | En förutsättning för en demokratisk Europeisk union som verkar nära medborgarna är att EU-institutionerna och medlemsstaterna har ett nära samarbete med det civila samhället såväl på EU-nivå som på nationell, regional och lokal nivå. |
| --- | --- |

A.

En förutsättning för en demokratisk Europeisk union som verkar nära medborgarna är att EU-institutionerna och medlemsstaterna har ett nära samarbete med det civila samhället såväl på EU-nivå som på nationell, regional och lokal nivå.

| B. | Att EU-institutionerna och de nationella, regionala och lokala myndigheterna är öppna för dialog och samarbete med medborgarna och organisationerna från det civila samhället är ett grundläggande villkor för dessas engagemang i lagstiftningen och styret på alla nivåer. |
| --- | --- |

B.

Att EU-institutionerna och de nationella, regionala och lokala myndigheterna är öppna för dialog och samarbete med medborgarna och organisationerna från det civila samhället är ett grundläggande villkor för dessas engagemang i lagstiftningen och styret på alla nivåer.

| C. | Lissabonfördraget ger EU-medborgarna utökade rättigheter i förhållande till unionen genom att göra det lättare för dem, och för de föreningar som företräder det civila samhället, att delta i diskussionen om ett Medborgarnas Europa. |
| --- | --- |

C.

Lissabonfördraget ger EU-medborgarna utökade rättigheter i förhållande till unionen genom att göra det lättare för dem, och för de föreningar som företräder det civila samhället, att delta i diskussionen om ett Medborgarnas Europa.

| D. | De nuvarande bestämmelserna, som också införts i Lissabonfördraget, skapar de rättsliga ramar som behövs för att det ska kunna växa fram en dialog med medborgarna på europeisk nivå, men de tillämpas inte alltid på ett tillfredsställande sätt. |
| --- | --- |

D.

De nuvarande bestämmelserna, som också införts i Lissabonfördraget, skapar de rättsliga ramar som behövs för att det ska kunna växa fram en dialog med medborgarna på europeisk nivå, men de tillämpas inte alltid på ett tillfredsställande sätt.

| E. | Det civila samhället är olika högt utvecklat i de 27 medlemsstaterna och utnyttjar i olika hög grad möjligheterna till deltagandedemokrati, deltagande i lagstiftningsprocessen och dialog med de nationella, regionala och lokala myndigheterna. |
| --- | --- |

E.

Det civila samhället är olika högt utvecklat i de 27 medlemsstaterna och utnyttjar i olika hög grad möjligheterna till deltagandedemokrati, deltagande i lagstiftningsprocessen och dialog med de nationella, regionala och lokala myndigheterna.

| F. | Med begreppet ”det civila samhället” avses det stora antal icke-statliga och ideella organisationer som på frivillig basis bildats av medborgarna. Dessa organisationer deltar i det offentliga livet och ger uttryck för sina medlemmars eller andra personers intressen, åsikter och ideologier utifrån etiska, kulturella, politiska, vetenskapliga, religiösa eller filantropiska grunder. |
| --- | --- |

F.

Med begreppet ”det civila samhället” avses det stora antal icke-statliga och ideella organisationer som på frivillig basis bildats av medborgarna. Dessa organisationer deltar i det offentliga livet och ger uttryck för sina medlemmars eller andra personers intressen, åsikter och ideologier utifrån etiska, kulturella, politiska, vetenskapliga, religiösa eller filantropiska grunder.

| G. | Frågan om representativiteten hos det civila samhällets organisationer är omtvistad, och att en organisation aktivt och effektivt för fram sina åsikter är inte alltid liktydigt med att den är representativ. |
| --- | --- |

G.

Frågan om representativiteten hos det civila samhällets organisationer är omtvistad, och att en organisation aktivt och effektivt för fram sina åsikter är inte alltid liktydigt med att den är representativ.

| H. | De olika EU-institutionerna närmar sig dialogen med medborgarna på olika sätt. |
| --- | --- |

H.

De olika EU-institutionerna närmar sig dialogen med medborgarna på olika sätt.

| 1. | Europaparlamentet värdesätter Europeiska unionens insatser för att utveckla medborgardialogen, såväl på EU-nivå som på nationell, regional och lokal nivå i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet värdesätter Europeiska unionens insatser för att utveckla medborgardialogen, såväl på EU-nivå som på nationell, regional och lokal nivå i medlemsstaterna.

| 2. | Genom att framföra unionsmedborgarnas ståndpunkter och krav till EU-institutionerna spelar det civila samhället en viktig roll i den europeiska integrationsprocessen. Europaparlamentet betonar vikten av den sakkunskap som institutionerna får tillgång till genom det civila samhället och understryker betydelsen av information och en ökad medvetenhet om medborgardialogen. Denna medvetenhet bör framför allt åstadkommas genom att EU:s verksamhet och målsättningar görs mer kända och genom att man bygger upp europeiska nätverk för samarbete samt stärker den europeiska identiteten och samhörighetskänslan med Europa i det civila samhället. |
| --- | --- |

2.

Genom att framföra unionsmedborgarnas ståndpunkter och krav till EU-institutionerna spelar det civila samhället en viktig roll i den europeiska integrationsprocessen. Europaparlamentet betonar vikten av den sakkunskap som institutionerna får tillgång till genom det civila samhället och understryker betydelsen av information och en ökad medvetenhet om medborgardialogen. Denna medvetenhet bör framför allt åstadkommas genom att EU:s verksamhet och målsättningar görs mer kända och genom att man bygger upp europeiska nätverk för samarbete samt stärker den europeiska identiteten och samhörighetskänslan med Europa i det civila samhället.

| 3. | Europaparlamentet understryker att det behövs en bredare offentlig debatt, tillsammans med en mer effektiv medborgardialog och en högre grad av politisk medvetenhet, om EU ska kunna uppnå sina politiska målsättningar och föresatser. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet understryker att det behövs en bredare offentlig debatt, tillsammans med en mer effektiv medborgardialog och en högre grad av politisk medvetenhet, om EU ska kunna uppnå sina politiska målsättningar och föresatser.

| 4. | Europaparlamentet framhåller sitt särskilda engagemang för medborgardialogen och den betydelse som denna dialog tillerkänns i Lissabonfördraget, där den görs till en överordnad princip för EU:s verksamhet på alla nivåer. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet framhåller sitt särskilda engagemang för medborgardialogen och den betydelse som denna dialog tillerkänns i Lissabonfördraget, där den görs till en överordnad princip för EU:s verksamhet på alla nivåer.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar att den representativa demokratin och deltagandedemokratin fått en starkare ställning genom att man i Lissabonfördraget infört ett ”medborgarinitiativ”, så att en miljon medborgare från ett antal medlemsstater kan uppmana kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar att den representativa demokratin och deltagandedemokratin fått en starkare ställning genom att man i Lissabonfördraget infört ett ”medborgarinitiativ”, så att en miljon medborgare från ett antal medlemsstater kan uppmana kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna och medlemsstaternas nationella, regionala och lokala myndigheter att i största möjliga utsträckning använda den befintliga rättsliga bestämmelser och exemplen på god praxis för att intensifiera dialogen med medborgarna och organisationerna från det civila samhället. I synnerhet bör parlamentets informationskontor i varje enskild medlemsstat spela en aktiv roll för att stödja, organisera och leda forum som minst en gång per år bör hållas mellan parlamentet och företrädare för det civila samhället i respektive medlemsstat. Det är viktigt att parlamentsledamöter, såväl från den berörda medlemsstaten som från andra medlemsstater, regelbundet deltar i dessa forum. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna och medlemsstaternas nationella, regionala och lokala myndigheter att i största möjliga utsträckning använda den befintliga rättsliga bestämmelser och exemplen på god praxis för att intensifiera dialogen med medborgarna och organisationerna från det civila samhället. I synnerhet bör parlamentets informationskontor i varje enskild medlemsstat spela en aktiv roll för att stödja, organisera och leda forum som minst en gång per år bör hållas mellan parlamentet och företrädare för det civila samhället i respektive medlemsstat. Det är viktigt att parlamentsledamöter, såväl från den berörda medlemsstaten som från andra medlemsstater, regelbundet deltar i dessa forum.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna att låta alla intresserade företrädare för det civila samhället medverka i medborgardialogen. I detta sammanhang är det av avgörande betydelse att unga unionsmedborgare får göra sina röster hörda, eftersom det är de som kommer att forma och ta ansvar för framtidens EU. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna att låta alla intresserade företrädare för det civila samhället medverka i medborgardialogen. I detta sammanhang är det av avgörande betydelse att unga unionsmedborgare får göra sina röster hörda, eftersom det är de som kommer att forma och ta ansvar för framtidens EU.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna att se till att alla unionsmedborgare – kvinnor och män, gamla och unga, i städerna och på landsbygden – får möjlighet att aktivt, med lika rättigheter och utan diskriminering, delta i medborgardialogen, och att i synnerhet se till att personer från språkliga minoriteter kan använda sina respektive modersmål vid dessa forum. EU bör på detta område förverkliga jämställdhetsprincipen och föregå med gott exempel, så att denna princip förs ut såväl inom medlemsstaterna som utanför EU. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna att se till att alla unionsmedborgare – kvinnor och män, gamla och unga, i städerna och på landsbygden – får möjlighet att aktivt, med lika rättigheter och utan diskriminering, delta i medborgardialogen, och att i synnerhet se till att personer från språkliga minoriteter kan använda sina respektive modersmål vid dessa forum. EU bör på detta område förverkliga jämställdhetsprincipen och föregå med gott exempel, så att denna princip förs ut såväl inom medlemsstaterna som utanför EU.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna att i ett interinstitutionellt avtal anta bindande riktlinjer för utnämning av företrädare för det civila samhället samt metoder för utformning och finansiering av samråd, i enlighet med ”Allmänna principer och miniminormer för kommissionens samråd med berörda parter” (2). I detta syfte bör samtliga EU-institutioner föra aktuella register över alla relevanta icke-statliga organisationer och ange om dessa är aktiva i medlemsstaterna och/eller inriktade på EU-institutionerna. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna att i ett interinstitutionellt avtal anta bindande riktlinjer för utnämning av företrädare för det civila samhället samt metoder för utformning och finansiering av samråd, i enlighet med ”Allmänna principer och miniminormer för kommissionens samråd med berörda parter” (2). I detta syfte bör samtliga EU-institutioner föra aktuella register över alla relevanta icke-statliga organisationer och ange om dessa är aktiva i medlemsstaterna och/eller inriktade på EU-institutionerna.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna att göra medborgardialogen till en övergripande uppgift för kommissionens alla generaldirektorat, rådets alla arbetsgrupper samt parlamentets alla utskott, med hjälp av insynsvänliga processer och med en bibehållen, verklig jämvikt mellan den offentliga och privata sektorn. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna att göra medborgardialogen till en övergripande uppgift för kommissionens alla generaldirektorat, rådets alla arbetsgrupper samt parlamentets alla utskott, med hjälp av insynsvänliga processer och med en bibehållen, verklig jämvikt mellan den offentliga och privata sektorn.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna att trygga en bättre kommunikation, en bättre informationsgång och en bättre samordning i samband med offentliga samråd, genom att samarbeta närmare med varandra för att utveckla medborgardialogen och främja ett aktivt europeiskt tänkesätt bland unionsmedborgarna. För att överbrygga det upplevda avståndet mellan EU och dess medborgare vore det mycket önskvärt med regelbundna möten mellan det civila samhället och kommissionens ledamöter i forum i de olika medlemsstaterna. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna att trygga en bättre kommunikation, en bättre informationsgång och en bättre samordning i samband med offentliga samråd, genom att samarbeta närmare med varandra för att utveckla medborgardialogen och främja ett aktivt europeiskt tänkesätt bland unionsmedborgarna. För att överbrygga det upplevda avståndet mellan EU och dess medborgare vore det mycket önskvärt med regelbundna möten mellan det civila samhället och kommissionens ledamöter i forum i de olika medlemsstaterna.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar rådet att göra det enklare och lättare att ta del av dess arbete, något som är ett absolut villkor för att man ska kunna få till stånd en verklig dialog med det civila samhället. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar rådet att göra det enklare och lättare att ta del av dess arbete, något som är ett absolut villkor för att man ska kunna få till stånd en verklig dialog med det civila samhället.

| 13. | Europaparlamentet understryker betydelsen av att det utvecklas en europeisk kommunikationspolitik för nya redskap och medel för kommunikation med unionsmedborgarna (Internet, e-teknik och modern audiovisuell teknik). |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet understryker betydelsen av att det utvecklas en europeisk kommunikationspolitik för nya redskap och medel för kommunikation med unionsmedborgarna (Internet, e-teknik och modern audiovisuell teknik).

| 14. | Europaparlamentet efterlyser en fortsättning på de EU-satsningar som provats för att intensifiera engagemanget från det civila samhällets sida i den europeiska integrationsprocessen, till exempel Europe by Satellite, Medborgarnas Agora, temainriktade forum för medborgarna (som Your Europe), diskussioner på Internet och så vidare. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet efterlyser en fortsättning på de EU-satsningar som provats för att intensifiera engagemanget från det civila samhällets sida i den europeiska integrationsprocessen, till exempel Europe by Satellite, Medborgarnas Agora, temainriktade forum för medborgarna (som Your Europe), diskussioner på Internet och så vidare.

| 15. | Europaparlamentet understryker den viktiga roll som professionella europeiska opinionsundersökningar spelar för att man ska kunna identifiera och förstå vilka behov och förväntningar unionsmedborgarna har i fråga om hur EU fungerar. Parlamentet uppmanar såväl EU-institutionerna som det civila samhället i medlemsstaterna att ha dessa förväntningar i åtanke under diskussioner och debatter. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet understryker den viktiga roll som professionella europeiska opinionsundersökningar spelar för att man ska kunna identifiera och förstå vilka behov och förväntningar unionsmedborgarna har i fråga om hur EU fungerar. Parlamentet uppmanar såväl EU-institutionerna som det civila samhället i medlemsstaterna att ha dessa förväntningar i åtanke under diskussioner och debatter.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaternas nationella, regionala och lokala myndigheter att stödja medborgardialogen, framför allt i de länder och regioner och inom de områden där dialogen ännu inte är fullt utvecklad eller inte vunnit tillräckligt insteg. Dessutom uppmanas dessa myndigheter att aktivt främja en utveckling av regional samverkan i det civila samhället i de olika medlemsstaterna och gränsöverskridande initiativ. Man bör även utröna möjligheten att främja utbytet av idéer och erfarenheter inom EU genom att skapa medlemsstatsgrupper. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaternas nationella, regionala och lokala myndigheter att stödja medborgardialogen, framför allt i de länder och regioner och inom de områden där dialogen ännu inte är fullt utvecklad eller inte vunnit tillräckligt insteg. Dessutom uppmanas dessa myndigheter att aktivt främja en utveckling av regional samverkan i det civila samhället i de olika medlemsstaterna och gränsöverskridande initiativ. Man bör även utröna möjligheten att främja utbytet av idéer och erfarenheter inom EU genom att skapa medlemsstatsgrupper.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar samhällsföreträdarna i Europa att aktivt delta i medborgardialogen och i arbetet med att ta fram europeiska program och en europeisk politik som gör det möjligt att utöva inflytande på beslutsprocessen. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar samhällsföreträdarna i Europa att aktivt delta i medborgardialogen och i arbetet med att ta fram europeiska program och en europeisk politik som gör det möjligt att utöva inflytande på beslutsprocessen.

| 18. | Europaparlamentet uppmuntrar unionsmedborgarna att engagera sig mer i debatter och diskussioner om europeiska frågor och att rösta i valet till Europaparlamentet. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmuntrar unionsmedborgarna att engagera sig mer i debatter och diskussioner om europeiska frågor och att rösta i valet till Europaparlamentet.

| 19. | Europaparlamentet påpekar att det behövs adekvata ekonomiska resurser för att man ska kunna föra en dialog med medborgarna på alla plan – europeiskt, nationellt, regionalt och lokalt – och uppmanar dem som har intresse av och ansvar för att organisera denna dialog att säkra adekvata ekonomiska medel. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet påpekar att det behövs adekvata ekonomiska resurser för att man ska kunna föra en dialog med medborgarna på alla plan – europeiskt, nationellt, regionalt och lokalt – och uppmanar dem som har intresse av och ansvar för att organisera denna dialog att säkra adekvata ekonomiska medel.

| 20. | Europaparlamentet betonar att EU förutom dialogen med det civila samhället också behöver föra en öppen, tydlig och regelbunden dialog med kyrkor och religiösa samfund, i enlighet med Lissabonfördraget. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet betonar att EU förutom dialogen med det civila samhället också behöver föra en öppen, tydlig och regelbunden dialog med kyrkor och religiösa samfund, i enlighet med Lissabonfördraget.

| 21. | Europaparlamentet rekommenderar EU-institutionerna att tillsammans göra information tillgänglig om representativiteten hos och verksamhetsområdena för de europeiska organisationerna från det civila samhället, till exempel genom en offentlig och användarvänlig databas. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet rekommenderar EU-institutionerna att tillsammans göra information tillgänglig om representativiteten hos och verksamhetsområdena för de europeiska organisationerna från det civila samhället, till exempel genom en offentlig och användarvänlig databas.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta fram ett nytt förslag om europeiska föreningar, som ger de europeiska organisationerna från det civila samhället en gemensam rättslig grund. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta fram ett nytt förslag om europeiska föreningar, som ger de europeiska organisationerna från det civila samhället en gemensam rättslig grund.

| 23. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till medlemsstaternas parlament, rådet och kommissionen samt till Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till medlemsstaternas parlament, rådet och kommissionen samt till Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén.

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2008)0055.

(2)  Se kommissionens meddelande av den 11 december 2002 med titeln: ”Mot en bättre struktur för samråd och dialog. Allmänna principer och miniminormer för kommissionens samråd med berörda parter” (KOM(2002)0704).

---

| 24.2.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 46/26 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 46/26

---

Införlivande, genomförande och säkerställande av efterlevnaden av direktiv 2005/29/EG om otillbörliga affärsmetoder som tillämpas av näringsidkare gentemot konsumenter på den inre marknaden och direktiv 2006/114/EG om vilseledande och jämförande reklam

P6_TA(2009)0008

Europaparlamentets resolution av den 13 januari 2009 om införlivande, genomförande och säkerställande av efterlevnaden av direktiv 2005/29/EG om otillbörliga affärsmetoder som tillämpas av näringsidkare gentemot konsumenter på den inre marknaden och direktiv 2006/114/EG om vilseledande och jämförande reklam (2008/2114(INI))

(2010/C 46 E/04)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt dess bestämmelser om inrättande av den inre marknaden och garantierna för företagens rätt att tillhandahålla tjänster i andra medlemsstater, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt dess bestämmelser om inrättande av den inre marknaden och garantierna för företagens rätt att tillhandahålla tjänster i andra medlemsstater,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/29/EG av den 11 maj 2005 om otillbörliga affärsmetoder som tillämpas av näringsidkare gentemot konsumenter på den inre marknaden (1) (direktivet om otillbörliga affärsmetoder), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/29/EG av den 11 maj 2005 om otillbörliga affärsmetoder som tillämpas av näringsidkare gentemot konsumenter på den inre marknaden (1) (direktivet om otillbörliga affärsmetoder),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/114/EG av den 12 december 2006 om vilseledande och jämförande reklam (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/114/EG av den 12 december 2006 om vilseledande och jämförande reklam (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 97/55/EG av den 6 oktober 1997 om ändring av direktiv 84/450/EEG om vilseledande reklam så att detta omfattar jämförande reklam (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 97/55/EG av den 6 oktober 1997 om ändring av direktiv 84/450/EEG om vilseledande reklam så att detta omfattar jämförande reklam (3),

| — | med beaktande av rådets direktiv 84/450/EEG av den 10 september 1984 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om vilseledande reklam (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 84/450/EEG av den 10 september 1984 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om vilseledande reklam (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2006/2004 av den 27 oktober 2004 om samarbete mellan de nationella tillsynsmyndigheter som ansvarar för konsumentskyddslagstiftningen (förordningen om konsumentskyddssamarbete) (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2006/2004 av den 27 oktober 2004 om samarbete mellan de nationella tillsynsmyndigheter som ansvarar för konsumentskyddslagstiftningen (förordningen om konsumentskyddssamarbete) (5),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/27/EG av den 19 maj 1998 om förbudsföreläggande för att skydda konsumenternas intressen (6) och kommissionens rapport av den 18 november 2008 om dess tillämpning (KOM(2008)0756), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/27/EG av den 19 maj 1998 om förbudsföreläggande för att skydda konsumenternas intressen (6) och kommissionens rapport av den 18 november 2008 om dess tillämpning (KOM(2008)0756),

| — | med beaktande av kommissionens grönbok av den 27 november 2008 om kollektiva prövningsmöjligheter för konsumenter (KOM(2008)0794), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens grönbok av den 27 november 2008 om kollektiva prövningsmöjligheter för konsumenter (KOM(2008)0794),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 mars 2007 om EU:s strategi för konsumentpolitiken 2007–2013 (KOM(2007)0099), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 mars 2007 om EU:s strategi för konsumentpolitiken 2007–2013 (KOM(2007)0099),

| — | med beaktande av de fler än 400 framställningar om vilseledande reklam från bolag som ger ut företagskataloger som inkommit till parlamentets utskott för framställningar från 24 medlemsstater och 19 tredjeländer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de fler än 400 framställningar om vilseledande reklam från bolag som ger ut företagskataloger som inkommit till parlamentets utskott för framställningar från 24 medlemsstater och 19 tredjeländer,

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 december 2008 om bekämpande av vilseledande reklam från bolag som ger ut företagskataloger (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 december 2008 om bekämpande av vilseledande reklam från bolag som ger ut företagskataloger (7),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning (8),

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A6-0514/2008), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A6-0514/2008), och av följande skäl:

| A. | Kommissionens EU-strategi för konsumentpolitiken 2007–2013 syftar framför allt till en bättre bevakning av konsumentmarknaderna och nationell konsumentpolitik och ett enhetligt genomförande i rätt tid av direktivet om otillbörliga affärsmetoder. |
| --- | --- |

A.

Kommissionens EU-strategi för konsumentpolitiken 2007–2013 syftar framför allt till en bättre bevakning av konsumentmarknaderna och nationell konsumentpolitik och ett enhetligt genomförande i rätt tid av direktivet om otillbörliga affärsmetoder.

| B. | Direktivet om otillbörliga affärsmetoder innehåller ett nytt tillvägagångssätt i EU:s konsumentlagstiftning, eftersom det möjliggör maximal harmonisering för att skydda konsumenterna mot otillbörliga affärsmetoder. |
| --- | --- |

B.

Direktivet om otillbörliga affärsmetoder innehåller ett nytt tillvägagångssätt i EU:s konsumentlagstiftning, eftersom det möjliggör maximal harmonisering för att skydda konsumenterna mot otillbörliga affärsmetoder.

| C. | Genom direktivet om vilseledande och jämförande reklam kodifieras direktiv 84/450/EEG, särskilt de ändringar till detta som infördes genom direktiv 97/55/EG, och minskas dess tillämpningsområde till transaktioner mellan företag (s.k. B2B-transaktioner). |
| --- | --- |

C.

Genom direktivet om vilseledande och jämförande reklam kodifieras direktiv 84/450/EEG, särskilt de ändringar till detta som infördes genom direktiv 97/55/EG, och minskas dess tillämpningsområde till transaktioner mellan företag (s.k. B2B-transaktioner).

| D. | Tillämpningsområdet för direktivet om otillbörliga affärsmetoder är begränsat till transaktioner mellan företag och konsumenter och omfattar inte all affärsverksamhet, utan endast sådan som kan anses som otillbörlig. Det är begränsat till affärsverksamhet som kan skada konsumenternas ekonomiska intressen. Ändringar i nationell lagstiftning som skyddar företag mot otillbörliga affärsmetoder som används av andra företag krävs inte inom ramen för det direktivet. |
| --- | --- |

D.

Tillämpningsområdet för direktivet om otillbörliga affärsmetoder är begränsat till transaktioner mellan företag och konsumenter och omfattar inte all affärsverksamhet, utan endast sådan som kan anses som otillbörlig. Det är begränsat till affärsverksamhet som kan skada konsumenternas ekonomiska intressen. Ändringar i nationell lagstiftning som skyddar företag mot otillbörliga affärsmetoder som används av andra företag krävs inte inom ramen för det direktivet.

| E. | Tre medlemsstater har ännu inte meddelat kommissionen att de antagit åtgärder för att genomföra direktivet om otillbörliga affärsmetoder, nämligen Tyskland, Spanien och Luxemburg. Tre begäran om förhandsavgörande har översänts till Europeiska gemenskapernas domstol (EG-domstolen) när det gäller nationella åtgärders förenlighet med direktivet om otillbörliga affärsmetoder. Kommissionen anser att otillräckligt införlivande upptäckts i några medlemsstater. |
| --- | --- |

E.

Tre medlemsstater har ännu inte meddelat kommissionen att de antagit åtgärder för att genomföra direktivet om otillbörliga affärsmetoder, nämligen Tyskland, Spanien och Luxemburg. Tre begäran om förhandsavgörande har översänts till Europeiska gemenskapernas domstol (EG-domstolen) när det gäller nationella åtgärders förenlighet med direktivet om otillbörliga affärsmetoder. Kommissionen anser att otillräckligt införlivande upptäckts i några medlemsstater.

| F. | Direktiven om otillbörliga affärsmetoder och om vilseledande och jämförande reklam ger medlemsstaterna avsevärt manöverutrymme när det gäller rättsmedel och påföljder vid överträdelse av bestämmelserna i direktiven. |
| --- | --- |

F.

Direktiven om otillbörliga affärsmetoder och om vilseledande och jämförande reklam ger medlemsstaterna avsevärt manöverutrymme när det gäller rättsmedel och påföljder vid överträdelse av bestämmelserna i direktiven.

| G. | Det saknas effektiva rättsmedel vid överträdelse av direktivet om vilseledande och jämförande reklam, och också när det gäller att säkerställa efterlevnaden av det direktivet, vilket bland annat visar sig i samband med bolag som bedriver vilseledande verksamhet med företagskataloger. |
| --- | --- |

G.

Det saknas effektiva rättsmedel vid överträdelse av direktivet om vilseledande och jämförande reklam, och också när det gäller att säkerställa efterlevnaden av det direktivet, vilket bland annat visar sig i samband med bolag som bedriver vilseledande verksamhet med företagskataloger.

Inledning

| 1. | Europaparlamentet betonar betydelsen av direktiven om otillbörliga affärsmetoder och om vilseledande och jämförande reklam för att öka konsumenternas och näringsidkarnas förtroende för gränsöverskridande transaktioner och skapa ökad rättssäkerhet för företag när det gäller tillåtligheten för olika affärsmetoder och marknadsföring på den inre marknaden. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet betonar betydelsen av direktiven om otillbörliga affärsmetoder och om vilseledande och jämförande reklam för att öka konsumenternas och näringsidkarnas förtroende för gränsöverskridande transaktioner och skapa ökad rättssäkerhet för företag när det gäller tillåtligheten för olika affärsmetoder och marknadsföring på den inre marknaden.

| 2. | Europaparlamentet understryker att direktivet om otillbörliga affärsmetoder är en milstolpe i EU:s konsumentlagstiftning. Införlivandet, genomförandet och säkerställandet av efterlevnaden av detta direktiv kommer att vara en avgörande källa för den framtida utvecklingen för EU:s konsumentlagstiftning och för att till fullo kunna utveckla potentialen för den inre marknaden och utveckla gränsöverskridande handel och e-handel. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet understryker att direktivet om otillbörliga affärsmetoder är en milstolpe i EU:s konsumentlagstiftning. Införlivandet, genomförandet och säkerställandet av efterlevnaden av detta direktiv kommer att vara en avgörande källa för den framtida utvecklingen för EU:s konsumentlagstiftning och för att till fullo kunna utveckla potentialen för den inre marknaden och utveckla gränsöverskridande handel och e-handel.

| 3. | Europaparlamentet är övertygat om att korrekt införlivande, genomförande och säkerställande av efterlevnaden av direktiven om otillbörliga affärsmetoder och om vilseledande och jämförande reklam är avgörande för att uppnå målen med dessa direktiv, särskilt med tanke på skillnaderna i medlemsstaternas system för säkerställande av efterlevnaden och deras genomförandemetoder, komplexiteten hos några av de juridiska begreppen i direktiven, många och omfattande befintliga nationella bestämmelser för reglering av otillbörliga affärsmetoder och marknadsföring samt direktivens breda tillämpningsområden. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet är övertygat om att korrekt införlivande, genomförande och säkerställande av efterlevnaden av direktiven om otillbörliga affärsmetoder och om vilseledande och jämförande reklam är avgörande för att uppnå målen med dessa direktiv, särskilt med tanke på skillnaderna i medlemsstaternas system för säkerställande av efterlevnaden och deras genomförandemetoder, komplexiteten hos några av de juridiska begreppen i direktiven, många och omfattande befintliga nationella bestämmelser för reglering av otillbörliga affärsmetoder och marknadsföring samt direktivens breda tillämpningsområden.

| 4. | Med hänvisning till skäl 8 i direktivet om otillbörliga affärsmetoder uppmanar Europaparlamentet kommissionen att undersöka behovet av att skydda små och medelstora företag mot aggressiva affärsmetoder och att i förekommande fall vidta uppföljningsåtgärder. |
| --- | --- |

4.

Med hänvisning till skäl 8 i direktivet om otillbörliga affärsmetoder uppmanar Europaparlamentet kommissionen att undersöka behovet av att skydda små och medelstora företag mot aggressiva affärsmetoder och att i förekommande fall vidta uppföljningsåtgärder.

Kodifiering och införlivande

| 5. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens insatser för att hjälpa medlemsstaterna vid införlivandet av direktiven om otillbörliga affärsmetoder och om vilseledande och jämförande reklam. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens insatser för att hjälpa medlemsstaterna vid införlivandet av direktiven om otillbörliga affärsmetoder och om vilseledande och jämförande reklam.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar att i artikel 3a.2 i direktiv 84/450/EEG, ändrat genom direktiv 97/55/EG, nämndes ”jämförelse som avser ett särskilt erbjudande”, men artikeln utgick och finns inte med i vare sig direktivet om otillbörliga affärsmetoder eller direktivet om vilseledande och jämförande reklam. Parlamentet anser att det är beklagligt att det råder förvirring om följderna av denna strykning för transaktioner mellan företag och konsumenter, vilket särskilt framgår av medlemsstaternas olikartade tillvägagångssätt när det gäller att i nationell rätt bibehålla sådana redan befintliga bestämmelser som genomför artikel 3a.2 i direktiv 84/450/EEG, ändrat genom direktiv 97/55/EG, efter det att direktivet om otillbörliga affärsmetoder antagits. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att med kommissionens hjälp undersöka detta och eventuellt vidta uppföljningsåtgärder. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet konstaterar att i artikel 3a.2 i direktiv 84/450/EEG, ändrat genom direktiv 97/55/EG, nämndes ”jämförelse som avser ett särskilt erbjudande”, men artikeln utgick och finns inte med i vare sig direktivet om otillbörliga affärsmetoder eller direktivet om vilseledande och jämförande reklam. Parlamentet anser att det är beklagligt att det råder förvirring om följderna av denna strykning för transaktioner mellan företag och konsumenter, vilket särskilt framgår av medlemsstaternas olikartade tillvägagångssätt när det gäller att i nationell rätt bibehålla sådana redan befintliga bestämmelser som genomför artikel 3a.2 i direktiv 84/450/EEG, ändrat genom direktiv 97/55/EG, efter det att direktivet om otillbörliga affärsmetoder antagits. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att med kommissionens hjälp undersöka detta och eventuellt vidta uppföljningsåtgärder.

| 7. | Europaparlamentet anser att kommissionen antingen bör lägga fram ett förslag om ändring av direktivet om vilseledande och jämförande reklam, så att detta innehåller en ”svart lista” över verksamhet som i alla händelser klassas som vilseledande, eller utvidga tillämpningsområdet för direktivet om otillbörliga affärsmetoder till att även omfatta avtal mellan företag med särskild hänsyn till punkt 21 i bilaga I till det direktivet. Parlamentet uppmanar kommissionen att senast i december 2009 rapportera om vilka åtgärder som vidtagits. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att kommissionen antingen bör lägga fram ett förslag om ändring av direktivet om vilseledande och jämförande reklam, så att detta innehåller en ”svart lista” över verksamhet som i alla händelser klassas som vilseledande, eller utvidga tillämpningsområdet för direktivet om otillbörliga affärsmetoder till att även omfatta avtal mellan företag med särskild hänsyn till punkt 21 i bilaga I till det direktivet. Parlamentet uppmanar kommissionen att senast i december 2009 rapportera om vilka åtgärder som vidtagits.

| 8. | Europaparlamentet noterar att flera medlemsstater delat upp den ”svarta lista” som finns i bilaga I till direktivet om otillbörliga affärsmetoder i samband med att de införlivat och genomfört det i sina rättsordningar. Parlamentet anser att en uppdelning av den svarta listan på olika nationella författningar skapar förvirring hos företagen och kan leda till snedvridning vid tillämpningen av direktivet om otillbörliga affärsmetoder. Parlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta med medlemsstaterna för att anpassa deras nationella lagstiftning så att ”svarta listor” i så stor utsträckning som möjligt blir synliga och nyttiga för konsumenterna. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet noterar att flera medlemsstater delat upp den ”svarta lista” som finns i bilaga I till direktivet om otillbörliga affärsmetoder i samband med att de införlivat och genomfört det i sina rättsordningar. Parlamentet anser att en uppdelning av den svarta listan på olika nationella författningar skapar förvirring hos företagen och kan leda till snedvridning vid tillämpningen av direktivet om otillbörliga affärsmetoder. Parlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta med medlemsstaterna för att anpassa deras nationella lagstiftning så att ”svarta listor” i så stor utsträckning som möjligt blir synliga och nyttiga för konsumenterna.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att gå igenom sina rättssystem för att undvika eventuell överlappning mellan å ena sidan bestämmelser som antagits för att införliva direktiven om otillbörliga affärsmetoder och om vilseledande och jämförande reklam, å andra sidan befintliga nationella bestämmelser, och på så sätt skapa ökad klarhet för konsumenter och företag när det gäller införlivandeprocessen. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att gå igenom sina rättssystem för att undvika eventuell överlappning mellan å ena sidan bestämmelser som antagits för att införliva direktiven om otillbörliga affärsmetoder och om vilseledande och jämförande reklam, å andra sidan befintliga nationella bestämmelser, och på så sätt skapa ökad klarhet för konsumenter och företag när det gäller införlivandeprocessen.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att koncentrera sina insatser på korrekt införlivande, genomförande och säkerställande av efterlevnaden av direktiven om otillbörliga affärsmetoder och om vilseledande och jämförande reklam och att se till att alla relevanta nationella domar och EG-domstolens avgöranden följs. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att koncentrera sina insatser på korrekt införlivande, genomförande och säkerställande av efterlevnaden av direktiven om otillbörliga affärsmetoder och om vilseledande och jämförande reklam och att se till att alla relevanta nationella domar och EG-domstolens avgöranden följs.

| 11. | Europaparlamentet anser att vid gränsöverskridande transaktioner hindras konsumenter och företag av att medlemsstaterna införliva direktiven felaktigt eller långsamt. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att vid gränsöverskridande transaktioner hindras konsumenter och företag av att medlemsstaterna införliva direktiven felaktigt eller långsamt.

Genomförande och säkerställande av efterlevnaden

| 12. | Europaparlamentet konstaterar att vissa medlemsstater har föreskrivit att endast vissa regleringsorgan får säkerställa efterlevnaden av nationella bestämmelser som antagits för att genomföra direktivet om otillbörliga affärsmetoder, medan de inte infört några bestämmelser om direkta rättsmedel för konsumenterna, som alltså inte har rätt att väcka talan om ersättning för skada de lidit till följd av otillbörliga affärsmetoder. Parlamentet uppmanar de medlemsstater som ännu inte gjort detta att överväga behovet av att ge konsumenterna direkta rättsmedel, så att de är tillräckligt skyddade mot otillbörliga affärsmetoder. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet konstaterar att vissa medlemsstater har föreskrivit att endast vissa regleringsorgan får säkerställa efterlevnaden av nationella bestämmelser som antagits för att genomföra direktivet om otillbörliga affärsmetoder, medan de inte infört några bestämmelser om direkta rättsmedel för konsumenterna, som alltså inte har rätt att väcka talan om ersättning för skada de lidit till följd av otillbörliga affärsmetoder. Parlamentet uppmanar de medlemsstater som ännu inte gjort detta att överväga behovet av att ge konsumenterna direkta rättsmedel, så att de är tillräckligt skyddade mot otillbörliga affärsmetoder.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar resultaten av kommissionens flygbolagsöversikt för EU och ringsignalsöversikt för EU som ett första steg i riktning mot en bättre övervakning av genomförandet och efterlevnaden av inremarknadslagstiftningen. Parlamentet understryker behovet av att regelbundet genomföra utökade kontroller i detta avseende. Parlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med nätverket för konsumentskyddssamarbete samla in liknande uppgifter om genomförandet av inremarknadslagstiftningen inom andra viktiga sektorer på den inre marknaden. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar resultaten av kommissionens flygbolagsöversikt för EU och ringsignalsöversikt för EU som ett första steg i riktning mot en bättre övervakning av genomförandet och efterlevnaden av inremarknadslagstiftningen. Parlamentet understryker behovet av att regelbundet genomföra utökade kontroller i detta avseende. Parlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med nätverket för konsumentskyddssamarbete samla in liknande uppgifter om genomförandet av inremarknadslagstiftningen inom andra viktiga sektorer på den inre marknaden.

| 14. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att utveckla effektivare verktyg för övervakning av genomförandet, till exempel översikter, på sådant sätt att efterlevnaden av konsumentskyddslagstiftningen kan förbättras. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga om det är möjligt att integrera översikterna i övervakningsmekanismen för resultattavlan för konsumentmarknaden. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att utveckla effektivare verktyg för övervakning av genomförandet, till exempel översikter, på sådant sätt att efterlevnaden av konsumentskyddslagstiftningen kan förbättras. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga om det är möjligt att integrera översikterna i övervakningsmekanismen för resultattavlan för konsumentmarknaden.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar alla medlemsstater att fullt ut samarbeta med kommissionen under genomförandet och uppföljningen av kommissionens översikter. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar alla medlemsstater att fullt ut samarbeta med kommissionen under genomförandet och uppföljningen av kommissionens översikter.

| 16. | Europaparlamentet understryker vikten av förnuftiga, tidsanpassade och korrekta uppgifter och dito information för att en lämplig övervakning av marknaderna för konsumentvaror ska kunna ske. Parlamentet konstaterar att näringslivets organisationer och konsumentorganisationerna spelar en viktig roll när det gäller att tillhandahålla dessa uppgifter. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet understryker vikten av förnuftiga, tidsanpassade och korrekta uppgifter och dito information för att en lämplig övervakning av marknaderna för konsumentvaror ska kunna ske. Parlamentet konstaterar att näringslivets organisationer och konsumentorganisationerna spelar en viktig roll när det gäller att tillhandahålla dessa uppgifter.

| 17. | Europaparlamentet understryker vikten av att på ett gränsöverskridande sätt säkerställa efterlevnaden för att den inre marknaden ska kunna fungera. Parlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare utveckla nätverket för konsumentskyddssamarbete på sådant sätt att gränsöverskridande upprätthållande av lagen kan förbättras. Parlamentet understryker att det finns ett behov av att ytterligare öka medvetenheten om nätverket av europeiska konsumentcentrum. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet understryker vikten av att på ett gränsöverskridande sätt säkerställa efterlevnaden för att den inre marknaden ska kunna fungera. Parlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare utveckla nätverket för konsumentskyddssamarbete på sådant sätt att gränsöverskridande upprätthållande av lagen kan förbättras. Parlamentet understryker att det finns ett behov av att ytterligare öka medvetenheten om nätverket av europeiska konsumentcentrum.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att tilldela det gränsöverskridande upprätthållandet av lagen lämpliga personalresurser och ekonomiska resurser. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att tilldela det gränsöverskridande upprätthållandet av lagen lämpliga personalresurser och ekonomiska resurser.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och de nationella rättsvårdande myndigheterna att förstärka det gränsöverskridande samarbetet när det gäller vilseledande ”databastjänster”. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och de nationella rättsvårdande myndigheterna att förstärka det gränsöverskridande samarbetet när det gäller vilseledande ”databastjänster”.

| 20. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ att inrätta en allmänt tillgänglig databas med uppgifter om nationella åtgärder som antagits för att genomföra direktivet om otillbörliga affärsmetoder, om rättspraxis i sammanhanget och om annat relevant material. Parlamentet uppmanar kommissionen att komplettera denna databas med vetenskapliga övervakningsrapporter som på grundval av de fall som dokumenterats i databasen innehåller konkreta handlingsrekommendationer för att förbättra efterlevnaden av lagen. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen att använda denna databas för att skapa en webbsida med en ”enhetlig kontaktpunkt” där både företagare och konsumenter kan få information om gällande lagstiftning i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ att inrätta en allmänt tillgänglig databas med uppgifter om nationella åtgärder som antagits för att genomföra direktivet om otillbörliga affärsmetoder, om rättspraxis i sammanhanget och om annat relevant material. Parlamentet uppmanar kommissionen att komplettera denna databas med vetenskapliga övervakningsrapporter som på grundval av de fall som dokumenterats i databasen innehåller konkreta handlingsrekommendationer för att förbättra efterlevnaden av lagen. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen att använda denna databas för att skapa en webbsida med en ”enhetlig kontaktpunkt” där både företagare och konsumenter kan få information om gällande lagstiftning i medlemsstaterna.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att anordna informationskampanjer för att öka konsumenternas medvetenhet om sina rättigheter och ge dem utökat skydd mot otillbörliga affärsmetoder och vilseledande jämförande reklam. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att anordna informationskampanjer för att öka konsumenternas medvetenhet om sina rättigheter och ge dem utökat skydd mot otillbörliga affärsmetoder och vilseledande jämförande reklam.

| 22. | Europaparlamentet påpekar att övervakningen av införlivande, genomförande och säkerställande av efterlevnaden är resurskrävande. Parlamentet anser därför att kommissionen bör ges lämpliga personalresurser för att effektivare kunna säkerställa genomförandet. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet påpekar att övervakningen av införlivande, genomförande och säkerställande av efterlevnaden är resurskrävande. Parlamentet anser därför att kommissionen bör ges lämpliga personalresurser för att effektivare kunna säkerställa genomförandet.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillhandahålla företagen tillräcklig vägledning på nationell nivå. Som bästa praxis framhåller parlamentet dokumentet ”Consumer Protection from Unfair Trading Regulations: a basic guide for business”, som publicerats av UK Department for Business, Enterprise & Regulatory Reform i samarbete med UK Office of Fair Trading. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillhandahålla företagen tillräcklig vägledning på nationell nivå. Som bästa praxis framhåller parlamentet dokumentet ”Consumer Protection from Unfair Trading Regulations: a basic guide for business”, som publicerats av UK Department for Business, Enterprise & Regulatory Reform i samarbete med UK Office of Fair Trading.

| 24. | Europaparlamentet insisterar på att kommissionen, i enlighet med artikel 18 i direktivet om otillbörliga affärsmetoder, senast den 12 juni 2011 lägger fram en övergripande rapport om genomförandet som även omfattar de erfarenheter som gjorts med direktivet om vilseledande och jämförande reklam. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet insisterar på att kommissionen, i enlighet med artikel 18 i direktivet om otillbörliga affärsmetoder, senast den 12 juni 2011 lägger fram en övergripande rapport om genomförandet som även omfattar de erfarenheter som gjorts med direktivet om vilseledande och jämförande reklam.

*

- *

| 25. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT L 149, 11.6.2005, s. 22.

(2)  EGT L 376, 27.12.2006, s. 21.

(3)  EGT L 290, 23.10.1997, s. 18.

(4)  EGT L 250, 19.9.1984, s. 17.

(5)  EUT L 364, 9.12.2004, s. 1.

(6)  EGT L 166, 11.6.1998, s. 51.

(7)  Antagna texter, P6_TA(2008)0608.

(8)  EUT C 321, 31.12.2003, s. 1.

---

| 24.2.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 46/31 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 46/31

---

Den gemensamma fiskeripolitiken och en ekosystemansats i fiskeförvaltningen

P6_TA(2009)0009

Europaparlamentets resolution av den 13 januari 2009 om den gemensamma fiskeripolitiken och fiskeriförvaltningens ekosystemansats (2008/2178(INI))

(2010/C 46 E/05)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Förenta Nationernas havsrättskonvention av den 10 december 1982, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Förenta Nationernas havsrättskonvention av den 10 december 1982,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (1) (GFP), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (1) (GFP),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om den gemensamma fiskeripolitikens roll för att genomföra en ekosystemansats i havsförvaltningen (KOM(2008)0187), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om den gemensamma fiskeripolitikens roll för att genomföra en ekosystemansats i havsförvaltningen (KOM(2008)0187),

| — | med beaktande av resultaten vid rådets möte (jordbruk och fiske) den 29 och 30 september 2008 om ovannämnda meddelande från kommissionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultaten vid rådets möte (jordbruk och fiske) den 29 och 30 september 2008 om ovannämnda meddelande från kommissionen,

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A6-0485/2008), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A6-0485/2008), och av följande skäl:

| A. | I ett geografiskt område är alla levande organismer (människor, växter, djur och mikroorganismer), deras fysiska miljö (såsom jord, vatten och luft) och de naturliga cykler som håller dem vid liv, sammanlänkade med varandra. |
| --- | --- |

A.

I ett geografiskt område är alla levande organismer (människor, växter, djur och mikroorganismer), deras fysiska miljö (såsom jord, vatten och luft) och de naturliga cykler som håller dem vid liv, sammanlänkade med varandra.

| B. | Utveckling, samverkan och ändring inom sådana ekosystem har direkta och ofta oförväntade eller oförutsedda effekter på andra element både inom och utanför systemet. Även utveckling utanför systemet kan ha en omedelbar inverkan på systemet. |
| --- | --- |

B.

Utveckling, samverkan och ändring inom sådana ekosystem har direkta och ofta oförväntade eller oförutsedda effekter på andra element både inom och utanför systemet. Även utveckling utanför systemet kan ha en omedelbar inverkan på systemet.

| C. | En ekosystemansats för fisket är för närvarande den bästa grunden för ett helhetsomfattande system för förvaltning och beslutsfattande som beaktar samtliga berörda aktörer och element, deras krav och behov, samt framtida konsekvenser för systemet och samverkan mellan systemet och övriga faktorer. |
| --- | --- |

C.

En ekosystemansats för fisket är för närvarande den bästa grunden för ett helhetsomfattande system för förvaltning och beslutsfattande som beaktar samtliga berörda aktörer och element, deras krav och behov, samt framtida konsekvenser för systemet och samverkan mellan systemet och övriga faktorer.

| D. | Fisket i vattnen i varje medlemsstats exklusiva ekonomiska zon (EEZ) är viktigt för deras självförsörjning och oberoende, särskilt när det gäller livsmedel. |
| --- | --- |

D.

Fisket i vattnen i varje medlemsstats exklusiva ekonomiska zon (EEZ) är viktigt för deras självförsörjning och oberoende, särskilt när det gäller livsmedel.

| E. | Kunskapen om haven och de faktorer som påverkar dem är fortfarande begränsad, men ändå tillräcklig för att vi ska veta att många fiskbestånd, både kommersiella och icke-kommersiella, är utfiskade inom EU och på andra håll. Detta beror på många olika faktorer, men i de flesta fall är den främsta orsaken överfiske. |
| --- | --- |

E.

Kunskapen om haven och de faktorer som påverkar dem är fortfarande begränsad, men ändå tillräcklig för att vi ska veta att många fiskbestånd, både kommersiella och icke-kommersiella, är utfiskade inom EU och på andra håll. Detta beror på många olika faktorer, men i de flesta fall är den främsta orsaken överfiske.

| F. | Den vetenskapliga forskningen om fiskeresursernas hållbarhet förutsätter att alla antaganden som grundar sig på förutfattade meningar förkastas, vilket innebär att ekosystemanalysen av fiskeresurserna är verkligt ekosystemisk endast om den grundar sig på vetenskapliga fakta. |
| --- | --- |

F.

Den vetenskapliga forskningen om fiskeresursernas hållbarhet förutsätter att alla antaganden som grundar sig på förutfattade meningar förkastas, vilket innebär att ekosystemanalysen av fiskeresurserna är verkligt ekosystemisk endast om den grundar sig på vetenskapliga fakta.

| G. | En sådan ekosystemansats måste vara dynamisk och flexibel då information ges och beslut fattas, eftersom nya vetenskapliga rön och samspel ständigt kan leda till att denna ansats måste anpassas. |
| --- | --- |

G.

En sådan ekosystemansats måste vara dynamisk och flexibel då information ges och beslut fattas, eftersom nya vetenskapliga rön och samspel ständigt kan leda till att denna ansats måste anpassas.

| H. | Enligt kommissionens meddelande med titeln ”Rapporter från medlemsstaterna om beteenden som utgjorde allvarliga överträdelser av den gemensamma fiskeripolitikens bestämmelser under år 2006” (KOM(2008)0670) förekommer ofta allvarliga och oroväckande överträdelser av reglerna för den gemensamma fiskeripolitiken, trots försök att minska kapaciteten hos gemenskapens flotta. |
| --- | --- |

H.

Enligt kommissionens meddelande med titeln ”Rapporter från medlemsstaterna om beteenden som utgjorde allvarliga överträdelser av den gemensamma fiskeripolitikens bestämmelser under år 2006” (KOM(2008)0670) förekommer ofta allvarliga och oroväckande överträdelser av reglerna för den gemensamma fiskeripolitiken, trots försök att minska kapaciteten hos gemenskapens flotta.

| I. | Bedömningen av fiskeresurserna är inriktad på beståndens hållbarhet, som är fundamental för fiskerinäringen och något som medlemsstaterna måste bevara. |
| --- | --- |

I.

Bedömningen av fiskeresurserna är inriktad på beståndens hållbarhet, som är fundamental för fiskerinäringen och något som medlemsstaterna måste bevara.

| J. | Fiskeripolitikens huvudsyfte, som alla stater som deltog i världstoppmötet för en hållbar utveckling i Johannesburg 2002 var överens om, är maximal hållbar fångst. |
| --- | --- |

J.

Fiskeripolitikens huvudsyfte, som alla stater som deltog i världstoppmötet för en hållbar utveckling i Johannesburg 2002 var överens om, är maximal hållbar fångst.

| K. | Fiskerinäringens kraftigt minskade avkastning beror på att många fiskbestånd med kommersiellt värde fiskats ut, något som gjort det nödvändigt att belägga fiskeriaktiviteterna med restriktioner, att priserna i första ledet har stagnerat/minskat, samt att produktionsfaktorerna (diesel och bensin) har ökat lavinartat, något som slår hårdare mot länder där dessa kostnader är högre, särskilt på grund av bristen på stödåtgärder i denna näring, jämfört med dem som vidtas i andra länder. |
| --- | --- |

K.

Fiskerinäringens kraftigt minskade avkastning beror på att många fiskbestånd med kommersiellt värde fiskats ut, något som gjort det nödvändigt att belägga fiskeriaktiviteterna med restriktioner, att priserna i första ledet har stagnerat/minskat, samt att produktionsfaktorerna (diesel och bensin) har ökat lavinartat, något som slår hårdare mot länder där dessa kostnader är högre, särskilt på grund av bristen på stödåtgärder i denna näring, jämfört med dem som vidtas i andra länder.

| L. | Kommissionen har lagt fram ett förslag om att börja diskutera en eventuell reform av den gemensamma fiskeripolitiken. |
| --- | --- |

L.

Kommissionen har lagt fram ett förslag om att börja diskutera en eventuell reform av den gemensamma fiskeripolitiken.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar ovanstående meddelande från kommissionen om en ekosystemansats i havsförvaltningen och betonar behovet av detta initiativ som en grund för att garantera en utredning av fiskeresurserna på ett sätt som skapar hållbara sociala, ekologiska och ekonomiska villkor. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar ovanstående meddelande från kommissionen om en ekosystemansats i havsförvaltningen och betonar behovet av detta initiativ som en grund för att garantera en utredning av fiskeresurserna på ett sätt som skapar hållbara sociala, ekologiska och ekonomiska villkor.

| 2. | Europaparlamentet understryker att en sådan ekosystemsansats för fiskeriförvaltning kommer att bidra till ett dynamiskt och flexibelt system för förvaltning, ömsesidigt lärande och forskning för att omfatta ytterligare variabler som möjligen uppkommer i framtiden på grund av oförutsedda inverkande faktorer eller vetenskaplig forskning på andra områden. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet understryker att en sådan ekosystemsansats för fiskeriförvaltning kommer att bidra till ett dynamiskt och flexibelt system för förvaltning, ömsesidigt lärande och forskning för att omfatta ytterligare variabler som möjligen uppkommer i framtiden på grund av oförutsedda inverkande faktorer eller vetenskaplig forskning på andra områden.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att i sitt förslag inbegripa metoder och verktyg som möjliggör ömsesidigt utbyte av information, uppgifter och en fortsatt inlärningsprocess för alla aktörer, så att alla kan vidareutveckla ekosystemansatsen i syfte att visa och bevisa vilken nytta den har för alla. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att i sitt förslag inbegripa metoder och verktyg som möjliggör ömsesidigt utbyte av information, uppgifter och en fortsatt inlärningsprocess för alla aktörer, så att alla kan vidareutveckla ekosystemansatsen i syfte att visa och bevisa vilken nytta den har för alla.

| 4. | Europaparlamentet påminner om att fiskerinäringen är en verksamhet av yttersta vikt när det gäller att förse människan med föda och garantera hennes överlevnad, vilket parlamentet anser bör vara det huvudsakliga målet för all fiskeripolitik. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påminner om att fiskerinäringen är en verksamhet av yttersta vikt när det gäller att förse människan med föda och garantera hennes överlevnad, vilket parlamentet anser bör vara det huvudsakliga målet för all fiskeripolitik.

| 5. | Europaparlamentet fäster uppmärksamheten på fiskesektorns stora ekonomiska, sociala och kulturella betydelse i vissa kustsamhällen i EU. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet fäster uppmärksamheten på fiskesektorns stora ekonomiska, sociala och kulturella betydelse i vissa kustsamhällen i EU.

| 6. | Europaparlamentet understryker att den gemensamma fiskeripolitiken måste främja en modernisering och en hållbar utveckling av fiskerinäringen som dels gör den socioekonomiskt möjlig och ger hållbara fiskeresurser, och dels garanterar livsmedelssäkerhet, allmänhetens självförsörjning av fisk och livsmedel, bibehållna arbetstillfällen och förbättrade livsvillkor för fiskare. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet understryker att den gemensamma fiskeripolitiken måste främja en modernisering och en hållbar utveckling av fiskerinäringen som dels gör den socioekonomiskt möjlig och ger hållbara fiskeresurser, och dels garanterar livsmedelssäkerhet, allmänhetens självförsörjning av fisk och livsmedel, bibehållna arbetstillfällen och förbättrade livsvillkor för fiskare.

| 7. | Europaparlamentet menar att man inom all fiskeripolitik måste ta hänsyn till flera olika dimensioner – sociala, ekologiska och ekonomiska –, vilket kräver ett integrerat och balanserat synsätt som är oförenligt med en uppfattning som rangordnar dem enligt en i förväg fastställd prioriteringsordning. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet menar att man inom all fiskeripolitik måste ta hänsyn till flera olika dimensioner – sociala, ekologiska och ekonomiska –, vilket kräver ett integrerat och balanserat synsätt som är oförenligt med en uppfattning som rangordnar dem enligt en i förväg fastställd prioriteringsordning.

| 8. | Europaparlamentet betonar att den gemensamma fiskeripolitiken, med hänsyn till dess mål, inte får underordnas annan fastställd gemenskapspolitik. Den senare bör tvärtom bevara fiskeripolitikens mål och göra dem till sina. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar att den gemensamma fiskeripolitiken, med hänsyn till dess mål, inte får underordnas annan fastställd gemenskapspolitik. Den senare bör tvärtom bevara fiskeripolitikens mål och göra dem till sina.

| 9. | Europaparlamentet understryker att ett kustområdes hållbara utveckling kräver en bedömning av samverkan mellan områdets ekologiska, naturliga och mänskliga beståndsdelar, och att de fiskeverksammas livskvalitet gynnas. Parlamentet betonar att en fiskeripolitik måste utgå från principen om det ömsesidiga beroendet mellan fiskesamhället och hållbarheten hos det ekosystem det tillhör. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet understryker att ett kustområdes hållbara utveckling kräver en bedömning av samverkan mellan områdets ekologiska, naturliga och mänskliga beståndsdelar, och att de fiskeverksammas livskvalitet gynnas. Parlamentet betonar att en fiskeripolitik måste utgå från principen om det ömsesidiga beroendet mellan fiskesamhället och hållbarheten hos det ekosystem det tillhör.

| 10. | Europaparlamentet betonar därför att det är nödvändigt att erkänna det småskaliga kustfiskets och det icke-industriella fiskets särskilda egenskaper och betydelse. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar därför att det är nödvändigt att erkänna det småskaliga kustfiskets och det icke-industriella fiskets särskilda egenskaper och betydelse.

| 11. | Europaparlamentet understryker därför att strävan att tillfredsställa varje medlemsstats livsmedelsbehov, att bevara livskraften i den strategiskt viktiga fiskerinäringen och i fiskesamhällen och att garantera de marina ekosystemens hållbarhet inte är oförenliga mål. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet understryker därför att strävan att tillfredsställa varje medlemsstats livsmedelsbehov, att bevara livskraften i den strategiskt viktiga fiskerinäringen och i fiskesamhällen och att garantera de marina ekosystemens hållbarhet inte är oförenliga mål.

| 12. | Europaparlamentet anser att det också bör fastställas ett tak för hur många dagar fiskarna får vara ute till havs för att bevara fiskbestånden på en acceptabel nivå internationellt sett. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att det också bör fastställas ett tak för hur många dagar fiskarna får vara ute till havs för att bevara fiskbestånden på en acceptabel nivå internationellt sett.

| 13. | Europaparlamentet betonar att införandet av en ekosystemansats av havsförvaltningen med nödvändighet kräver tvärvetenskapliga och sektorsövergripande åtgärder bland de olika åtgärder och politiska riktlinjer som påverkar de marina ekosystemen – åtgärder som är mer långtgående och ligger före den fastställda fiskeripolitiken –, annars går det inte att uppnå de uppställda målen. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar att införandet av en ekosystemansats av havsförvaltningen med nödvändighet kräver tvärvetenskapliga och sektorsövergripande åtgärder bland de olika åtgärder och politiska riktlinjer som påverkar de marina ekosystemen – åtgärder som är mer långtgående och ligger före den fastställda fiskeripolitiken –, annars går det inte att uppnå de uppställda målen.

| 14. | Europaparlamentet understryker behovet av att studera och vidta åtgärder avseende många olika faktorer som i hög grad påverkar de marina ekosystemens hållbarhet och fiskeresursernas tillstånd och därmed fiskerinäringen, som till exempel föroreningar i kustområden och ute till havs, utsläpp från industrier och jordbruk, ändring av vattendrags flöden, bottenskrapning, hamnverksamhet, marina transporter och turism. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet understryker behovet av att studera och vidta åtgärder avseende många olika faktorer som i hög grad påverkar de marina ekosystemens hållbarhet och fiskeresursernas tillstånd och därmed fiskerinäringen, som till exempel föroreningar i kustområden och ute till havs, utsläpp från industrier och jordbruk, ändring av vattendrags flöden, bottenskrapning, hamnverksamhet, marina transporter och turism.

| 15. | Europaparlamentet understryker att det förekommer stora skillnader mellan de olika havsområdena och deras respektive fiskeresurser, samt mellan de olika flottorna och deras fiskemetoder och deras påverkan på ekosystemen, vilket kräver diversifierade och specifika fiskeförvaltningsåtgärder, såsom teknisk anpassning av nät, stängning av vissa fiskeområden och minskade fiskeriansträngningar som anpassas till varje enskilt fall. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet understryker att det förekommer stora skillnader mellan de olika havsområdena och deras respektive fiskeresurser, samt mellan de olika flottorna och deras fiskemetoder och deras påverkan på ekosystemen, vilket kräver diversifierade och specifika fiskeförvaltningsåtgärder, såsom teknisk anpassning av nät, stängning av vissa fiskeområden och minskade fiskeriansträngningar som anpassas till varje enskilt fall.

| 16. | Europaparlamentet insisterar på behovet av att tillämpa stöd- eller ersättningsmekanismer för de fiskare som drabbas av fleråriga återhämtnings- och förvaltningsplaners ekonomiska och sociala återverkningar, liksom på behovet av skyddsåtgärder för ekosystemen. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet insisterar på behovet av att tillämpa stöd- eller ersättningsmekanismer för de fiskare som drabbas av fleråriga återhämtnings- och förvaltningsplaners ekonomiska och sociala återverkningar, liksom på behovet av skyddsåtgärder för ekosystemen.

| 17. | Europaparlamentet understryker att den med nödvändighet progressiva tillämpningen av en global, tvärvetenskaplig och sektorsövergripande förvaltning av den marina miljön kräver bättre och mer djupgående vetenskaplig kunskap för att garantera att de åtgärder som vidtas grundar sig på vetenskapliga fakta. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet understryker att den med nödvändighet progressiva tillämpningen av en global, tvärvetenskaplig och sektorsövergripande förvaltning av den marina miljön kräver bättre och mer djupgående vetenskaplig kunskap för att garantera att de åtgärder som vidtas grundar sig på vetenskapliga fakta.

| 18. | Europaparlamentet anser att kommissionen måste ta med fisket i en sektorsövergripande plan för att bevara havsmiljön i enlighet med bestämmelserna i ramdirektivet (2) om en marin strategi som är en av miljöpelarna i den nya europeiska havspolitiken. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet anser att kommissionen måste ta med fisket i en sektorsövergripande plan för att bevara havsmiljön i enlighet med bestämmelserna i ramdirektivet (2) om en marin strategi som är en av miljöpelarna i den nya europeiska havspolitiken.

| 19. | Europaparlamentet understryker att den fiskevetenskapliga forskningen är ett viktigt verktyg för fiskeriförvaltningen. Den är oundgänglig för att identifiera de faktorer som påverkar fiskeresursernas uppkomst, för att göra en kvantitativ bedömning av dem och utarbeta modeller som kan förutsäga deras uppkomst, men också för att förbättra fiskemetoderna, fartygen och fiskarnas arbetsvillkor och säkerhet i samklang med de senares kunskap och erfarenhet. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet understryker att den fiskevetenskapliga forskningen är ett viktigt verktyg för fiskeriförvaltningen. Den är oundgänglig för att identifiera de faktorer som påverkar fiskeresursernas uppkomst, för att göra en kvantitativ bedömning av dem och utarbeta modeller som kan förutsäga deras uppkomst, men också för att förbättra fiskemetoderna, fartygen och fiskarnas arbetsvillkor och säkerhet i samklang med de senares kunskap och erfarenhet.

| 20. | Europaparlamentet föreslår att det görs vetenskapliga studier för att identifiera omfördelningen av de marina arter som fiskas utgående från den senaste tidens ändringar av vattnets fysiska och kemiska parametrar till följd av klimatförändringen. Parlamentet anser att dessa studier bör tjäna som grund för att omformulera gällande återhämtningsplaner för vissa bestånd, såsom är fallet med återhämtningsplanen för kummel och havskräfta utanför den Iberiska halvön. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet föreslår att det görs vetenskapliga studier för att identifiera omfördelningen av de marina arter som fiskas utgående från den senaste tidens ändringar av vattnets fysiska och kemiska parametrar till följd av klimatförändringen. Parlamentet anser att dessa studier bör tjäna som grund för att omformulera gällande återhämtningsplaner för vissa bestånd, såsom är fallet med återhämtningsplanen för kummel och havskräfta utanför den Iberiska halvön.

| 21. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att ta fram forskningsprojekt för vattenbruk för att plantera ut de mest hotade arterna. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att ta fram forskningsprojekt för vattenbruk för att plantera ut de mest hotade arterna.

| 22. | Europaparlamentet anser i detta sammanhang att det är nödvändigt att investera i att utbilda arbetskraft, göra adekvata ekonomiska medel tillgängliga och främja samarbete mellan medlemsstaternas olika offentliga organ. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser i detta sammanhang att det är nödvändigt att investera i att utbilda arbetskraft, göra adekvata ekonomiska medel tillgängliga och främja samarbete mellan medlemsstaternas olika offentliga organ.

| 23. | Europaparlamentet betonar att den vetenskapliga forskningen måste ta hänsyn till fiskeriverksamhetens sociala, ekologiska och ekonomiska beståndsdelar och anser att det är viktigt att utvärdera fiskeriförvaltningens olika system och instrument för sysselsättningen och avkastningen i fiskesamhällena. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet betonar att den vetenskapliga forskningen måste ta hänsyn till fiskeriverksamhetens sociala, ekologiska och ekonomiska beståndsdelar och anser att det är viktigt att utvärdera fiskeriförvaltningens olika system och instrument för sysselsättningen och avkastningen i fiskesamhällena.

| 24. | Europaparlamentet betonar att fiskeriförvaltningens första och huvudsakliga uppgift, som är en näring som exploaterar en självförnyande resurs, består i att direkt eller indirekt kontrollera de totala fiskeansträngningarna för att på så vis uppnå målen från ovannämnda toppmöte i Johannesburg 2002. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet betonar att fiskeriförvaltningens första och huvudsakliga uppgift, som är en näring som exploaterar en självförnyande resurs, består i att direkt eller indirekt kontrollera de totala fiskeansträngningarna för att på så vis uppnå målen från ovannämnda toppmöte i Johannesburg 2002.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över det nuvarande systemet med total tillåten fångstmängd och kvoter som det främsta verktyget för att förvalta havsresurserna samt dess funktion i ljuset av de gällande fiskebegränsningarna. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över det nuvarande systemet med total tillåten fångstmängd och kvoter som det främsta verktyget för att förvalta havsresurserna samt dess funktion i ljuset av de gällande fiskebegränsningarna.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att studera och föreslå öppnare system för övervakning och kontroll av lossning av fiske, illegala fångster och kassering av oönskade fiskar. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att studera och föreslå öppnare system för övervakning och kontroll av lossning av fiske, illegala fångster och kassering av oönskade fiskar.

| 27. | Europaparlamentet anser att de åtgärder som nämns ovan är viktiga för att behöriga vetenskapliga organ ska kunna utvärdera fiskeresurserna på korrekt sätt. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet anser att de åtgärder som nämns ovan är viktiga för att behöriga vetenskapliga organ ska kunna utvärdera fiskeresurserna på korrekt sätt.

| 28. | Europaparlamentet erkänner att fiskeriförvaltningens nu befintliga instrument, som grundar sig på totala tillåtna fångstmängder (TAC), direkt kontrollerar fångsten och indirekt fiskeansträngningarna. Parlamentet understryker dock att det är nödvändigt att kontrollera fiskeansträngningen så att metoden ska fungera mer effektivt. Parlamentet uppmanar kommissionen att studera olika instrument för förvaltning av fiskeresurserna och samtidigt komma ihåg att de instrument som nu finns inte kommer att ändras eftersom det inte finns något alternativ som garanterar ett mer ändamålsenligt utnyttjande av fiskeresurserna. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet erkänner att fiskeriförvaltningens nu befintliga instrument, som grundar sig på totala tillåtna fångstmängder (TAC), direkt kontrollerar fångsten och indirekt fiskeansträngningarna. Parlamentet understryker dock att det är nödvändigt att kontrollera fiskeansträngningen så att metoden ska fungera mer effektivt. Parlamentet uppmanar kommissionen att studera olika instrument för förvaltning av fiskeresurserna och samtidigt komma ihåg att de instrument som nu finns inte kommer att ändras eftersom det inte finns något alternativ som garanterar ett mer ändamålsenligt utnyttjande av fiskeresurserna.

| 29. | Europaparlamentet understryker att fördelningen av TAC på flottor och fiskemetoder, när det gäller principen om relativ stabilitet, är varje medlemsstats exklusiva behörighet, och menar att hänsyn måste tas till typ av fiskeredskap (trålning m.m.) och respektive fångst vid kvotfördelningen i varje medlemsstat. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet understryker att fördelningen av TAC på flottor och fiskemetoder, när det gäller principen om relativ stabilitet, är varje medlemsstats exklusiva behörighet, och menar att hänsyn måste tas till typ av fiskeredskap (trålning m.m.) och respektive fångst vid kvotfördelningen i varje medlemsstat.

| 30. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro för eventuella ändringar av den gemensamma fiskeripolitiken som skulle innebära en koncentration av fiskeaktiviteterna, särskilt i fråga om rätten till resurserna. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro för eventuella ändringar av den gemensamma fiskeripolitiken som skulle innebära en koncentration av fiskeaktiviteterna, särskilt i fråga om rätten till resurserna.

| 31. | Europaparlamentet betonar att minskade fångstkvoter koncentrerade på några operatörer inte nödvändigtvis behöver innebära att fiskeansträngningarna minskar, men att exploateringen av fiskeresurserna blir koncentrerade. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet betonar att minskade fångstkvoter koncentrerade på några operatörer inte nödvändigtvis behöver innebära att fiskeansträngningarna minskar, men att exploateringen av fiskeresurserna blir koncentrerade.

| 32. | Europaparlamentet välkomnar den positiva diskrimineringen av stöd till förnyelse av flottan i vissa yttersta randområden i EU och anser att det är viktigt att detta stöd hålls kvar efter den nuvarande budgetplanen för 2007–2013 för att det även efter denna period ska vara möjligt att garantera ett hållbart fiske som respekterar miljön. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet välkomnar den positiva diskrimineringen av stöd till förnyelse av flottan i vissa yttersta randområden i EU och anser att det är viktigt att detta stöd hålls kvar efter den nuvarande budgetplanen för 2007–2013 för att det även efter denna period ska vara möjligt att garantera ett hållbart fiske som respekterar miljön.

| 33. | Europaparlamentet anser att det är viktigt att behålla undantaget för tillträde till territorialvatten, till minst tolv sjömil, som ett sätt att främja de kustnära marina ekosystemens hållbarhet, de traditionella fiskeaktiviteterna och fiskesamhällenas överlevnad, och vill att detta undantag ska bli permanent. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet anser att det är viktigt att behålla undantaget för tillträde till territorialvatten, till minst tolv sjömil, som ett sätt att främja de kustnära marina ekosystemens hållbarhet, de traditionella fiskeaktiviteterna och fiskesamhällenas överlevnad, och vill att detta undantag ska bli permanent.

| 34. | Europaparlamentet vill att de exklusiva ekonomiska zoner som avser de yttre randområdena permanent betraktas som ”område för exklusiv tillgång”, för att de marina ekosystemen, fiskeaktiviteterna och lokala fiskesamhällena ska bli hållbara. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet vill att de exklusiva ekonomiska zoner som avser de yttre randområdena permanent betraktas som ”område för exklusiv tillgång”, för att de marina ekosystemen, fiskeaktiviteterna och lokala fiskesamhällena ska bli hållbara.

| 35. | Europaparlamentet anser att det är olämpligt att mäta alla fiskeansträngningar på ett och samma sätt, utan att hänsyn tas till olika slags fiskeflottor och fiskeredskap, och anser att hänsyn måste tas till olika fiskarter, fiskeredskap och den påverkan fångsterna av varje fiskart har på vattnen vid kontrollen av fiskeansträngningarna. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet anser att det är olämpligt att mäta alla fiskeansträngningar på ett och samma sätt, utan att hänsyn tas till olika slags fiskeflottor och fiskeredskap, och anser att hänsyn måste tas till olika fiskarter, fiskeredskap och den påverkan fångsterna av varje fiskart har på vattnen vid kontrollen av fiskeansträngningarna.

| 36. | Europaparlamentet anser att betoningen av kvot/dag för fiskeansträngningarna endast blir meningsfull då det handlar om trålning. I övriga fall är den meningslös. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet anser att betoningen av kvot/dag för fiskeansträngningarna endast blir meningsfull då det handlar om trålning. I övriga fall är den meningslös.

| 37. | Europaparlamentet anser att de rumsliga begränsningarna (avgränsade eller skyddade områden, till exempel skyddade marina områden) kräver ett tvärvetenskapligt underlag som stöder dem, särskilt i fråga om de olika aktiviteternas och faktorernas faktiska effekt på ekosystemen och begränsningarnas faktiska fördelar, vilket omfattar djupgående specifika studier av deras miljöpåverkan och socioekonomiska effekt för fiskesamhällena. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet anser att de rumsliga begränsningarna (avgränsade eller skyddade områden, till exempel skyddade marina områden) kräver ett tvärvetenskapligt underlag som stöder dem, särskilt i fråga om de olika aktiviteternas och faktorernas faktiska effekt på ekosystemen och begränsningarnas faktiska fördelar, vilket omfattar djupgående specifika studier av deras miljöpåverkan och socioekonomiska effekt för fiskesamhällena.

| 38. | Europaparlamentet konstaterar att begränsningen av fiskekapaciteten i huvudsak har skett med hjälp av fartygsskrotning, men att detta inte har tillämpats lika i alla medlemsstater, och understryker därför att hänsyn måste tas till redan genomförd minskning av fiskeansträngningar vid anpassning av de olika inhemska flottorna till fiskeresurserna. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet konstaterar att begränsningen av fiskekapaciteten i huvudsak har skett med hjälp av fartygsskrotning, men att detta inte har tillämpats lika i alla medlemsstater, och understryker därför att hänsyn måste tas till redan genomförd minskning av fiskeansträngningar vid anpassning av de olika inhemska flottorna till fiskeresurserna.

| 39. | Europaparlamentet anser att det är olämpligt och oberättigat att driva en politik som uppmuntrar en urskillningslös fartygsskrotning utan hänsyn till flottornas beskaffenhet, fiskeresurser, varje medlemsstats konsumtionsbehov och dess socioekonomiska betydelse. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet anser att det är olämpligt och oberättigat att driva en politik som uppmuntrar en urskillningslös fartygsskrotning utan hänsyn till flottornas beskaffenhet, fiskeresurser, varje medlemsstats konsumtionsbehov och dess socioekonomiska betydelse.

| 40. | Europaparlamentet anser därför att en av de främsta uppgifterna på fiskeriförvaltningens område är att vetenskapligt utvärdera om det finns överdimensionerade fiskeflottor och överexploaterade fiskeresurser, och vilka de i så fall är, för att kunna vidta lämpliga och specifika åtgärder. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet anser därför att en av de främsta uppgifterna på fiskeriförvaltningens område är att vetenskapligt utvärdera om det finns överdimensionerade fiskeflottor och överexploaterade fiskeresurser, och vilka de i så fall är, för att kunna vidta lämpliga och specifika åtgärder.

| 41. | Europaparlamentet noterar att det när det gäller försiktighetsmetoden i fiskeförvaltningen i rådets förordning (EG) nr 2371/2002 sägs följande: ”Avsaknaden av tillförlitliga vetenskapliga rön får inte tas som intäkt till att skjuta upp eller avstå från att vidta förvaltningsåtgärder för att bevara målarter, därmed förbundna arter eller arter som är beroende av dessa samt deras livsmiljö”. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet noterar att det när det gäller försiktighetsmetoden i fiskeförvaltningen i rådets förordning (EG) nr 2371/2002 sägs följande: ”Avsaknaden av tillförlitliga vetenskapliga rön får inte tas som intäkt till att skjuta upp eller avstå från att vidta förvaltningsåtgärder för att bevara målarter, därmed förbundna arter eller arter som är beroende av dessa samt deras livsmiljö”.

| 42. | Europaparlamentet framhåller vikten av kontroll av fiskeriförvaltningen, vilken är medlemsstaternas befogenhet. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet framhåller vikten av kontroll av fiskeriförvaltningen, vilken är medlemsstaternas befogenhet.

| 43. | Europaparlamentet vill ha stöd till medlemsstaternas upprättande och modernisering av ordentliga övervakningsmedel för tillsyn och kontroll av de exklusiva ekonomiska zonerna, med tanke på kampen mot olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU), en förstärkning av sjösäkerheten och bevarande av de marina ekosystemen. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet vill ha stöd till medlemsstaternas upprättande och modernisering av ordentliga övervakningsmedel för tillsyn och kontroll av de exklusiva ekonomiska zonerna, med tanke på kampen mot olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU), en förstärkning av sjösäkerheten och bevarande av de marina ekosystemen.

| 44. | Europaparlamentet anser att det är viktigt att tillämpa redan beslutade åtgärder mot IUU-fiske och ber medlemsstaterna att stärka sina kontrollmekanismer. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet anser att det är viktigt att tillämpa redan beslutade åtgärder mot IUU-fiske och ber medlemsstaterna att stärka sina kontrollmekanismer.

| 45. | Europaparlamentet ber kommissionen att föreslå åtgärder för att få samma villkor att gälla för importerade fiskeprodukter, som saluförs på den inre marknaden, som dem som gäller för fiskeprodukter från medlemsstaterna. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet ber kommissionen att föreslå åtgärder för att få samma villkor att gälla för importerade fiskeprodukter, som saluförs på den inre marknaden, som dem som gäller för fiskeprodukter från medlemsstaterna.

| 46. | Europaparlamentet framhåller behovet av att ständigt förbättra fiskeredskapen och deras selektivitet, vilket är viktigt för att kunna reducera bifångster och deras påverkan på miljön. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utveckla konkreta politiska instrument för att sporra fiskarna att göra sitt allt för att begränsa sina bifångster så mycket som möjligt. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet framhåller behovet av att ständigt förbättra fiskeredskapen och deras selektivitet, vilket är viktigt för att kunna reducera bifångster och deras påverkan på miljön. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utveckla konkreta politiska instrument för att sporra fiskarna att göra sitt allt för att begränsa sina bifångster så mycket som möjligt.

| 47. | Europaparlamentet menar att införandet av industriella trålningsredskap har gett upphov till ökad fiskerelaterad dödlighet, vilket har gjort det nödvändigt att kontrollera denna fångstmetod separat, till exempel genom att behålla de gränser som gäller för fiskeområde (närhet eller avstånd till kusten). |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet menar att införandet av industriella trålningsredskap har gett upphov till ökad fiskerelaterad dödlighet, vilket har gjort det nödvändigt att kontrollera denna fångstmetod separat, till exempel genom att behålla de gränser som gäller för fiskeområde (närhet eller avstånd till kusten).

| 48. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja ett mer ekologiskt fiske, bland annat med hjälp av mer selektiva fiskeredskap som kan minska oönskad fångst och bränsleförbrukningen under fisket. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja ett mer ekologiskt fiske, bland annat med hjälp av mer selektiva fiskeredskap som kan minska oönskad fångst och bränsleförbrukningen under fisket.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så mycket som möjligt påskynda den ekologiska certifieringen av fisket i syfte att främja ett renare fiske som i större utsträckning beaktar miljön. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så mycket som möjligt påskynda den ekologiska certifieringen av fisket i syfte att främja ett renare fiske som i större utsträckning beaktar miljön.

| 50. | Europaparlamentet understryker att fiskerinäringens medverkan vid definitionen, tillämpningen och utvärderingen av den gemensamma fiskeripolitikens åtgärder är fundamental för att kunna införa mer adekvata och effektiva politiska riktlinjer. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet understryker att fiskerinäringens medverkan vid definitionen, tillämpningen och utvärderingen av den gemensamma fiskeripolitikens åtgärder är fundamental för att kunna införa mer adekvata och effektiva politiska riktlinjer.

| 51. | Europaparlamentet betonar att de regionala rådgivande nämnderna kan spela en viktig roll i den gemensamma fiskeripolitikens beslutsprocess, under förutsättning att de involverar fiskare och forskare som har ansvar för utvärderingen av fiskeresurserna, och anser att nämnderna måste vara lämpligt finansierade. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet betonar att de regionala rådgivande nämnderna kan spela en viktig roll i den gemensamma fiskeripolitikens beslutsprocess, under förutsättning att de involverar fiskare och forskare som har ansvar för utvärderingen av fiskeresurserna, och anser att nämnderna måste vara lämpligt finansierade.

| 52. | Europaparlamentet understryker att samarbete med flottor utanför gemenskapen som fiskar på gemensamt vatten bör öka inom ramen för regionalpolitiken och en god grannskapspolitik för att garantera beståndens fortlevnad. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet understryker att samarbete med flottor utanför gemenskapen som fiskar på gemensamt vatten bör öka inom ramen för regionalpolitiken och en god grannskapspolitik för att garantera beståndens fortlevnad.

| 53. | Europaparlamentet insisterar på behovet av att stödja de fiskargrupper och yrkesorganisationer som vill dela ansvaret att tillämpa den gemensamma fiskeripolitiken (gemensam förvaltning). |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet insisterar på behovet av att stödja de fiskargrupper och yrkesorganisationer som vill dela ansvaret att tillämpa den gemensamma fiskeripolitiken (gemensam förvaltning).

| 54. | Europaparlamentet vill ha en mer decentraliserad gemensam fiskeripolitik, som medger fiskarnas, deras företrädarorganisationers och fiskesamhällenas medverkan i större utsträckning i den gemensamma fiskeripolitiken och fiskeriförvaltningen, samtidigt som den garanterar att miniminormer uppfylls som är konsekventa i hela gemenskapen. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet vill ha en mer decentraliserad gemensam fiskeripolitik, som medger fiskarnas, deras företrädarorganisationers och fiskesamhällenas medverkan i större utsträckning i den gemensamma fiskeripolitiken och fiskeriförvaltningen, samtidigt som den garanterar att miniminormer uppfylls som är konsekventa i hela gemenskapen.

| 55. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas parlament. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas parlament.

---

(1)  EGT L 358, 31.12.2002, s. 59.

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG av den 17 juni 2008 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (Ramdirektiv om en marin strategi) (EUT L 164, 25.6.2008, s. 19).

---

| 24.2.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 46/38 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 46/38

---

De offentliga finanserna i EMU – 2007 och 2008

P6_TA(2009)0013

Europaparlamentets resolution av den 13 januari 2009 om de offentliga finanserna i EMU – 2007 och 2008 (2008/2244(INI))

(2010/C 46 E/06)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 juni 2008 om de offentliga finanserna i EMU – 2008 – Vilken roll spelar de offentliga finansernas kvalitet inom ramen för EU:s styrning? (KOM(2008)0387), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 juni 2008 om de offentliga finanserna i EMU – 2008 – Vilken roll spelar de offentliga finansernas kvalitet inom ramen för EU:s styrning? (KOM(2008)0387),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 juni 2007 om de offentliga finanserna i EMU – 2007 – Hur stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande delar kan göras effektivare (KOM(2007)0316), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 juni 2007 om de offentliga finanserna i EMU – 2007 – Hur stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande delar kan göras effektivare (KOM(2007)0316),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 7 maj 2008 om EMU@10: Framsteg och utmaningar efter 10 år av den ekonomiska och monetära unionen (KOM(2008)0238), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 7 maj 2008 om EMU@10: Framsteg och utmaningar efter 10 år av den ekonomiska och monetära unionen (KOM(2008)0238),

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 april 2007 om de offentliga finanserna i EMU 2006 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 april 2007 om de offentliga finanserna i EMU 2006 (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 22 februari 2005 om de offentliga finanserna i EMU 2004 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 22 februari 2005 om de offentliga finanserna i EMU 2004 (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 juli 2007 om årsrapporten 2007 om euroområdet (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 juli 2007 om årsrapporten 2007 om euroområdet (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 november 2006 om årsrapporten 2006 om euroområdet (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 november 2006 om årsrapporten 2006 om euroområdet (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 februari 2008 om bidraget till diskussionerna om Lissabonstrategin vid Europeiska rådets vårmöte 2008 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 februari 2008 om bidraget till diskussionerna om Lissabonstrategin vid Europeiska rådets vårmöte 2008 (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 november 2007 om det europeiska intresset – för framgång i en globaliserad värld (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 november 2007 om det europeiska intresset – för framgång i en globaliserad värld (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 februari 2007 om situationen för Europas ekonomi: förberedande betänkande om de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken för 2007 (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 februari 2007 om situationen för Europas ekonomi: förberedande betänkande om de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken för 2007 (7),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 oktober 2005 om skattepolitikens och tullpolitikens bidrag till Lissabonstrategin (KOM(2005)0532 och parlamentets resolution av den 24 oktober 2007 om detta (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 oktober 2005 om skattepolitikens och tullpolitikens bidrag till Lissabonstrategin (KOM(2005)0532 och parlamentets resolution av den 24 oktober 2007 om detta (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 3 juli 2003 om gender budgeting — att utarbeta offentliga budgetar utifrån ett genusperspektiv (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 3 juli 2003 om gender budgeting — att utarbeta offentliga budgetar utifrån ett genusperspektiv (9),

| — | med beaktande av Europeiska rådets resolution om samordning av den ekonomiska politiken under den tredje etappen av EMU och om artiklarna 109 och 109b i EG-fördraget, som bifogades ordförandeskapets slutsatser efter Europeiska rådets möte i Luxemburg den 12 och 13 december 1997, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets resolution om samordning av den ekonomiska politiken under den tredje etappen av EMU och om artiklarna 109 och 109b i EG-fördraget, som bifogades ordförandeskapets slutsatser efter Europeiska rådets möte i Luxemburg den 12 och 13 december 1997,

| — | med beaktande av ordförandeskapets slutsatser efter Europeiska rådets möte den 11 och 12 december 2008 och slutsatserna från Ekofinrådets extraordinära möte den 16 december 2008 när det gäller hanteringen av finanskrisen |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser efter Europeiska rådets möte den 11 och 12 december 2008 och slutsatserna från Ekofinrådets extraordinära möte den 16 december 2008 när det gäller hanteringen av finanskrisen

| — | med beaktande av Ekofinrådets slutsatser av den 4 november 2008 när det gäller internationella initiativ för att bemöta finanskrisen och förberedelserna inför det internationella toppmötet om finanskrisen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Ekofinrådets slutsatser av den 4 november 2008 när det gäller internationella initiativ för att bemöta finanskrisen och förberedelserna inför det internationella toppmötet om finanskrisen,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 oktober 2008 med titeln ”Från finanskris till återhämtning: ram för åtgärder på EU-nivå” (KOM(2008)0706), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 oktober 2008 med titeln ”Från finanskris till återhämtning: ram för åtgärder på EU-nivå” (KOM(2008)0706),

| — | med beaktande av ordförandeskapets slutsatser efter Europeiska rådets möte i Bryssel den 15–16 oktober 2008 om en skärpning av regleringen och övervakningen av finansmarknaderna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser efter Europeiska rådets möte i Bryssel den 15–16 oktober 2008 om en skärpning av regleringen och övervakningen av finansmarknaderna,

| — | med beaktande av mötet mellan stats- och regeringscheferna i Eurogruppen den 12 oktober 2008, där man kom överens om att anta en samordnad räddningsplan för att motverka den ekonomiska krisen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av mötet mellan stats- och regeringscheferna i Eurogruppen den 12 oktober 2008, där man kom överens om att anta en samordnad räddningsplan för att motverka den ekonomiska krisen,

| — | med beaktande av slutsatserna från Ekofinrådets möte den 7 oktober 2008 om de omedelbara reaktionerna på finanskrisen och parlamentets resolution av den 22 oktober 2008 om Europeiska rådets möte den 15–16 oktober 2008 (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från Ekofinrådets möte den 7 oktober 2008 om de omedelbara reaktionerna på finanskrisen och parlamentets resolution av den 22 oktober 2008 om Europeiska rådets möte den 15–16 oktober 2008 (10),

| — | med beaktande av slutsatserna från Ekofinrådets möte den 14 maj 2008 om säkerställande av den framtida effektiviteten och ändamålsenligheten hos de sociala utgifterna samt det fortsatta arbetet med analysen av de offentliga finansernas kvalitet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från Ekofinrådets möte den 14 maj 2008 om säkerställande av den framtida effektiviteten och ändamålsenligheten hos de sociala utgifterna samt det fortsatta arbetet med analysen av de offentliga finansernas kvalitet,

| — | med beaktande av slutsatserna från Ekofinrådets möte de 9 oktober 2007 om de offentliga finansernas kvalitet: modernisering av offentlig förvaltning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från Ekofinrådets möte de 9 oktober 2007 om de offentliga finansernas kvalitet: modernisering av offentlig förvaltning,

| — | med beaktande av slutsatserna från Ekofinrådets möte den 10 oktober 2006 om de offentliga finansernas kvalitet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från Ekofinrådets möte den 10 oktober 2006 om de offentliga finansernas kvalitet,

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A6-0507/2008), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A6-0507/2008), och av följande skäl:

| A. | Offentliga finanser av hög kvalitet som är inriktade på hållbar utveckling visar på vårt åtagande gentemot framtida generationer, något som är särskilt viktigt mot bakgrund av dagens djupa kris på marknaderna. |
| --- | --- |

A.

Offentliga finanser av hög kvalitet som är inriktade på hållbar utveckling visar på vårt åtagande gentemot framtida generationer, något som är särskilt viktigt mot bakgrund av dagens djupa kris på marknaderna.

| B. | Det är viktigt att på gemenskapsnivå utforma och samordna olika strategier för de offentliga finansernas kvalitet, inte minst inom euroområdet. Dessa strategier bör fastställas och utvärderas på grundval av standardiserade och gemensamma instrument som är inriktade på att stödja tillväxt under hela perioden för att bemöta de utmaningar som utgörs av demografiska förändringar, globalisering och klimatförändringar. |
| --- | --- |

B.

Det är viktigt att på gemenskapsnivå utforma och samordna olika strategier för de offentliga finansernas kvalitet, inte minst inom euroområdet. Dessa strategier bör fastställas och utvärderas på grundval av standardiserade och gemensamma instrument som är inriktade på att stödja tillväxt under hela perioden för att bemöta de utmaningar som utgörs av demografiska förändringar, globalisering och klimatförändringar.

| C. | De offentliga finansernas syfte bör vara att stödja den makroekonomiska ramen och tillhandahålla offentliga varor och tjänster samt kompensera för marknadsmisslyckanden och externa kostnader. |
| --- | --- |

C.

De offentliga finansernas syfte bör vara att stödja den makroekonomiska ramen och tillhandahålla offentliga varor och tjänster samt kompensera för marknadsmisslyckanden och externa kostnader.

| D. | En konceptuell och operativ ram för de offentliga finansernas kvalitet som är tillväxtinriktad samt användningen av tillväxten som slutgiltig referenspunkt för bedömningen av de offentliga finansernas kvalitet är obönhörligen knutet till det faktum att medlemsstaternas budgetpolitik och politik för offentliga utgifter måste vara inriktad på att upprätthålla och förnya välfärdsstaten, socialförsäkringssystemet och omfördelningen av tillgångar. |
| --- | --- |

D.

En konceptuell och operativ ram för de offentliga finansernas kvalitet som är tillväxtinriktad samt användningen av tillväxten som slutgiltig referenspunkt för bedömningen av de offentliga finansernas kvalitet är obönhörligen knutet till det faktum att medlemsstaternas budgetpolitik och politik för offentliga utgifter måste vara inriktad på att upprätthålla och förnya välfärdsstaten, socialförsäkringssystemet och omfördelningen av tillgångar.

| E. | Den låga offentliga investeringsnivån i Europeiska unionen (som är lägre än 3 % av BNP) och fragmenteringen av dessa investeringar inverkar negativt på målet att få till stånd en hållbar och långsiktig tillväxt, vilket faktiskt kräver riktade offentliga utgifter som öronmärks för olika prioriteringar. |
| --- | --- |

E.

Den låga offentliga investeringsnivån i Europeiska unionen (som är lägre än 3 % av BNP) och fragmenteringen av dessa investeringar inverkar negativt på målet att få till stånd en hållbar och långsiktig tillväxt, vilket faktiskt kräver riktade offentliga utgifter som öronmärks för olika prioriteringar.

| F. | Det är nödvändigt och lämpligt att anta ett jämställdhetsperspektiv på analys och utvärdering av de offentliga finanserna samt på bedömningen av dessa finansers möjlighet att bli hållbara. |
| --- | --- |

F.

Det är nödvändigt och lämpligt att anta ett jämställdhetsperspektiv på analys och utvärdering av de offentliga finanserna samt på bedömningen av dessa finansers möjlighet att bli hållbara.

Förändring av ekonomiska trender under 2007 till 2008 – den ekonomiska och finansiella krisen samt framtidsperspektiv

| 1. | Europaparlamentet konstaterar att det av analysen av läget i de offentliga finanserna 2007 och under första delen av 2008 tydligt framgår att det har skett ett trendbrott och den senaste prognosen visar på en recession, tillsammans med en fortsatt lägre inflationsnivå och ökande inkomstskillnader. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet konstaterar att det av analysen av läget i de offentliga finanserna 2007 och under första delen av 2008 tydligt framgår att det har skett ett trendbrott och den senaste prognosen visar på en recession, tillsammans med en fortsatt lägre inflationsnivå och ökande inkomstskillnader.

| 2. | Europaparlamentet är oroat över dagens svåra ekonomiska och finansiella situation i världen och i EU, som skapar en instabilitet utan tidigare motstycke. Parlamentet noterar de nya krafter som håller på att uppstå i relationen mellan de offentliga och privata sektorerna och ändringarna i penningpolitiken och den ekonomiska politiken där, mot bakgrund av marknadsmisslyckanden och bristande reglering och övervakning, den offentliga sektorns ingripanden, ibland i form av faktiska nationaliseringar, åter har fått en central betydelse. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet är oroat över dagens svåra ekonomiska och finansiella situation i världen och i EU, som skapar en instabilitet utan tidigare motstycke. Parlamentet noterar de nya krafter som håller på att uppstå i relationen mellan de offentliga och privata sektorerna och ändringarna i penningpolitiken och den ekonomiska politiken där, mot bakgrund av marknadsmisslyckanden och bristande reglering och övervakning, den offentliga sektorns ingripanden, ibland i form av faktiska nationaliseringar, åter har fått en central betydelse.

| 3. | Europaparlamentet påpekar att krisen i strategiska sektorer, särskilt inom finans och transporter, driver på offentliga investeringar i företagsförvärv, utan att insatser görs för att begränsa räddningsåtgärderna till vad som krävs för att hålla igång och utveckla den europeiska ekonomin och se till att de inte tillmötesgår uteslutande nationella intressen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet påpekar att krisen i strategiska sektorer, särskilt inom finans och transporter, driver på offentliga investeringar i företagsförvärv, utan att insatser görs för att begränsa räddningsåtgärderna till vad som krävs för att hålla igång och utveckla den europeiska ekonomin och se till att de inte tillmötesgår uteslutande nationella intressen.

| 4. | Europaparlamentet anser att kommissionen och medlemsstaterna måste göra en lämplig utvärdering av hur de offentliga finanserna påverkas av statligt stöd till och statligt ägande i storföretag samt finans- och kreditsektorn. Parlamentet anser även att det vore lämpligt att granska denna påverkan i förhållande till konkurrensen, den interna marknadens funktion och upprätthållandet av jämbördiga villkor. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att kommissionen och medlemsstaterna måste göra en lämplig utvärdering av hur de offentliga finanserna påverkas av statligt stöd till och statligt ägande i storföretag samt finans- och kreditsektorn. Parlamentet anser även att det vore lämpligt att granska denna påverkan i förhållande till konkurrensen, den interna marknadens funktion och upprätthållandet av jämbördiga villkor.

| 5. | Europaparlamentet betonar att den reviderade stabilitets- och tillväxtpakten redan gör det möjligt att vidta åtgärder för att bemöta särskilt allvarliga situationer och att budgetkonsolideringen och de mål som fastställts i stabilitets- och konvergensplanerna fortsätter att vara av största betydelse för möjligheterna till återhämtning och tillväxt. Parlamentet stöder till fullo i detta hänseende den senaste slutsatsen från ordförandeskapet efter Europeiska rådets möte den 11 och 12 december 2008 som understryker både flexibiliteten och hållbarheten i de offentliga finanserna för att åstadkomma en snabb och hållbar ekonomisk återhämtning. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar att den reviderade stabilitets- och tillväxtpakten redan gör det möjligt att vidta åtgärder för att bemöta särskilt allvarliga situationer och att budgetkonsolideringen och de mål som fastställts i stabilitets- och konvergensplanerna fortsätter att vara av största betydelse för möjligheterna till återhämtning och tillväxt. Parlamentet stöder till fullo i detta hänseende den senaste slutsatsen från ordförandeskapet efter Europeiska rådets möte den 11 och 12 december 2008 som understryker både flexibiliteten och hållbarheten i de offentliga finanserna för att åstadkomma en snabb och hållbar ekonomisk återhämtning.

| 6. | Europaparlamentet uppmärksammar vikten av en samordnad ansats på gemenskapsnivå för att bekämpa skatteflykt och skatteparadis, vilket gynnar allmänheten, skattebetalarna och de offentliga räkenskaperna, inte minst i ett läge där budgetkonsolideringen och statsskulden riskerar att påverkas i negativ riktning av de omfattande statliga insatser som görs för att stödja de stora aktörerna på finansmarknaden och inom industrin. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmärksammar vikten av en samordnad ansats på gemenskapsnivå för att bekämpa skatteflykt och skatteparadis, vilket gynnar allmänheten, skattebetalarna och de offentliga räkenskaperna, inte minst i ett läge där budgetkonsolideringen och statsskulden riskerar att påverkas i negativ riktning av de omfattande statliga insatser som görs för att stödja de stora aktörerna på finansmarknaden och inom industrin.

| 7. | Europaparlamentet understryker att det också ligger i allmänhetens, skattebetalarnas och de offentliga budgetarnas intresse att alla insatser och varje utnyttjande av offentliga medel för att rädda finansorgan åtföljs av lämplig övervakning, faktiska förbättringar av företagens eller institutionernas styrning och beteende, exakta gränser för ersättningen till företagsledare och en tydlig redovisningsskyldighet gentemot de offentliga myndigheterna. Parlamentet anser i detta sammanhang att det skulle vara hjälpsamt om kommissionen främjade riktlinjer som säkerställer att de olika nationella planerna är förenliga och samordnade med varandra. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet understryker att det också ligger i allmänhetens, skattebetalarnas och de offentliga budgetarnas intresse att alla insatser och varje utnyttjande av offentliga medel för att rädda finansorgan åtföljs av lämplig övervakning, faktiska förbättringar av företagens eller institutionernas styrning och beteende, exakta gränser för ersättningen till företagsledare och en tydlig redovisningsskyldighet gentemot de offentliga myndigheterna. Parlamentet anser i detta sammanhang att det skulle vara hjälpsamt om kommissionen främjade riktlinjer som säkerställer att de olika nationella planerna är förenliga och samordnade med varandra.

| 8. | Europaparlamentet anser att de massiva offentliga insatserna i flera medlemsstater för att rädda och stödja bank- och finanssektorn kommer att få uppenbara konsekvenser för de offentliga finanserna och för enskildas inkomster. Parlamentet anser därför att det är nödvändigt att skattebördan fördelas korrekt och rättvist mellan samtliga skattebetalare. Detta innebär å ena sidan att alla finansiella aktörer måste beskattas på lämplig nivå och å andra sidan att det måste införas en progressiv och skarp minskning av skattetrycket för medel- och låginkomsttagare samt pensionärer – med skatteavdrag, reviderade skattesatser och kompensation för högre marginalskatter på grund av inflation – i syfte att minska fattigdomen (inte bara den extrema), gynna konsumtionen och höja efterfrågan, för att därmed anticykliskt bemöta den pågående ekonomiska krisen som förebådar en recession. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att de massiva offentliga insatserna i flera medlemsstater för att rädda och stödja bank- och finanssektorn kommer att få uppenbara konsekvenser för de offentliga finanserna och för enskildas inkomster. Parlamentet anser därför att det är nödvändigt att skattebördan fördelas korrekt och rättvist mellan samtliga skattebetalare. Detta innebär å ena sidan att alla finansiella aktörer måste beskattas på lämplig nivå och å andra sidan att det måste införas en progressiv och skarp minskning av skattetrycket för medel- och låginkomsttagare samt pensionärer – med skatteavdrag, reviderade skattesatser och kompensation för högre marginalskatter på grund av inflation – i syfte att minska fattigdomen (inte bara den extrema), gynna konsumtionen och höja efterfrågan, för att därmed anticykliskt bemöta den pågående ekonomiska krisen som förebådar en recession.

| 9. | Europaparlamentet understryker att EU:s makroekonomiska politik måste ge snabba och samordnade svar för att bemöta riskerna för recession och instabila finanser. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna – särskilt de i euroområdet – att på ett intelligent och målinriktat sätt utnyttja den flexibilitet som stabilitets- och tillväxtpakten erbjuder och lämpliga mekanismer för att kompensera för konjunktursvängningar som är inriktade på att få till stånd strukturförändringar, effektiv fördelning av statliga tillgångar, omvärdering av de statliga utgifterna och investeringar för tillväxt i linje med Lissabonmålen, med särskilt hänsyn till de små och medelstora företagens roll. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet understryker att EU:s makroekonomiska politik måste ge snabba och samordnade svar för att bemöta riskerna för recession och instabila finanser. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna – särskilt de i euroområdet – att på ett intelligent och målinriktat sätt utnyttja den flexibilitet som stabilitets- och tillväxtpakten erbjuder och lämpliga mekanismer för att kompensera för konjunktursvängningar som är inriktade på att få till stånd strukturförändringar, effektiv fördelning av statliga tillgångar, omvärdering av de statliga utgifterna och investeringar för tillväxt i linje med Lissabonmålen, med särskilt hänsyn till de små och medelstora företagens roll.

| 10. | Europaparlamentet betonar i detta sammanhang behovet – särskilt i euroområdet – av en gemensam syn på lönepolitiken som lämnar utrymme för löneökningar i linje med den faktiska inflationen och produktiviteten, med tanke på att skatte- och lönepolitiken utgör en kraftfull och effektiv drivkraft för efterfrågan och för ekonomisk stabilitet och tillväxt. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar i detta sammanhang behovet – särskilt i euroområdet – av en gemensam syn på lönepolitiken som lämnar utrymme för löneökningar i linje med den faktiska inflationen och produktiviteten, med tanke på att skatte- och lönepolitiken utgör en kraftfull och effektiv drivkraft för efterfrågan och för ekonomisk stabilitet och tillväxt.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar att det håller på att uppstå områden för beslutsfattande, där eurogruppen agerar som (främsta) instans för politisk och ekonomisk samordning för att utforma snabba svar och gemensamt antagna strategier, inte bara för att bemöta den ekonomiska och finansiella krisen utan även för att gjuta nytt liv i den makroekonomiska politiken och i gemensamma investeringar, i syfte att främja tillväxtutsikterna, undvika allvarliga konsekvenser för de offentliga finanserna och den finansiella stabiliteten i Europeiska unionen samt bidra till en bättre balans mellan den ekonomiska politiken och penningpolitiken i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar att det håller på att uppstå områden för beslutsfattande, där eurogruppen agerar som (främsta) instans för politisk och ekonomisk samordning för att utforma snabba svar och gemensamt antagna strategier, inte bara för att bemöta den ekonomiska och finansiella krisen utan även för att gjuta nytt liv i den makroekonomiska politiken och i gemensamma investeringar, i syfte att främja tillväxtutsikterna, undvika allvarliga konsekvenser för de offentliga finanserna och den finansiella stabiliteten i Europeiska unionen samt bidra till en bättre balans mellan den ekonomiska politiken och penningpolitiken i Europeiska unionen.

| 12. | Europaparlamentet anser att det skulle vara hjälpsamt att inrätta en obligatorisk mekanism för samråd och samordning mellan kommissionen och medlemsstaterna – särskilt medlemmarna av eurogruppen – innan det vidtas omfattande ekonomiska åtgärder, särskilt när det gäller åtgärder för att bemöta volatiliteten i priserna på energi, råvaror och livsmedel. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att det skulle vara hjälpsamt att inrätta en obligatorisk mekanism för samråd och samordning mellan kommissionen och medlemsstaterna – särskilt medlemmarna av eurogruppen – innan det vidtas omfattande ekonomiska åtgärder, särskilt när det gäller åtgärder för att bemöta volatiliteten i priserna på energi, råvaror och livsmedel.

De offentliga finansernas hållbarhet samt effektiviteten i stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande delar

| 13. | Europaparlamentet anser att de offentliga finansernas hållbarhet är en förutsättning och en prioritet inte bara för stabilitet och tillväxt och för utformningen av varje medlemsstats makroekonomiska sysselsättnings-, social- och miljöpolitik, utan också för framtiden för ekonomin och den europeiska sociala modellen som ligger till grund för Europeiska unionens utveckling. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att de offentliga finansernas hållbarhet är en förutsättning och en prioritet inte bara för stabilitet och tillväxt och för utformningen av varje medlemsstats makroekonomiska sysselsättnings-, social- och miljöpolitik, utan också för framtiden för ekonomin och den europeiska sociala modellen som ligger till grund för Europeiska unionens utveckling.

| 14. | Europaparlamentet är mycket oroat över de direkta konsekvenserna av den pågående internationella finanskrisen på de offentliga finansernas hållbarhet och kvalitet i medlemsstaterna. Parlamentet är särskilt oroat över krisens effekt på realekonomin och betalningsbalansen i de nya medlemsstaterna – som inte tillhör euroområdet – där de utländska direktinvesteringarna sjunkit kraftigt. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet är mycket oroat över de direkta konsekvenserna av den pågående internationella finanskrisen på de offentliga finansernas hållbarhet och kvalitet i medlemsstaterna. Parlamentet är särskilt oroat över krisens effekt på realekonomin och betalningsbalansen i de nya medlemsstaterna – som inte tillhör euroområdet – där de utländska direktinvesteringarna sjunkit kraftigt.

| 15. | Europaparlamentet påpekar att underskotten och statsskulden har en negativ inverkan på tillväxten eftersom de begränsar medlemsstaternas handlingsutrymme under krisperioder. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra intensivare ansträngningar för att stärka sina budgetar och minska statsskulden under tillväxtperioder som en förutsättning för att uppnå en hälsosam, konkurrenskraftig och hållbar europeisk ekonomi. Parlamentet påpekar också att illa utformade åtgärder för att minska underskottet och statsskulden – som urskillningslösa nedskärningar i offentliga investeringar – har en motsatt effekt på de långsiktiga tillväxtutsikterna. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet påpekar att underskotten och statsskulden har en negativ inverkan på tillväxten eftersom de begränsar medlemsstaternas handlingsutrymme under krisperioder. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra intensivare ansträngningar för att stärka sina budgetar och minska statsskulden under tillväxtperioder som en förutsättning för att uppnå en hälsosam, konkurrenskraftig och hållbar europeisk ekonomi. Parlamentet påpekar också att illa utformade åtgärder för att minska underskottet och statsskulden – som urskillningslösa nedskärningar i offentliga investeringar – har en motsatt effekt på de långsiktiga tillväxtutsikterna.

| 16. | Europaparlamentet påpekar att mot bakgrund av nya internationella omständigheter till följd av den pågående finanskrisen och den ekonomiska nedgång som redan börjat påverka sysselsättning och tillväxt i euroområdet, är de växande underskotten svåra att undvika och föreslår därför att medlemsstaterna gör en mer riktad användning av den flexibilitet som stabilitets- och tillväxtpakten erbjuder för att uppmuntra ekonomisk återhämtning och tillväxt. Parlamentet riktar uppmärksamheten på de budgetmässiga konsekvenserna av den pågående finanskrisen och uppmanar kommissionen att utvärdera effekterna på medlemsstaternas statsfinanser av de statliga medel som används i räddningsplanerna för nationella finansinstitut. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka effekterna av stabilitets- och tillväxtpaktskriterierna i den nuvarande situationen när den ekonomiska tillväxten är långsam och flera medlemsstater står inför en möjlig recession och kräver en utvärdering av effekterna av de högre kreditkostnaderna på medlemsstaternas statsskuld. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet påpekar att mot bakgrund av nya internationella omständigheter till följd av den pågående finanskrisen och den ekonomiska nedgång som redan börjat påverka sysselsättning och tillväxt i euroområdet, är de växande underskotten svåra att undvika och föreslår därför att medlemsstaterna gör en mer riktad användning av den flexibilitet som stabilitets- och tillväxtpakten erbjuder för att uppmuntra ekonomisk återhämtning och tillväxt. Parlamentet riktar uppmärksamheten på de budgetmässiga konsekvenserna av den pågående finanskrisen och uppmanar kommissionen att utvärdera effekterna på medlemsstaternas statsfinanser av de statliga medel som används i räddningsplanerna för nationella finansinstitut. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka effekterna av stabilitets- och tillväxtpaktskriterierna i den nuvarande situationen när den ekonomiska tillväxten är långsam och flera medlemsstater står inför en möjlig recession och kräver en utvärdering av effekterna av de högre kreditkostnaderna på medlemsstaternas statsskuld.

| 17. | Europaparlamentet noterar att den reviderade stabilitets- och tillväxtpakten fungerar bra. Parlamentet anser att de korrigerande delarna har tillämpats på ett tillfredsställande sätt under de gångna åren och betonar vikten av den förebyggande delen som ett avgörande instrument när det gäller hållbarhet och konvergens i medlemsstaternas ekonomiska politik, särskilt för dem inom euroområdet. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet noterar att den reviderade stabilitets- och tillväxtpakten fungerar bra. Parlamentet anser att de korrigerande delarna har tillämpats på ett tillfredsställande sätt under de gångna åren och betonar vikten av den förebyggande delen som ett avgörande instrument när det gäller hållbarhet och konvergens i medlemsstaternas ekonomiska politik, särskilt för dem inom euroområdet.

| 18. | Europaparlamentet delar kommissionens åsikter om betydelsen av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del, om stöd och incitament till medlemsstaterna och om utbytet av bästa praxis. Parlamentet håller framför allt med om att den förebyggande delen bör bygga på införandet av en budgetpolitik på medellång sikt och på samordningen på gemenskapsnivå, eftersom effektiva resultat kräver en gemensam syn på de utmaningar som den ekonomiska politiken och budgetpolitiken i EU utgör och ett kraftfullt politiskt åtagande för att ta sig an dessa med riktade anticykliska åtgärder som pekar i samma riktning. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet delar kommissionens åsikter om betydelsen av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del, om stöd och incitament till medlemsstaterna och om utbytet av bästa praxis. Parlamentet håller framför allt med om att den förebyggande delen bör bygga på införandet av en budgetpolitik på medellång sikt och på samordningen på gemenskapsnivå, eftersom effektiva resultat kräver en gemensam syn på de utmaningar som den ekonomiska politiken och budgetpolitiken i EU utgör och ett kraftfullt politiskt åtagande för att ta sig an dessa med riktade anticykliska åtgärder som pekar i samma riktning.

| 19. | Europaparlamentet betonar vikten av det medelfristiga målet som ett specifikt budgetmål kopplat till ekonomi-, skatte- och inkomstpolitiken, vilket bör uppnås genom makroekonomisk dialog, som är anpassad efter varje medlemsstats specifika situation och fastställd på flerårig basis. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att stärka det medelfristiga målets trovärdighet och legitimitet på både nationell nivå, genom närmare medverkan av regeringsdepartement, nationella parlament och arbetsmarknadens parter (nationellt engagemang [national ownership]), och på lokal nivå (regionala offentliga finanser [sub-national public finance]) genom att upprätta regionala stabilitets- och tillväxtpakter och medelfristiga mål och då ta hänsyn till den inverkan som lokala offentliga utgifter och investeringar har på nationella offentliga finanser och på tillväxtutsikterna i de olika länderna. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet betonar vikten av det medelfristiga målet som ett specifikt budgetmål kopplat till ekonomi-, skatte- och inkomstpolitiken, vilket bör uppnås genom makroekonomisk dialog, som är anpassad efter varje medlemsstats specifika situation och fastställd på flerårig basis. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att stärka det medelfristiga målets trovärdighet och legitimitet på både nationell nivå, genom närmare medverkan av regeringsdepartement, nationella parlament och arbetsmarknadens parter (nationellt engagemang [national ownership]), och på lokal nivå (regionala offentliga finanser [sub-national public finance]) genom att upprätta regionala stabilitets- och tillväxtpakter och medelfristiga mål och då ta hänsyn till den inverkan som lokala offentliga utgifter och investeringar har på nationella offentliga finanser och på tillväxtutsikterna i de olika länderna.

| 20. | Europaparlamentet anser att följdriktigheten mellan de fleråriga budgetprogrammen och fastställandet och genomförandet av de årliga budgetarna är av yttersta vikt. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillämpa skärpta bestämmelser vid fastställandet av de makroekonomiska prognoserna och att bättre samordna fastställandet av kriterier, tidpunkt och mål för de fleråriga utgiftsramarna, i syfte att uppnå större effektivitet och bättre resultat i gemenskapens budgetpolitik och makroekonomiska politik. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att följdriktigheten mellan de fleråriga budgetprogrammen och fastställandet och genomförandet av de årliga budgetarna är av yttersta vikt. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillämpa skärpta bestämmelser vid fastställandet av de makroekonomiska prognoserna och att bättre samordna fastställandet av kriterier, tidpunkt och mål för de fleråriga utgiftsramarna, i syfte att uppnå större effektivitet och bättre resultat i gemenskapens budgetpolitik och makroekonomiska politik.

| 21. | Europaparlamentet påpekar att medlemsstaterna behöver ytterligare strukturreformer och mer budgetdisciplin samt även en anticyklisk finanspolitik som minskar budgetunderskotten i tider av ekonomisk tillväxt, för att vara bättre förberedda på att hantera negativa externa chocker. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet påpekar att medlemsstaterna behöver ytterligare strukturreformer och mer budgetdisciplin samt även en anticyklisk finanspolitik som minskar budgetunderskotten i tider av ekonomisk tillväxt, för att vara bättre förberedda på att hantera negativa externa chocker.

| 22. | Europaparlamentet betonar vikten av att det utformas makroekonomiska planer för att ta itu med externa chocker (som den finanskris som orsakats av subprime-lånen) vilka beaktar inte bara situationen i euroområdet utan också i de ekonomier i Europeiska unionen som försöker komma ikapp de övriga. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet betonar vikten av att det utformas makroekonomiska planer för att ta itu med externa chocker (som den finanskris som orsakats av subprime-lånen) vilka beaktar inte bara situationen i euroområdet utan också i de ekonomier i Europeiska unionen som försöker komma ikapp de övriga.

Offentliga finanser – i centrum för en mer omfattande och heltäckande ekonomisk vision

| 23. | Europaparlamentet påpekar att det centrala målet att ha sunda och konsoliderade offentliga finanser bör definieras på grundval av skyldigheterna enligt den nya stabilitets- och tillväxtpakten och, samtidigt, Lissabonstrategins utvecklings-, tillväxt- och konkurrenskraftperspektiv, vilket kräver strukturreformer, samt även strukturer för offentliga utgifter och skatter som stöder investeringar (i humankapital, forskning och innovation, allmän utbildning och yrkesutbildning, inbegripet högre utbildning, hälsovård, infrastruktur, miljö, säkerhet och rättssystem) och omfördelning av inkomster för att främja social sammanhållning, tillväxt och sysselsättning. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet påpekar att det centrala målet att ha sunda och konsoliderade offentliga finanser bör definieras på grundval av skyldigheterna enligt den nya stabilitets- och tillväxtpakten och, samtidigt, Lissabonstrategins utvecklings-, tillväxt- och konkurrenskraftperspektiv, vilket kräver strukturreformer, samt även strukturer för offentliga utgifter och skatter som stöder investeringar (i humankapital, forskning och innovation, allmän utbildning och yrkesutbildning, inbegripet högre utbildning, hälsovård, infrastruktur, miljö, säkerhet och rättssystem) och omfördelning av inkomster för att främja social sammanhållning, tillväxt och sysselsättning.

| 24. | Europaparlamentet betonar att målen för offentliga finanser, som upprättats på grundval av de integrerade riktlinjerna i den nya Lissaboncykeln, bör sammanknyta stabilitets- och konvergensplaner med nationella reformplaner på ett sammanhängande och organiskt sätt. Parlamentet anser att mervärdet av hälsosamma och tillväxtinriktade europeiska offentliga finanser bör återspeglas – särskilt i euroområdet – i en politik för europeiska offentliga infrastrukturinvesteringar, som utformas och samordnas på grundval av gemensamma mål och som kan finansieras inte bara från nationella budgetar och (delvis) EU-budgeten utan också från nya europeiska finansiella instrument (t.ex. Eurobond eller Europeiska investeringsfonden) som syftar till att upprätthålla Europeiska unionens och euroområdets tillväxt, produktivitet och konkurrenskraft i ett internationellt sammanhang. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet betonar att målen för offentliga finanser, som upprättats på grundval av de integrerade riktlinjerna i den nya Lissaboncykeln, bör sammanknyta stabilitets- och konvergensplaner med nationella reformplaner på ett sammanhängande och organiskt sätt. Parlamentet anser att mervärdet av hälsosamma och tillväxtinriktade europeiska offentliga finanser bör återspeglas – särskilt i euroområdet – i en politik för europeiska offentliga infrastrukturinvesteringar, som utformas och samordnas på grundval av gemensamma mål och som kan finansieras inte bara från nationella budgetar och (delvis) EU-budgeten utan också från nya europeiska finansiella instrument (t.ex. Eurobond eller Europeiska investeringsfonden) som syftar till att upprätthålla Europeiska unionens och euroområdets tillväxt, produktivitet och konkurrenskraft i ett internationellt sammanhang.

| 25. | Europaparlamentet anser att det bör inrättas en obligatorisk mekanism för samråd med de nationella parlamenten, jämsides med Europaparlamentet, för att få till stånd en samordnad utformning av stabilitets- och konvergensplaner enligt stabilitets- och tillväxtpakten och nationella reformprogram enligt de integrerade riktlinjerna i Lissabonfördraget, så att dessa planer och program kan vara förbundna med varandra och presenteras tillsammans, eventuellt på hösten varje år. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet anser att det bör inrättas en obligatorisk mekanism för samråd med de nationella parlamenten, jämsides med Europaparlamentet, för att få till stånd en samordnad utformning av stabilitets- och konvergensplaner enligt stabilitets- och tillväxtpakten och nationella reformprogram enligt de integrerade riktlinjerna i Lissabonfördraget, så att dessa planer och program kan vara förbundna med varandra och presenteras tillsammans, eventuellt på hösten varje år.

| 26. | Europaparlamentet håller med om att demografiska förändringar gör strukturreformerna nödvändigare, särskilt när det gäller pensionssystem samt offentlig hälso- och sjukhusvård, och påpekar att man inte bör begränsa sig till att enbart inrikta sig på den åldrande befolkningen (och fallande födelsetal) utan också beakta globaliseringens inverkan, inbegripet flödet, som inte går att stoppa, av tredjelandsimmigranter vilka inte bara kommer av ekonomiska orsaker utan också för att fly krig och klimatkatastrofer. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet håller med om att demografiska förändringar gör strukturreformerna nödvändigare, särskilt när det gäller pensionssystem samt offentlig hälso- och sjukhusvård, och påpekar att man inte bör begränsa sig till att enbart inrikta sig på den åldrande befolkningen (och fallande födelsetal) utan också beakta globaliseringens inverkan, inbegripet flödet, som inte går att stoppa, av tredjelandsimmigranter vilka inte bara kommer av ekonomiska orsaker utan också för att fly krig och klimatkatastrofer.

| 27. | Europaparlamentet framhåller vikten av sysselsättningspolitiken och politiken för social integrering, med vederbörlig hänsyn tagen till olika generationers, köns och folkgruppers behov, baserade på principerna om flexibla lösningar med garantier (”flexicurity”) och sålunda proaktiva åtgärder för att stödja löner och inkomster genom dialog med arbetsmarknaden parter, där prioritet ges åt ökad produktivitet utan att försumma åtgärder för att skydda pensionerna, med tanke på att otillräckliga pensioner inte bara är ett socialt problem utan också ger upphov till ökade kostnader för socialförsäkringssystemen och, till följd av detta, högre kostnader för de offentliga finanserna. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet framhåller vikten av sysselsättningspolitiken och politiken för social integrering, med vederbörlig hänsyn tagen till olika generationers, köns och folkgruppers behov, baserade på principerna om flexibla lösningar med garantier (”flexicurity”) och sålunda proaktiva åtgärder för att stödja löner och inkomster genom dialog med arbetsmarknaden parter, där prioritet ges åt ökad produktivitet utan att försumma åtgärder för att skydda pensionerna, med tanke på att otillräckliga pensioner inte bara är ett socialt problem utan också ger upphov till ökade kostnader för socialförsäkringssystemen och, till följd av detta, högre kostnader för de offentliga finanserna.

| 28. | Europaparlamentet anser att de finansiella marknader och tjänster som omfattas av Lissabonstrategins politiska strategier bör vara knutna till mekanismer för finansiell stabilitet och övervakning för att utgöra en garanti mot negativa följder för tillväxten och de offentliga finanserna. Parlamentet är oroat över tecken på att framför allt lokala myndigheter använder derivat och nya finansiella instrument, som skulle kunna få lokalsamhällen att gå på knäna. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet anser att de finansiella marknader och tjänster som omfattas av Lissabonstrategins politiska strategier bör vara knutna till mekanismer för finansiell stabilitet och övervakning för att utgöra en garanti mot negativa följder för tillväxten och de offentliga finanserna. Parlamentet är oroat över tecken på att framför allt lokala myndigheter använder derivat och nya finansiella instrument, som skulle kunna få lokalsamhällen att gå på knäna.

| 29. | Europaparlamentet anser att det måste antas ett nytt systematiskt synsätt på de offentliga finanserna som är samordnat mellan medlemsstaterna, särskilt de i euroområdet, i syfte att stödja långsiktig ekonomisk tillväxt (och tillväxtpotential) och som utgår från en mångfacetterad ram för fastställande och mätning av de offentliga finansernas kvalitet som gör det möjligt för den europeiska politiken att stå emot externa chocker, bemöta demografiska utmaningar och internationell konkurrens samt säkerställa rättvisa och social sammanhållning. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet anser att det måste antas ett nytt systematiskt synsätt på de offentliga finanserna som är samordnat mellan medlemsstaterna, särskilt de i euroområdet, i syfte att stödja långsiktig ekonomisk tillväxt (och tillväxtpotential) och som utgår från en mångfacetterad ram för fastställande och mätning av de offentliga finansernas kvalitet som gör det möjligt för den europeiska politiken att stå emot externa chocker, bemöta demografiska utmaningar och internationell konkurrens samt säkerställa rättvisa och social sammanhållning.

De offentliga finansernas kvalitet: inkomster och utgifter

| 30. | Europaparlamentet anser det vara av avgörande betydelse att medlemsstaterna söker genomföra en politik för de offentliga finansernas kvalitet som är konvergent och baserad på en bedömningsmetod som inbegriper indikatorer och mål, där Europaparlamentet och de nationella parlamenten bör delta i utformningen och definitionen av dessa. Parlamentet anser att kommissionens förslag är användbart och förespråkar ett system för bedömning av budgetpolitiken som fokuseras på specifika aspekter som de offentliga finansernas sammansättning, ändamålsenlighet och effektivitet, inkomstsystemens struktur och effektivitet, de offentliga förvaltningarnas ändamålsenlighet och kvalitet, sund budgetförvaltning och en metod för att samordna politiken för de offentliga finansernas kvalitet bland medlemsstaterna. Parlamentet kräver en bättre jämförbarhet mellan nationella budgetar för att kunna nå ovannämnda mål. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet anser det vara av avgörande betydelse att medlemsstaterna söker genomföra en politik för de offentliga finansernas kvalitet som är konvergent och baserad på en bedömningsmetod som inbegriper indikatorer och mål, där Europaparlamentet och de nationella parlamenten bör delta i utformningen och definitionen av dessa. Parlamentet anser att kommissionens förslag är användbart och förespråkar ett system för bedömning av budgetpolitiken som fokuseras på specifika aspekter som de offentliga finansernas sammansättning, ändamålsenlighet och effektivitet, inkomstsystemens struktur och effektivitet, de offentliga förvaltningarnas ändamålsenlighet och kvalitet, sund budgetförvaltning och en metod för att samordna politiken för de offentliga finansernas kvalitet bland medlemsstaterna. Parlamentet kräver en bättre jämförbarhet mellan nationella budgetar för att kunna nå ovannämnda mål.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att anta en politik för de offentliga finansernas kvalitet tillsammans med ett system för bedömning av budgetpolitiken – t.ex. performance-based budgeting, PBB, (resultatbaserad budgetering, baserad på OECD-modellen) – som syftar till att förbättra kvaliteten på de offentliga utgifterna och stärka sambandet mellan tilldelning av resurser och resultaten. Parlamentet konstaterar att jämställdhetsbaserad budgetering är ett bra exempel på resultatbaserad budgetering, en metod som föreslagits och främjats av parlamentet självt och som tillämpas i varierande grad på lokal och central nivå i olika medlemsstater och som borde tillämpas mer konsekvent, även på gemenskapsnivå. Parlamentet uppmanar kommissionen att upprätta metoder, riktlinjer och indikatorer för resultatbaserad budgetering som gör det möjligt at jämföra och harmonisera finanspolitiken och den makroekonomiska politiken i medlemsstaterna, och erkänner att detta kräver större medverkan och därmed en större ansvarskänsla från informerade medborgares sida. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att anta en politik för de offentliga finansernas kvalitet tillsammans med ett system för bedömning av budgetpolitiken – t.ex. performance-based budgeting, PBB, (resultatbaserad budgetering, baserad på OECD-modellen) – som syftar till att förbättra kvaliteten på de offentliga utgifterna och stärka sambandet mellan tilldelning av resurser och resultaten. Parlamentet konstaterar att jämställdhetsbaserad budgetering är ett bra exempel på resultatbaserad budgetering, en metod som föreslagits och främjats av parlamentet självt och som tillämpas i varierande grad på lokal och central nivå i olika medlemsstater och som borde tillämpas mer konsekvent, även på gemenskapsnivå. Parlamentet uppmanar kommissionen att upprätta metoder, riktlinjer och indikatorer för resultatbaserad budgetering som gör det möjligt at jämföra och harmonisera finanspolitiken och den makroekonomiska politiken i medlemsstaterna, och erkänner att detta kräver större medverkan och därmed en större ansvarskänsla från informerade medborgares sida.

| 32. | Europaparlamentet välkomnar den diskussion som inletts av kommissionen om hur man bör införa kvalitet, effektivitet och ändamålsenlighet i inkomstsystemet. Parlamentet anser att medlemsstaternas skattereformer kommer att leda till högre tillväxt endast om de är vederbörligt anpassade till det institutionella och administrativa systemets, produktionssystemets och arbetsmarknadens (särskilt sysselsättningsgraden och storleken på den svarta ekonomin) specifika förutsättningar i varje medlemsstat. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet välkomnar den diskussion som inletts av kommissionen om hur man bör införa kvalitet, effektivitet och ändamålsenlighet i inkomstsystemet. Parlamentet anser att medlemsstaternas skattereformer kommer att leda till högre tillväxt endast om de är vederbörligt anpassade till det institutionella och administrativa systemets, produktionssystemets och arbetsmarknadens (särskilt sysselsättningsgraden och storleken på den svarta ekonomin) specifika förutsättningar i varje medlemsstat.

| 33. | Europaparlamentet påpekar de existerande skillnaderna mellan medlemsstaterna när det gäller skattetryck och skattestrukturer. Parlamentet erkänner svårigheterna med att utforma en enhetlig skattereform som leder till högre tillväxt – med tanke på fördelarna (bredare bas) och nackdelarna (försvagning av principen om progressivitet) med en övergång från direktbeskattning till indirekt konsumtionsbaserad beskattning. Parlamentet betonar dock att ett antal gemensamma skattereformsåtgärder avsevärt skulle kunna förbättra skattesystemets effektivitet och skatteinkomsterna, öka sysselsättningen, minska snedvridningen och öka tillväxten på gemenskapsnivå, exempelvis genom






  — | att införa en bredare skattebas (och lägre skattesatser) för att minska snedvridningar och öka inkomsterna, och |
| --- | --- | --- |

33.

Europaparlamentet påpekar de existerande skillnaderna mellan medlemsstaterna när det gäller skattetryck och skattestrukturer. Parlamentet erkänner svårigheterna med att utforma en enhetlig skattereform som leder till högre tillväxt – med tanke på fördelarna (bredare bas) och nackdelarna (försvagning av principen om progressivitet) med en övergång från direktbeskattning till indirekt konsumtionsbaserad beskattning. Parlamentet betonar dock att ett antal gemensamma skattereformsåtgärder avsevärt skulle kunna förbättra skattesystemets effektivitet och skatteinkomsterna, öka sysselsättningen, minska snedvridningen och öka tillväxten på gemenskapsnivå, exempelvis genom

—

att införa en bredare skattebas (och lägre skattesatser) för att minska snedvridningar och öka inkomsterna, och

| — | att minska skattetrycket på arbete genom en rättvisare fördelning av skattebördan bland de olika kategorierna av skattebetalare, omorganisation av stimulans- och skattelättnadssystemen och, i synnerhet, en övergång till andra faktorer eller sektorer. |
| --- | --- |

—

att minska skattetrycket på arbete genom en rättvisare fördelning av skattebördan bland de olika kategorierna av skattebetalare, omorganisation av stimulans- och skattelättnadssystemen och, i synnerhet, en övergång till andra faktorer eller sektorer.

| 34. | Europaparlamentet riktar uppmärksamheten på att skattereformer som syftar till sunda offentliga finanser, tillväxt, effektivitet, förenkling, avskaffande av snedvridning samt bekämpning av skatteflykt, skatteundandragande och skatteparadis kommer att vara effektivare om de samordnas och konsolideras bland medlemsstaterna, särskilt de i euroområdet, med tanke på den inre marknadens potential för utveckling och konkurrenskraft. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet riktar uppmärksamheten på att skattereformer som syftar till sunda offentliga finanser, tillväxt, effektivitet, förenkling, avskaffande av snedvridning samt bekämpning av skatteflykt, skatteundandragande och skatteparadis kommer att vara effektivare om de samordnas och konsolideras bland medlemsstaterna, särskilt de i euroområdet, med tanke på den inre marknadens potential för utveckling och konkurrenskraft.

| 35. | Europaparlamentet riktar uppmärksamheten på den centrala frågan om sammansättningen av de offentliga utgifter som syftar till hållbar tillväxt och betonar att kvaliteten och effektiviteten på investeringarna i infrastruktur och humankapital, med prioritet för tjänster i allmänhetens intresse på grundval av en tidigare fastställd definition av människors behov och befolkningens sammansättning, och särskild uppmärksamhet på jämställdhetspolitiken och demografisk förändring, bidrar till att öka den europeiska ekonomins produktivitet och konkurrenskraft. Parlamentet påpekar att trycket på sociala tjänster och hälsovård till följd av befolkningens åldrande kan minskas genom investeringar i hälsovårdsutbildning. Parlamentet betonar att offentliga utgifter bör omorganiseras genom att budgetposter omfördelas till tillväxtförbättrande sektorer, genom att använda offentliga medel mer effektivt och ändamålsenligt och genom att tillhandahålla ett lämpligt integrerat offentlig-privat nätverk. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet riktar uppmärksamheten på den centrala frågan om sammansättningen av de offentliga utgifter som syftar till hållbar tillväxt och betonar att kvaliteten och effektiviteten på investeringarna i infrastruktur och humankapital, med prioritet för tjänster i allmänhetens intresse på grundval av en tidigare fastställd definition av människors behov och befolkningens sammansättning, och särskild uppmärksamhet på jämställdhetspolitiken och demografisk förändring, bidrar till att öka den europeiska ekonomins produktivitet och konkurrenskraft. Parlamentet påpekar att trycket på sociala tjänster och hälsovård till följd av befolkningens åldrande kan minskas genom investeringar i hälsovårdsutbildning. Parlamentet betonar att offentliga utgifter bör omorganiseras genom att budgetposter omfördelas till tillväxtförbättrande sektorer, genom att använda offentliga medel mer effektivt och ändamålsenligt och genom att tillhandahålla ett lämpligt integrerat offentlig-privat nätverk.

| 36. | Europaparlamentet pekar på behovet att reformera och modernisera offentliga förvaltningar, som är själva kärnan i systemet för offentliga utgifter och inkomster, och tillse att de uppfyller kriterierna för effektivitet, ändamålsenlighet och produktivitet, resultatansvar och resultatbedömning, anpassad till strukturen för offentlig förvaltning och medlemsstaternas nationella och lokala institutioner, och där vederbörlig hänsyn tas till de skyldigheter och möjligheter som uppstår till följd av Europeiska unionens verksamhet, samtidigt som man ser till att den offentliga sektorn har sunda budgetar och bidrar till en konkurrenskraftig ekonomi. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet pekar på behovet att reformera och modernisera offentliga förvaltningar, som är själva kärnan i systemet för offentliga utgifter och inkomster, och tillse att de uppfyller kriterierna för effektivitet, ändamålsenlighet och produktivitet, resultatansvar och resultatbedömning, anpassad till strukturen för offentlig förvaltning och medlemsstaternas nationella och lokala institutioner, och där vederbörlig hänsyn tas till de skyldigheter och möjligheter som uppstår till följd av Europeiska unionens verksamhet, samtidigt som man ser till att den offentliga sektorn har sunda budgetar och bidrar till en konkurrenskraftig ekonomi.

| 37. | Europaparlamentet betonar den centrala rollen för sund budgetförvaltning, som baseras på en uppsättning regler och förfaranden som syftar till att bestämma hur offentliga budgetar utarbetas, genomförs och övervakas på medellång sikt, där hänsyn tas till medlemsstaternas budgetkonsolidering och omorganisationen av offentliga utgifter, som åtföljs av en sammanhangsstyrd analysmetod (på gemenskapsnivå samt nationell och lokal nivå) och fastställande av mål, inbegripet en konsekvensbedömning före och efter, verifiering och utvärdering av resultat och prestationer samt justeringsmekanismer genom resultatbaserad budgetering. Parlamentet anser att åtgärder bör vidtas för att se till att medlemsstaternas skattestyrningsregler är homogena och sammanhangsstyrda både när det gäller tidpunkt och mål, särskilt i euroområdet. Parlamentet anser också att dessa skattestyrningsregler bör knytas till ekonomisk styrning, i syfte att främja gemensamma budget-, ekonomi- och investeringsalternativ, vara inriktade på samma mål för att bli mer effektiva och åstadkomma en multiplikatoreffekt samt kunna uppnå betydande resultat, vilket är alltmer nödvändigt under svåra ekonomiska omständigheter, som dem som vi för närvarande upplever. Parlamentet anser att nationella stimulansplaner som inte är samordnade löper risk att neutralisera varandra. Parlamentet anser därför att de nationella budgetarna måste utarbetas på grundval av gemensamma ekonomiska analyser och perspektiv. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet betonar den centrala rollen för sund budgetförvaltning, som baseras på en uppsättning regler och förfaranden som syftar till att bestämma hur offentliga budgetar utarbetas, genomförs och övervakas på medellång sikt, där hänsyn tas till medlemsstaternas budgetkonsolidering och omorganisationen av offentliga utgifter, som åtföljs av en sammanhangsstyrd analysmetod (på gemenskapsnivå samt nationell och lokal nivå) och fastställande av mål, inbegripet en konsekvensbedömning före och efter, verifiering och utvärdering av resultat och prestationer samt justeringsmekanismer genom resultatbaserad budgetering. Parlamentet anser att åtgärder bör vidtas för att se till att medlemsstaternas skattestyrningsregler är homogena och sammanhangsstyrda både när det gäller tidpunkt och mål, särskilt i euroområdet. Parlamentet anser också att dessa skattestyrningsregler bör knytas till ekonomisk styrning, i syfte att främja gemensamma budget-, ekonomi- och investeringsalternativ, vara inriktade på samma mål för att bli mer effektiva och åstadkomma en multiplikatoreffekt samt kunna uppnå betydande resultat, vilket är alltmer nödvändigt under svåra ekonomiska omständigheter, som dem som vi för närvarande upplever. Parlamentet anser att nationella stimulansplaner som inte är samordnade löper risk att neutralisera varandra. Parlamentet anser därför att de nationella budgetarna måste utarbetas på grundval av gemensamma ekonomiska analyser och perspektiv.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att mot bakgrund av ovanstående inrätta en samordningsmekanism för att övervaka och bedöma kvaliteten på medlemsstaternas budgetpolitik vilken är nära knuten till stabilitets- och tillväxtpaktens mekanismer och genomför Lissabonstrategins integrerade riktlinjer, samt baseras på systematisk kvalitetsrapportering, bedömning av de offentliga finansernas kvalitet genom system för resultatbaserad budgetering och regelbundna översyner av de offentliga finansernas kvalitet. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att mot bakgrund av ovanstående inrätta en samordningsmekanism för att övervaka och bedöma kvaliteten på medlemsstaternas budgetpolitik vilken är nära knuten till stabilitets- och tillväxtpaktens mekanismer och genomför Lissabonstrategins integrerade riktlinjer, samt baseras på systematisk kvalitetsrapportering, bedömning av de offentliga finansernas kvalitet genom system för resultatbaserad budgetering och regelbundna översyner av de offentliga finansernas kvalitet.

*

- *

| 39. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 74 E, 20.3.2008, s. 780.

(2)  EUT C 304 E, 1.12.2005, s. 132.

(3)  EUT C 175 E, 10.7.2008, s. 569.

(4)  EUT C 314 E, 21.12.2006, s. 125.

(5)  Antagna texter, P6_TA(2008)0057.

(6)  EUT C 282 E, 6.11.2008, s. 422.

(7)  EUT C 287 E, 29.11.2007, s. 535.

(8)  EUT C 263 E, 16.10.2008, s. 441.

(9)  EUT C 74 E, 24.3.2004, s. 746.

(10)  Antagna texter, P6_TA(2008)0506.

---

| 24.2.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 46/46 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 46/46

---

Fibromyalgi

P6_TA(2009)0014

Europaparlamentets förklaring om fibromyalgi

(2010/C 46 E/07)

Europaparlamentet avger denna förklaring

| — | med beaktande av artikel 116 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 116 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Nästan 14 miljoner människor i EU och 1–3 procent av jordens befolkning lider av fibromyalgi, ett försvagande tillstånd som leder till omfattande kronisk smärta. |
| --- | --- |

A.

Nästan 14 miljoner människor i EU och 1–3 procent av jordens befolkning lider av fibromyalgi, ett försvagande tillstånd som leder till omfattande kronisk smärta.

| B. | Världshälsoorganisationen räknar fibromyalgi som en sjukdom sedan 1992, men fortfarande är den inte upptagen i EU:s officiella sjukdomsindex, vilket gör att patienterna inte kan få någon formell diagnos. |
| --- | --- |

B.

Världshälsoorganisationen räknar fibromyalgi som en sjukdom sedan 1992, men fortfarande är den inte upptagen i EU:s officiella sjukdomsindex, vilket gör att patienterna inte kan få någon formell diagnos.

| C. | Patienter med fibromyalgi går på fler läkarbesök, remitteras oftare till specialister, tar ut fler sjukdagar och får mer vård på sjukhus än andra, vilket innebär en ansenlig ekonomisk börda för EU. |
| --- | --- |

C.

Patienter med fibromyalgi går på fler läkarbesök, remitteras oftare till specialister, tar ut fler sjukdagar och får mer vård på sjukhus än andra, vilket innebär en ansenlig ekonomisk börda för EU.

| D. | Människor med fibromyalgi har svårt att leva meningsfulla och självständiga liv utan lämplig vård och hjälp. |
| --- | --- |

D.

Människor med fibromyalgi har svårt att leva meningsfulla och självständiga liv utan lämplig vård och hjälp.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen till följande:






  — | Utveckla en gemenskapsstrategi för fibromyalgi för att erkänna detta tillstånd som en sjukdom. |
| --- | --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen till följande:

—

Utveckla en gemenskapsstrategi för fibromyalgi för att erkänna detta tillstånd som en sjukdom.

| — | Hjälpa till att öka medvetenheten om sjukdomen och underlätta tillgången till information för vårdpersonal och patienter genom att stödja kampanjer i medlemsstaterna på EU-nivå för att öka medvetenheten. |
| --- | --- |

—

Hjälpa till att öka medvetenheten om sjukdomen och underlätta tillgången till information för vårdpersonal och patienter genom att stödja kampanjer i medlemsstaterna på EU-nivå för att öka medvetenheten.

| — | Uppmana medlemsstaterna att förbättra tillgången till diagnos och behandling. |
| --- | --- |

—

Uppmana medlemsstaterna att förbättra tillgången till diagnos och behandling.

| — | Underlätta forskningen om fibromyalgi genom arbetsprogrammen i EU:s sjunde ramprogram för forskning och teknisk utveckling och framtida forskningsprogram. |
| --- | --- |

—

Underlätta forskningen om fibromyalgi genom arbetsprogrammen i EU:s sjunde ramprogram för forskning och teknisk utveckling och framtida forskningsprogram.

| — | Underlätta utvecklingen av program för att samla in uppgifter om fibromyalgi. |
| --- | --- |

—

Underlätta utvecklingen av program för att samla in uppgifter om fibromyalgi.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna förklaring tillsammans med namnen på undertecknarna till rådet, kommissionen och medlemsstaternas parlament.
  Förteckning över ledamöter som har undertecknat förklaringen:
  Adamos Adamou, Vincenzo Aita, Jim Allister, Alexander Alvaro, Roberta Alma Anastase, Georgs Andrejevs, Laima Liucija Andrikienė, Emmanouil Angelakas, Stavros Arnaoutakis, Richard James Ashworth, Robert Atkins, Elspeth Attwooll, Margrete Auken, Liam Aylward, Pilar Ayuso, Maria Badia i Cutchet, Paolo Bartolozzi, Katerina Batzeli, Jean Marie Beaupuy, Christopher Beazley, Zsolt László Becsey, Angelika Beer, Bastiaan Belder, Ivo Belet, Irena Belohorská, Thijs Berman, Slavi Binev, Šarūnas Birutis, Johannes Blokland, Sebastian Valentin Bodu, Herbert Bösch, Victor Boștinaru, Costas Botopoulos, Catherine Boursier, John Bowis, Sharon Bowles, Emine Bozkurt, Mihael Brejc, Frieda Brepoels, Hiltrud Breyer, Jan Březina, Danutė Budreikaitė, Kathalijne Maria Buitenweg, Nicodim Bulzesc, Ieke van den Burg, Colm Burke, Philip Bushill-Matthews, Niels Busk, Cristian Silviu Bușoi, Philippe Busquin, Simon Busuttil, Jerzy Buzek, Maddalena Calia, Martin Callanan, Mogens Camre, Marie-Arlette Carlotti, David Casa, Paulo Casaca, Michael Cashman, Pilar del Castillo Vera, Jorgo Chatzimarkakis, Zdzisław Kazimierz Chmielewski, Ole Christensen, Sylwester Chruszcz, Philip Claeys, Luigi Cocilovo, Carlos Coelho, Richard Corbett, Dorette Corbey, Giovanna Corda, Jean Louis Cottigny, Jan Cremers, Gabriela Crețu, Brian Crowley, Magor Imre Csibi, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daniel Dăianu, Joseph Daul, Dragoș Florin David, Chris Davies, Antonio De Blasio, Bairbre de Brún, Arūnas Degutis, Jean-Luc Dehaene, Véronique De Keyser, Panayiotis Demetriou, Gérard Deprez, Proinsias De Rossa, Marielle De Sarnez, Marie-Hélène Descamps, Albert Deß, Mia De Vits, Jolanta Dičkutė, Gintaras Didžiokas, Koenraad Dillen, Giorgos Dimitrakopoulos, Alexandra Dobolyi, Bert Doorn, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Andrew Duff, Árpád Duka-Zólyomi, Constantin Dumitriu, Lena Ek, Saïd El Khadraoui, James Elles, Edite Estrela, Harald Ettl, Jill Evans, Jonathan Evans, Fernando Fernández Martín, Francesco Ferrari, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Ilda Figueiredo, Petru Filip, Roberto Fiore, Alessandro Foglietta, Hanna Foltyn-Kubicka, Glyn Ford, Carmen Fraga Estévez, Juan Fraile Cantón, Armando França, Monica Frassoni, Duarte Freitas, Urszula Gacek, Michael Gahler, Kinga Gál, Milan Gaľa, Vicente Miguel Garcés Ramón, José Manuel García-Margallo y Marfil, Elisabetta Gardini, Jean-Paul Gauzès, Evelyne Gebhardt, Eugenijus Gentvilas, Georgios Georgiou, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Claire Gibault, Neena Gill, Lutz Goepel, Bruno Gollnisch, Ana Maria Gomes, Hélène Goudin, Genowefa Grabowska, Dariusz Maciej Grabowski, Ingeborg Gräßle, Martí Grau i Segú, Nathalie Griesbeck, Lissy Gröner, Elly de Groen-Kouwenhoven, Françoise Grossetête, Ignasi Guardans Cambó, Ambroise Guellec, Pedro Guerreiro, Cristina Gutiérrez-Cortines, Fiona Hall, David Hammerstein, Małgorzata Handzlik, Malcolm Harbour, Marian Harkin, Rebecca Harms, Erna Hennicot-Schoepges, Jeanine Hennis-Plasschaert, Edit Herczog, Jim Higgins, Richard Howitt, Ján Hudacký, Ian Hudghton, Stephen Hughes, Alain Hutchinson, Filiz Hakaeva Hyusmenova, Monica Maria Iacob-Ridzi, Sophia in 't Veld, Mikel Irujo Amezaga, Marie Anne Isler Béguin, Caroline Jackson, Lily Jacobs, Mieczysław Edmund Janowski, Lívia Járóka, Elisabeth Jeggle, Jelko Kacin, Filip Kaczmarek, Gisela Kallenbach, Othmar Karas, Sajjad Karim, Ioannis Kasoulides, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Metin Kazak, Tunne Kelam, Glenys Kinnock, Timothy Kirkhope, Dieter-Lebrecht Koch, Jaromír Kohlíček, Christoph Konrad, Maria Eleni Koppa, Eija-Riitta Korhola, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Ģirts Valdis Kristovskis, Sepp Kusstatscher, Joost Lagendijk, André Laignel, Jean Lambert, Alexander Graf Lambsdorff, Vytautas Landsbergis, Esther De Lange, Raymond Langendries, Romano Maria La Russa, Henrik Lax, Johannes Lebech, Roselyne Lefrançois, Klaus-Heiner Lehne, Jo Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marcin Libicki, Peter Liese, Kartika Tamara Liotard, Alain Lipietz, Pia Elda Locatelli, Eleonora Lo Curto, Andrea Losco, Patrick Louis, Caroline Lucas, Sarah Ludford, Astrid Lulling, Elizabeth Lynne, Marusya Ivanova Lyubcheva, Jules Maaten, Linda McAvan, Arlene McCarthy, Mary Lou McDonald, Mairead McGuinness, Edward McMillan-Scott, Jamila Madeira, Eugenijus Maldeikis, Ramona Nicole Mănescu, Thomas Mann, Marian-Jean Marinescu, Catiuscia Marini, Helmuth Markov, Sérgio Marques, Maria Martens, David Martin, Miguel Angel Martínez Martínez, Antonio Masip Hidalgo, Véronique Mathieu, Marios Matsakis, Maria Matsouka, Manolis Mavrommatis, Erik Meijer, Emilio Menéndez del Valle, Rosa Miguélez Ramos, Miroslav Mikolášik, Gay Mitchell, Eluned Morgan, Luisa Morgantini, Philippe Morillon, Jan Mulder, Cristiana Muscardini, Juan Andrés Naranjo Escobar, Michael Henry Nattrass, Cătălin-Ioan Nechifor, Bill Newton Dunn, James Nicholson, null Nicholson of Winterbourne, Rareș-Lucian Niculescu, Angelika Niebler, Lambert van Nistelrooij, Péter Olajos, Jan Olbrycht, Seán Ó Neachtain, Gérard Onesta, Ria Oomen-Ruijten, Dumitru Oprea, Josu Ortuondo Larrea, Miroslav Ouzký, Siiri Oviir, Reino Paasilinna, Maria Grazia Pagano, Justas Vincas Paleckis, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Vladko Todorov Panayotov, Pier Antonio Panzeri, Dimitrios Papadimoulis, Georgios Papastamkos, Neil Parish, Ioan Mircea Pașcu, Aldo Patriciello, Alojz Peterle, Maria Petre, Tobias Pflüger, João de Deus Pinheiro, Hubert Pirker, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Zita Pleštinská, Rovana Plumb, Guido Podestà, José Javier Pomés Ruiz, Mihaela Popa, Nicolae Vlad Popa, Miguel Portas, Horst Posdorf, Bernd Posselt, Christa Prets, Vittorio Prodi, John Purvis, Poul Nyrup Rasmussen, Vladimír Remek, Karin Resetarits, José Ribeiro e Castro, Teresa Riera Madurell, Frédérique Ries, Karin Riis-Jørgensen, Marco Rizzo, Bogusław Rogalski, Zuzana Roithová, Luca Romagnoli, Raül Romeva i Rueda, Dagmar Roth-Behrendt, Libor Rouček, Paul Rübig, Heide Rühle, Flaviu Călin Rus, Leopold Józef Rutowicz, Eoin Ryan, Aloyzas Sakalas, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, María Isabel Salinas García, Antolín Sánchez Presedo, Daciana Octavia Sârbu, Toomas Savi, Christel Schaldemose, Agnes Schierhuber, Carl Schlyter, Olle Schmidt, Pál Schmitt, György Schöpflin, Jürgen Schröder, Martin Schulz, Adrian Severin, Brian Simpson, Kathy Sinnott, Peter Skinner, Alyn Smith, Csaba Sógor, Renate Sommer, Søren Bo Søndergaard, María Sornosa Martínez, Jean Spautz, Bart Staes, Grażyna Staniszewska, Petya Stavreva, Dirk Sterckx, Struan Stevenson, Catherine Stihler, Theodor Dumitru Stolojan, Dimitar Stoyanov, Daniel Strož, Robert Sturdy, Margie Sudre, David Sumberg, László Surján, Gianluca Susta, Eva-Britt Svensson, József Szájer, István Szent-Iványi, Hannu Takkula, Charles Tannock, Michel Teychenné, Britta Thomsen, Marianne Thyssen, Silvia-Adriana Țicău, Gary Titley, Patrizia Toia, László Tőkés, Ewa Tomaszewska, Witold Tomczak, Jacques Toubon, Antonios Trakatellis, Catherine Trautmann, Kyriacos Triantaphyllides, Evangelia Tzampazi, Thomas Ulmer, Adina-Ioana Vălean, Johan Van Hecke, Anne Van Lancker, Geoffrey Van Orden, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Ioannis Varvitsiotis, Donato Tommaso Veraldi, Bernadette Vergnaud, Marcello Vernola, Cornelis Visser, Sahra Wagenknecht, Diana Wallis, Graham Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Renate Weber, Anja Weisgerber, Jan Marinus Wiersma, Anders Wijkman, Glenis Willmott, Iuliu Winkler, Janusz Wojciechowski, Corien Wortmann-Kool, Anna Záborská, Zbigniew Zaleski, Mauro Zani, Andrzej Tomasz Zapałowski, Stefano Zappalà, Tatjana Ždanoka, Vladimír Železný, Roberts Zīle, Marian Zlotea, Jaroslav Zvěřina, Tadeusz Zwiefka |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna förklaring tillsammans med namnen på undertecknarna till rådet, kommissionen och medlemsstaternas parlament.

Förteckning över ledamöter som har undertecknat förklaringen:

Adamos Adamou, Vincenzo Aita, Jim Allister, Alexander Alvaro, Roberta Alma Anastase, Georgs Andrejevs, Laima Liucija Andrikienė, Emmanouil Angelakas, Stavros Arnaoutakis, Richard James Ashworth, Robert Atkins, Elspeth Attwooll, Margrete Auken, Liam Aylward, Pilar Ayuso, Maria Badia i Cutchet, Paolo Bartolozzi, Katerina Batzeli, Jean Marie Beaupuy, Christopher Beazley, Zsolt László Becsey, Angelika Beer, Bastiaan Belder, Ivo Belet, Irena Belohorská, Thijs Berman, Slavi Binev, Šarūnas Birutis, Johannes Blokland, Sebastian Valentin Bodu, Herbert Bösch, Victor Boștinaru, Costas Botopoulos, Catherine Boursier, John Bowis, Sharon Bowles, Emine Bozkurt, Mihael Brejc, Frieda Brepoels, Hiltrud Breyer, Jan Březina, Danutė Budreikaitė, Kathalijne Maria Buitenweg, Nicodim Bulzesc, Ieke van den Burg, Colm Burke, Philip Bushill-Matthews, Niels Busk, Cristian Silviu Bușoi, Philippe Busquin, Simon Busuttil, Jerzy Buzek, Maddalena Calia, Martin Callanan, Mogens Camre, Marie-Arlette Carlotti, David Casa, Paulo Casaca, Michael Cashman, Pilar del Castillo Vera, Jorgo Chatzimarkakis, Zdzisław Kazimierz Chmielewski, Ole Christensen, Sylwester Chruszcz, Philip Claeys, Luigi Cocilovo, Carlos Coelho, Richard Corbett, Dorette Corbey, Giovanna Corda, Jean Louis Cottigny, Jan Cremers, Gabriela Crețu, Brian Crowley, Magor Imre Csibi, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daniel Dăianu, Joseph Daul, Dragoș Florin David, Chris Davies, Antonio De Blasio, Bairbre de Brún, Arūnas Degutis, Jean-Luc Dehaene, Véronique De Keyser, Panayiotis Demetriou, Gérard Deprez, Proinsias De Rossa, Marielle De Sarnez, Marie-Hélène Descamps, Albert Deß, Mia De Vits, Jolanta Dičkutė, Gintaras Didžiokas, Koenraad Dillen, Giorgos Dimitrakopoulos, Alexandra Dobolyi, Bert Doorn, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Andrew Duff, Árpád Duka-Zólyomi, Constantin Dumitriu, Lena Ek, Saïd El Khadraoui, James Elles, Edite Estrela, Harald Ettl, Jill Evans, Jonathan Evans, Fernando Fernández Martín, Francesco Ferrari, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Ilda Figueiredo, Petru Filip, Roberto Fiore, Alessandro Foglietta, Hanna Foltyn-Kubicka, Glyn Ford, Carmen Fraga Estévez, Juan Fraile Cantón, Armando França, Monica Frassoni, Duarte Freitas, Urszula Gacek, Michael Gahler, Kinga Gál, Milan Gaľa, Vicente Miguel Garcés Ramón, José Manuel García-Margallo y Marfil, Elisabetta Gardini, Jean-Paul Gauzès, Evelyne Gebhardt, Eugenijus Gentvilas, Georgios Georgiou, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Claire Gibault, Neena Gill, Lutz Goepel, Bruno Gollnisch, Ana Maria Gomes, Hélène Goudin, Genowefa Grabowska, Dariusz Maciej Grabowski, Ingeborg Gräßle, Martí Grau i Segú, Nathalie Griesbeck, Lissy Gröner, Elly de Groen-Kouwenhoven, Françoise Grossetête, Ignasi Guardans Cambó, Ambroise Guellec, Pedro Guerreiro, Cristina Gutiérrez-Cortines, Fiona Hall, David Hammerstein, Małgorzata Handzlik, Malcolm Harbour, Marian Harkin, Rebecca Harms, Erna Hennicot-Schoepges, Jeanine Hennis-Plasschaert, Edit Herczog, Jim Higgins, Richard Howitt, Ján Hudacký, Ian Hudghton, Stephen Hughes, Alain Hutchinson, Filiz Hakaeva Hyusmenova, Monica Maria Iacob-Ridzi, Sophia in 't Veld, Mikel Irujo Amezaga, Marie Anne Isler Béguin, Caroline Jackson, Lily Jacobs, Mieczysław Edmund Janowski, Lívia Járóka, Elisabeth Jeggle, Jelko Kacin, Filip Kaczmarek, Gisela Kallenbach, Othmar Karas, Sajjad Karim, Ioannis Kasoulides, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Metin Kazak, Tunne Kelam, Glenys Kinnock, Timothy Kirkhope, Dieter-Lebrecht Koch, Jaromír Kohlíček, Christoph Konrad, Maria Eleni Koppa, Eija-Riitta Korhola, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Ģirts Valdis Kristovskis, Sepp Kusstatscher, Joost Lagendijk, André Laignel, Jean Lambert, Alexander Graf Lambsdorff, Vytautas Landsbergis, Esther De Lange, Raymond Langendries, Romano Maria La Russa, Henrik Lax, Johannes Lebech, Roselyne Lefrançois, Klaus-Heiner Lehne, Jo Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marcin Libicki, Peter Liese, Kartika Tamara Liotard, Alain Lipietz, Pia Elda Locatelli, Eleonora Lo Curto, Andrea Losco, Patrick Louis, Caroline Lucas, Sarah Ludford, Astrid Lulling, Elizabeth Lynne, Marusya Ivanova Lyubcheva, Jules Maaten, Linda McAvan, Arlene McCarthy, Mary Lou McDonald, Mairead McGuinness, Edward McMillan-Scott, Jamila Madeira, Eugenijus Maldeikis, Ramona Nicole Mănescu, Thomas Mann, Marian-Jean Marinescu, Catiuscia Marini, Helmuth Markov, Sérgio Marques, Maria Martens, David Martin, Miguel Angel Martínez Martínez, Antonio Masip Hidalgo, Véronique Mathieu, Marios Matsakis, Maria Matsouka, Manolis Mavrommatis, Erik Meijer, Emilio Menéndez del Valle, Rosa Miguélez Ramos, Miroslav Mikolášik, Gay Mitchell, Eluned Morgan, Luisa Morgantini, Philippe Morillon, Jan Mulder, Cristiana Muscardini, Juan Andrés Naranjo Escobar, Michael Henry Nattrass, Cătălin-Ioan Nechifor, Bill Newton Dunn, James Nicholson, null Nicholson of Winterbourne, Rareș-Lucian Niculescu, Angelika Niebler, Lambert van Nistelrooij, Péter Olajos, Jan Olbrycht, Seán Ó Neachtain, Gérard Onesta, Ria Oomen-Ruijten, Dumitru Oprea, Josu Ortuondo Larrea, Miroslav Ouzký, Siiri Oviir, Reino Paasilinna, Maria Grazia Pagano, Justas Vincas Paleckis, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Vladko Todorov Panayotov, Pier Antonio Panzeri, Dimitrios Papadimoulis, Georgios Papastamkos, Neil Parish, Ioan Mircea Pașcu, Aldo Patriciello, Alojz Peterle, Maria Petre, Tobias Pflüger, João de Deus Pinheiro, Hubert Pirker, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Zita Pleštinská, Rovana Plumb, Guido Podestà, José Javier Pomés Ruiz, Mihaela Popa, Nicolae Vlad Popa, Miguel Portas, Horst Posdorf, Bernd Posselt, Christa Prets, Vittorio Prodi, John Purvis, Poul Nyrup Rasmussen, Vladimír Remek, Karin Resetarits, José Ribeiro e Castro, Teresa Riera Madurell, Frédérique Ries, Karin Riis-Jørgensen, Marco Rizzo, Bogusław Rogalski, Zuzana Roithová, Luca Romagnoli, Raül Romeva i Rueda, Dagmar Roth-Behrendt, Libor Rouček, Paul Rübig, Heide Rühle, Flaviu Călin Rus, Leopold Józef Rutowicz, Eoin Ryan, Aloyzas Sakalas, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, María Isabel Salinas García, Antolín Sánchez Presedo, Daciana Octavia Sârbu, Toomas Savi, Christel Schaldemose, Agnes Schierhuber, Carl Schlyter, Olle Schmidt, Pál Schmitt, György Schöpflin, Jürgen Schröder, Martin Schulz, Adrian Severin, Brian Simpson, Kathy Sinnott, Peter Skinner, Alyn Smith, Csaba Sógor, Renate Sommer, Søren Bo Søndergaard, María Sornosa Martínez, Jean Spautz, Bart Staes, Grażyna Staniszewska, Petya Stavreva, Dirk Sterckx, Struan Stevenson, Catherine Stihler, Theodor Dumitru Stolojan, Dimitar Stoyanov, Daniel Strož, Robert Sturdy, Margie Sudre, David Sumberg, László Surján, Gianluca Susta, Eva-Britt Svensson, József Szájer, István Szent-Iványi, Hannu Takkula, Charles Tannock, Michel Teychenné, Britta Thomsen, Marianne Thyssen, Silvia-Adriana Țicău, Gary Titley, Patrizia Toia, László Tőkés, Ewa Tomaszewska, Witold Tomczak, Jacques Toubon, Antonios Trakatellis, Catherine Trautmann, Kyriacos Triantaphyllides, Evangelia Tzampazi, Thomas Ulmer, Adina-Ioana Vălean, Johan Van Hecke, Anne Van Lancker, Geoffrey Van Orden, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Ioannis Varvitsiotis, Donato Tommaso Veraldi, Bernadette Vergnaud, Marcello Vernola, Cornelis Visser, Sahra Wagenknecht, Diana Wallis, Graham Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Renate Weber, Anja Weisgerber, Jan Marinus Wiersma, Anders Wijkman, Glenis Willmott, Iuliu Winkler, Janusz Wojciechowski, Corien Wortmann-Kool, Anna Záborská, Zbigniew Zaleski, Mauro Zani, Andrzej Tomasz Zapałowski, Stefano Zappalà, Tatjana Ždanoka, Vladimír Železný, Roberts Zīle, Marian Zlotea, Jaroslav Zvěřina, Tadeusz Zwiefka

---

Onsdag 14 januari 2009

| 24.2.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 46/48 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 46/48

---

Situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen 2004-2008

P6_TA(2009)0019

Europaparlamentets resolution av den 14 januari 2009 om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen 2004-2008 (2007/2145(INI))

(2010/C 46 E/08)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (nedan kallad stadgan) av den 7 december 2000, som antogs den 12 december 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (nedan kallad stadgan) av den 7 december 2000, som antogs den 12 december 2007,

| — | med beaktande av målsättningarna att göra EU till ett område med frihet, säkerhet och rättvisa och tillämpa principerna om frihet, demokrati och respekt för de grundläggande rättigheterna och för rättsstatsprincipen, i enlighet med artiklarna 6 och 7 i EU-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av målsättningarna att göra EU till ett område med frihet, säkerhet och rättvisa och tillämpa principerna om frihet, demokrati och respekt för de grundläggande rättigheterna och för rättsstatsprincipen, i enlighet med artiklarna 6 och 7 i EU-fördraget,

| — | med beaktande av de innovationer som medlemsstaternas regeringar enades om den 13 december 2007 genom att underteckna Lissabonfördraget, bland vilka främst bör nämnas åtgärden att göra stadgan juridiskt bindande samt kravet på anslutning till Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (nedan kallad Europakonventionen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de innovationer som medlemsstaternas regeringar enades om den 13 december 2007 genom att underteckna Lissabonfördraget, bland vilka främst bör nämnas åtgärden att göra stadgan juridiskt bindande samt kravet på anslutning till Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (nedan kallad Europakonventionen),

| — | med beaktande av rådets direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (1), rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling i arbetslivet (2) och Europarådets ramkonvention om skydd för nationella minoriteter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (1), rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling i arbetslivet (2) och Europarådets ramkonvention om skydd för nationella minoriteter,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 168/2007 av den 15 februari 2007 om inrättande av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (3) (nedan kallad byrån), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 168/2007 av den 15 februari 2007 om inrättande av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (3) (nedan kallad byrån),

| — | med beaktande av rapporterna från byrån, det europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet samt berörda icke-statliga organisationer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporterna från byrån, det europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet samt berörda icke-statliga organisationer,

| — | med beaktande av EG-domstolens och Europadomstolens domar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EG-domstolens och Europadomstolens domar,

| — | med beaktande av de årsrapporter om de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen som utarbetats av EU:s nätverk av oberoende experter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de årsrapporter om de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen som utarbetats av EU:s nätverk av oberoende experter,

| — | med beaktande av rapporterna från Europarådets organ, särskilt rapporterna om situationen för de mänskliga rättigheterna från den parlamentariska församlingen och från kommissarien för mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporterna från Europarådets organ, särskilt rapporterna om situationen för de mänskliga rättigheterna från den parlamentariska församlingen och från kommissarien för mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av rapporterna från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikesfrågor om besök vid anläggningar där illegala invandrare hålls i förvar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporterna från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikesfrågor om besök vid anläggningar där illegala invandrare hålls i förvar,

| — | med beaktande av sina resolutioner om grundläggande och mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner om grundläggande och mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av den serie offentliga möten och diskussioner som utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor anordnade i samband med att denna resolution utarbetades, särskilt mötena den 8 oktober 2007 med domare i författningsdomstolar och högsta domstolar, den 19 maj 2008 med Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter och den 6 oktober 2008 med företrädare för icke-statliga organisationer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den serie offentliga möten och diskussioner som utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor anordnade i samband med att denna resolution utarbetades, särskilt mötena den 8 oktober 2007 med domare i författningsdomstolar och högsta domstolar, den 19 maj 2008 med Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter och den 6 oktober 2008 med företrädare för icke-statliga organisationer,

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för kultur och utbildning (A6-0479/2008), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för kultur och utbildning (A6-0479/2008), och av följande skäl:

| A. | Artikel 6 i EU-fördraget anger att unionen bygger på en gemensam värdegrund och på respekten för de grundläggande rättigheterna såsom de garanteras i Europakonventionen, och såsom de följer av medlemsstaternas gemensamma konstitutionella traditioner. |
| --- | --- |

A.

Artikel 6 i EU-fördraget anger att unionen bygger på en gemensam värdegrund och på respekten för de grundläggande rättigheterna såsom de garanteras i Europakonventionen, och såsom de följer av medlemsstaternas gemensamma konstitutionella traditioner.

| B. | Europaparlamentet är unionsmedborgarnas direktvalda företrädare och därmed en garant för deras rättigheter. Dessutom anser sig parlamentet ha ett särskilt ansvar för att upprätthålla dessa principer, särskilt som fördragen i nuvarande form avsevärt begränsar den enskildes rätt att väcka talan inför gemenskapens domstolar och Europeiska ombudsmannen. |
| --- | --- |

B.

Europaparlamentet är unionsmedborgarnas direktvalda företrädare och därmed en garant för deras rättigheter. Dessutom anser sig parlamentet ha ett särskilt ansvar för att upprätthålla dessa principer, särskilt som fördragen i nuvarande form avsevärt begränsar den enskildes rätt att väcka talan inför gemenskapens domstolar och Europeiska ombudsmannen.

| C. | I och med att stadgan godkändes den 7 december 2000 är det nödvändigt att ett förfarande införs för att kontrollera att lagstiftningsförslag överensstämmer med stadgan, vilket kommissionen också erkände genom att införa bestämmelser om detta 2001, och vilket parlamentet påpekade då det antog sin resolution av den 15 mars 2007 om hur respekten för stadgan ska upprätthållas i kommissionens lagstiftningsförslag: metoder för en systematisk och strikt kontroll (4). |
| --- | --- |

C.

I och med att stadgan godkändes den 7 december 2000 är det nödvändigt att ett förfarande införs för att kontrollera att lagstiftningsförslag överensstämmer med stadgan, vilket kommissionen också erkände genom att införa bestämmelser om detta 2001, och vilket parlamentet påpekade då det antog sin resolution av den 15 mars 2007 om hur respekten för stadgan ska upprätthållas i kommissionens lagstiftningsförslag: metoder för en systematisk och strikt kontroll (4).

| D. | Lissabonfördraget, som för närvarande håller på att ratificeras, hänvisar uttryckligen till stadgan och tillerkänner den samma rättsliga status som fördragen. |
| --- | --- |

D.

Lissabonfördraget, som för närvarande håller på att ratificeras, hänvisar uttryckligen till stadgan och tillerkänner den samma rättsliga status som fördragen.

| E. | Om stadgan införlivas i unionens primärrätt kommer de rättigheter som beskrivs i denna att bli bindande genom den sekundärrätt som införs för att säkerställa dem. |
| --- | --- |

E.

Om stadgan införlivas i unionens primärrätt kommer de rättigheter som beskrivs i denna att bli bindande genom den sekundärrätt som införs för att säkerställa dem.

| F. | Oavsett sin rättliga status har stadgan genom årens lopp kommit att fungera som en inspirationskälla för rättspraxis vid olika europeiska domstolar som förstainstansrätten, EG-domstolen, Europadomstolen och många författningsdomstolar. |
| --- | --- |

F.

Oavsett sin rättliga status har stadgan genom årens lopp kommit att fungera som en inspirationskälla för rättspraxis vid olika europeiska domstolar som förstainstansrätten, EG-domstolen, Europadomstolen och många författningsdomstolar.

| G. | För att skapa en reell värdegemenskap inom EU kring de grundläggande rättigheterna krävs att man utvecklar ett omfattande system för att bevaka dessa rättigheter, och att detta system inbegriper rådet och de beslut som fattas inom ramen för det mellanstatliga samarbetet. De grundläggande rättigheterna skyddas nämligen inte bara genom det formella iakttagandet av ett regelverk utan framför allt genom ett aktivt främjande och genom ingripanden i fall där medlemsstater kränker grundläggande rättigheter eller tillämpar dem på ett otillfredsställande sätt. |
| --- | --- |

G.

För att skapa en reell värdegemenskap inom EU kring de grundläggande rättigheterna krävs att man utvecklar ett omfattande system för att bevaka dessa rättigheter, och att detta system inbegriper rådet och de beslut som fattas inom ramen för det mellanstatliga samarbetet. De grundläggande rättigheterna skyddas nämligen inte bara genom det formella iakttagandet av ett regelverk utan framför allt genom ett aktivt främjande och genom ingripanden i fall där medlemsstater kränker grundläggande rättigheter eller tillämpar dem på ett otillfredsställande sätt.

Inledning

| 1. | Europaparlamentet anser att ett effektivt skydd av och främjande av de grundläggande rättigheterna utgör grunden för demokratin i Europa och en avgörande förutsättning för att det europeiska området med frihet, säkerhet och rättvisa ska befästas. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att ett effektivt skydd av och främjande av de grundläggande rättigheterna utgör grunden för demokratin i Europa och en avgörande förutsättning för att det europeiska området med frihet, säkerhet och rättvisa ska befästas.

| 2. | Europaparlamentet påpekar att skyddet av de grundläggande rättigheterna förutsätter insatser på flera nivåer (internationellt, europeiskt, nationellt, regionalt och lokalt) och framhåller den roll som regionala och lokala myndigheter kan spela när det gäller att praktiskt genomföra och främja dessa rättigheter. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påpekar att skyddet av de grundläggande rättigheterna förutsätter insatser på flera nivåer (internationellt, europeiskt, nationellt, regionalt och lokalt) och framhåller den roll som regionala och lokala myndigheter kan spela när det gäller att praktiskt genomföra och främja dessa rättigheter.

| 3. | Europaparlamentet beklagar att medlemsstaterna fortsätter att motsätta sig EU-övervakning av den egna politiken och praxisen på människorättsområdet och att de försöker få skyddet av rättigheterna på detta område att förbli en rent nationell angelägenhet. Därmed undergräver de såväl EU:s aktiva roll som försvarare av de mänskliga rättigheterna i internationella sammanhang som trovärdigheten i EU:s externa politik när det gäller att skydda de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet beklagar att medlemsstaterna fortsätter att motsätta sig EU-övervakning av den egna politiken och praxisen på människorättsområdet och att de försöker få skyddet av rättigheterna på detta område att förbli en rent nationell angelägenhet. Därmed undergräver de såväl EU:s aktiva roll som försvarare av de mänskliga rättigheterna i internationella sammanhang som trovärdigheten i EU:s externa politik när det gäller att skydda de grundläggande rättigheterna.

| 4. | Europaparlamentet erinrar om att EG-domstolen enligt artikel 6.2 i EU-fördraget har till uppgift att upprätthålla de grundläggande rättigheterna såsom de följer av medlemsstaternas gemensamma konstitutionella traditioner och Europakonventionen, liksom andra instrument inom internationell rätt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet erinrar om att EG-domstolen enligt artikel 6.2 i EU-fördraget har till uppgift att upprätthålla de grundläggande rättigheterna såsom de följer av medlemsstaternas gemensamma konstitutionella traditioner och Europakonventionen, liksom andra instrument inom internationell rätt.

| 5. | Europaparlamentet betonar att artikel 7 i EU-fördraget föreskriver ett EU-förfarande för att garantera att systematiska och allvarliga överträdelser av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna inte sker i EU. Ett sådant förfarande har dock aldrig använts, trots att överträdelser förekommer i medlemsstaterna, vilket framgår av Europadomstolens domar. Parlamentet uppmanar EU-institutionerna att inrätta en övervakningsmekanism och ett antal objektiva kriterier för genomförandet av artikel 7 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar att artikel 7 i EU-fördraget föreskriver ett EU-förfarande för att garantera att systematiska och allvarliga överträdelser av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna inte sker i EU. Ett sådant förfarande har dock aldrig använts, trots att överträdelser förekommer i medlemsstaterna, vilket framgår av Europadomstolens domar. Parlamentet uppmanar EU-institutionerna att inrätta en övervakningsmekanism och ett antal objektiva kriterier för genomförandet av artikel 7 i EU-fördraget.

| 6. | Europaparlamentet understryker att medlemsstaternas gemensamma konstitutionella traditioner kan tjäna som inspirationskälla för EG-domstolen då den utformar sin rättspraxis om de grundläggande rättigheterna, att stadgan utgör en gemensam grundval för minimirättigheter och att medlemsstaterna inte kan hävda att stadgan skulle utgöra ett svagare skydd av vissa rättigheter än de garantier som deras egna författningar erbjuder och, med detta som förevändning, försvaga dessa garantier. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet understryker att medlemsstaternas gemensamma konstitutionella traditioner kan tjäna som inspirationskälla för EG-domstolen då den utformar sin rättspraxis om de grundläggande rättigheterna, att stadgan utgör en gemensam grundval för minimirättigheter och att medlemsstaterna inte kan hävda att stadgan skulle utgöra ett svagare skydd av vissa rättigheter än de garantier som deras egna författningar erbjuder och, med detta som förevändning, försvaga dessa garantier.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar artikel 53 i stadgan, som kommer att ge EG-domstolen möjlighet att utveckla sin rättspraxis om grundläggande rättigheter och därmed ge dem en rättlig grund, något som är mycket viktigt för EU-rättens utveckling. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar artikel 53 i stadgan, som kommer att ge EG-domstolen möjlighet att utveckla sin rättspraxis om grundläggande rättigheter och därmed ge dem en rättlig grund, något som är mycket viktigt för EU-rättens utveckling.

| 8. | Europaparlamentet understryker att medlemsstaternas domstolsväsen har en central roll när det gäller iakttagande av de mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa ett system för fortbildning av nationella domare i systemen för skydd av de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet understryker att medlemsstaternas domstolsväsen har en central roll när det gäller iakttagande av de mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa ett system för fortbildning av nationella domare i systemen för skydd av de grundläggande rättigheterna.

Allmänna rekommendationer

| 9. | Europaparlamentet anser att förverkligandet av de grundläggande rättigheterna måste vara en målsättning för EU:s politik inom alla områden. Parlamentet anser därför att EU:s institutioner aktivt bör främja och skydda de grundläggande rättigheterna och beakta dem helt och fullt vid utformningen och antagandet av ny lagstiftning. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att förverkligandet av de grundläggande rättigheterna måste vara en målsättning för EU:s politik inom alla områden. Parlamentet anser därför att EU:s institutioner aktivt bör främja och skydda de grundläggande rättigheterna och beakta dem helt och fullt vid utformningen och antagandet av ny lagstiftning.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av byrån eftersom den utgör ett första steg i uppfyllandet av parlamentets krav på att det ska skapas en integrerad regleringsmässig och institutionell ram med uppgift att sätta stadgan i kraft och säkra överensstämmelsen med det system som upprättas genom Europakonventionen. Parlamentet erinrar dock om de årsrapporter om de mänskliga rättigheterna som det europeiska nätverket av oberoende experter om grundläggande rättigheter offentliggjorde fram till 2005 och i vilka varje medlemsstats iakttagande av rättigheterna i stadgan granskades, och uttrycker därför sin oro över att byråns begränsade mandat, och det faktum att nätverket har upplösts, kan få till följd att vissa viktiga aspekter av europeisk människorättspolitik undandras systematisk granskning. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet välkomnar inrättandet av byrån eftersom den utgör ett första steg i uppfyllandet av parlamentets krav på att det ska skapas en integrerad regleringsmässig och institutionell ram med uppgift att sätta stadgan i kraft och säkra överensstämmelsen med det system som upprättas genom Europakonventionen. Parlamentet erinrar dock om de årsrapporter om de mänskliga rättigheterna som det europeiska nätverket av oberoende experter om grundläggande rättigheter offentliggjorde fram till 2005 och i vilka varje medlemsstats iakttagande av rättigheterna i stadgan granskades, och uttrycker därför sin oro över att byråns begränsade mandat, och det faktum att nätverket har upplösts, kan få till följd att vissa viktiga aspekter av europeisk människorättspolitik undandras systematisk granskning.

| 11. | Europaparlamentet understryker i fråga om byråns begränsade mandat att frågor som rör de mänskliga rättigheterna inte låter sig artificiellt indelas i områden under den första, andra eller tredje pelaren, alltefter hur medlemsstaterna själva väljer att definiera omfattningen av unionens ansvarsområden, eftersom de grundläggande rättigheterna är både odelbara och avhängiga av varandra. Parlamentet anser det därför nödvändigt att kommissionen och rådet, i samarbete med byrån, först och främst ser till att skaffa sig en överblick över sådana eventuella orosmoment beträffande situationen för de mänskliga rättigheterna i medlemsstaterna som går utöver vad som i strikt mening innefattas i den europeiska ramen. De bör därmed inte begränsa sig till aktuella EU-frågor eller specifika rättsliga och politiska instrument, utan identifiera återkommande och aktuella problem på människorättsområdet i medlemsstaterna, och beakta alla tillgängliga mekanismer på internationell och europeisk nivå. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet understryker i fråga om byråns begränsade mandat att frågor som rör de mänskliga rättigheterna inte låter sig artificiellt indelas i områden under den första, andra eller tredje pelaren, alltefter hur medlemsstaterna själva väljer att definiera omfattningen av unionens ansvarsområden, eftersom de grundläggande rättigheterna är både odelbara och avhängiga av varandra. Parlamentet anser det därför nödvändigt att kommissionen och rådet, i samarbete med byrån, först och främst ser till att skaffa sig en överblick över sådana eventuella orosmoment beträffande situationen för de mänskliga rättigheterna i medlemsstaterna som går utöver vad som i strikt mening innefattas i den europeiska ramen. De bör därmed inte begränsa sig till aktuella EU-frågor eller specifika rättsliga och politiska instrument, utan identifiera återkommande och aktuella problem på människorättsområdet i medlemsstaterna, och beakta alla tillgängliga mekanismer på internationell och europeisk nivå.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att använda sig av de uppgifter som blivit tillgängliga genom byråns, Europarådets, FN:s övervakningsorgans, nationella människorättsinstitutioners och icke-statliga organisationers övervakning inom EU samt att omsätta dessa uppgifter i korrigerande insatser eller i en förebyggande rättslig ram. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att använda sig av de uppgifter som blivit tillgängliga genom byråns, Europarådets, FN:s övervakningsorgans, nationella människorättsinstitutioners och icke-statliga organisationers övervakning inom EU samt att omsätta dessa uppgifter i korrigerande insatser eller i en förebyggande rättslig ram.

| 13. | Europaparlamentet förbehåller sig rätten att följa upp byråns arbete inom EU och ta itu med människorättsfrågor som faller utanför byråns ansvarsområde, och uppmanar kommissionen att i egenskap av fördragens väktare göra detsamma. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet förbehåller sig rätten att följa upp byråns arbete inom EU och ta itu med människorättsfrågor som faller utanför byråns ansvarsområde, och uppmanar kommissionen att i egenskap av fördragens väktare göra detsamma.

| 14. | Europaparlamentet påminner om att en aktiv rättighetspolitik inte kan inskränka sig till de fall som blir mest uppmärksammade offentligt och att allvarliga rättighetskränkningar uppstår i stängda anstalter för ungdomar, äldre och sjuka och i fängelser. Parlamentet betonar vikten av att medlemsstaterna och EU utövar en rigorös tillsyn av levnadsvillkoren i dessa stängda anstalter, när det gäller både regler och praxis. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet påminner om att en aktiv rättighetspolitik inte kan inskränka sig till de fall som blir mest uppmärksammade offentligt och att allvarliga rättighetskränkningar uppstår i stängda anstalter för ungdomar, äldre och sjuka och i fängelser. Parlamentet betonar vikten av att medlemsstaterna och EU utövar en rigorös tillsyn av levnadsvillkoren i dessa stängda anstalter, när det gäller både regler och praxis.

| 15. | Europaparlamentet kräver att rådet i sina framtida årsrapporter om de mänskliga rättigheterna i världen tar med analyser om situationen i såväl varje medlemsstat som världen som helhet. Parlamentet anser att en dubbelanalys av detta slag skulle vara en markering av unionens åtagande att skydda de mänskliga rättigheterna såväl inom som utom dess gränser, varigenom anklagelser om olikartad behandling från fall till fall kan avfärdas. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet kräver att rådet i sina framtida årsrapporter om de mänskliga rättigheterna i världen tar med analyser om situationen i såväl varje medlemsstat som världen som helhet. Parlamentet anser att en dubbelanalys av detta slag skulle vara en markering av unionens åtagande att skydda de mänskliga rättigheterna såväl inom som utom dess gränser, varigenom anklagelser om olikartad behandling från fall till fall kan avfärdas.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder för att de nationella människorättsinstitutioner som inrättats i enlighet med FN:s ”Parisprinciper” ska tillerkännas såväl oberoende gentemot de nationella myndigheterna som adekvat finansiering särskilt med beaktande av att en av uppgifterna för dessa institutioner är att se över människorättspolitiken i syfte att identifiera brister och föreslå förbättringar, utifrån förståelsen att måttet på en effektiv politik framförallt är vad man gör för att förebygga, och inte endast för att lösa, problem. Parlamentet uppmanar de medlemsstater som ännu inte har gjort det att inrätta de ovannämnda nationella människorättsinstitutionerna. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder för att de nationella människorättsinstitutioner som inrättats i enlighet med FN:s ”Parisprinciper” ska tillerkännas såväl oberoende gentemot de nationella myndigheterna som adekvat finansiering särskilt med beaktande av att en av uppgifterna för dessa institutioner är att se över människorättspolitiken i syfte att identifiera brister och föreslå förbättringar, utifrån förståelsen att måttet på en effektiv politik framförallt är vad man gör för att förebygga, och inte endast för att lösa, problem. Parlamentet uppmanar de medlemsstater som ännu inte har gjort det att inrätta de ovannämnda nationella människorättsinstitutionerna.

| 17. | Europaparlamentet insisterar på att rådet omvandlar ad hoc-gruppen för grundläggande rättigheter och medborgarskap till en ständig arbetsgrupp som arbetar parallellt med arbetsgruppen för mänskliga rättigheter (COHOM), och uppmanar med kraft kommissionen att låta en enda kommissionsledamot ansvara för alla frågor som rör mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet insisterar på att rådet omvandlar ad hoc-gruppen för grundläggande rättigheter och medborgarskap till en ständig arbetsgrupp som arbetar parallellt med arbetsgruppen för mänskliga rättigheter (COHOM), och uppmanar med kraft kommissionen att låta en enda kommissionsledamot ansvara för alla frågor som rör mänskliga rättigheter och grundläggande friheter.

| 18. | Europaparlamentet framhåller sin åsikt att det är politiskt nödvändigt att idén om främjande av grundläggande rättigheter tas med bland målen för en förenkling eller omstrukturering av gemenskapens regelverk. Parlamentet kräver att varje nytt politiskt initiativ, lagstiftningsförslag och program bör åtföljas av en konsekvensbedömning beträffande respekten för de grundläggande rättigheterna, och denna bedömning bör utgöra en oskiljaktig del av motiveringen till förslaget. Parlamentet hoppas att även medlemsstaterna ser till att införskaffa liknande bedömningsinstrument när de därefter införlivar gemenskapslagstiftningen i den nationella lagstiftningen. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet framhåller sin åsikt att det är politiskt nödvändigt att idén om främjande av grundläggande rättigheter tas med bland målen för en förenkling eller omstrukturering av gemenskapens regelverk. Parlamentet kräver att varje nytt politiskt initiativ, lagstiftningsförslag och program bör åtföljas av en konsekvensbedömning beträffande respekten för de grundläggande rättigheterna, och denna bedömning bör utgöra en oskiljaktig del av motiveringen till förslaget. Parlamentet hoppas att även medlemsstaterna ser till att införskaffa liknande bedömningsinstrument när de därefter införlivar gemenskapslagstiftningen i den nationella lagstiftningen.

Samarbete med Europarådet och andra internationella institutioner och organisationer med ansvar för skydd av grundläggande rättigheter

| 19. | Europaparlamentet ser fram emot EU:s anslutning till Europakonventionen, även om detta inte innebär några djupgående förändringar, eftersom EG-domstolen när den behandlar frågor om rättigheter och friheter som finns förankrade i Europakonventionen betraktar konventionen som en faktisk del av EU:s rättssystem (5). |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet ser fram emot EU:s anslutning till Europakonventionen, även om detta inte innebär några djupgående förändringar, eftersom EG-domstolen när den behandlar frågor om rättigheter och friheter som finns förankrade i Europakonventionen betraktar konventionen som en faktisk del av EU:s rättssystem (5).

| 20. | Europaparlamentet erinrar om den viktiga roll som Europarådets institutioner och övervakningsmekanismer spelar, liksom dess olika konventioner, på människorättsområdet. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna, EU:s institutioner och byrån att utnyttja denna erfarenhet, beakta mekanismerna genom att införliva dem i nätverksprocesser och utnyttja de normer som Europarådet har utarbetat liksom de övriga konkreta resultaten av dess arbete. Parlamentet anser att de möjligheter som samförståndsavtalet mellan Europarådet och Europeiska unionen erbjuder bör utnyttjas till fullo. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet erinrar om den viktiga roll som Europarådets institutioner och övervakningsmekanismer spelar, liksom dess olika konventioner, på människorättsområdet. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna, EU:s institutioner och byrån att utnyttja denna erfarenhet, beakta mekanismerna genom att införliva dem i nätverksprocesser och utnyttja de normer som Europarådet har utarbetat liksom de övriga konkreta resultaten av dess arbete. Parlamentet anser att de möjligheter som samförståndsavtalet mellan Europarådet och Europeiska unionen erbjuder bör utnyttjas till fullo.

| 21. | Europaparlamentet efterlyser ett tätare samarbete mellan de olika institutioner och organisationer på såväl europeisk som internationell nivå som ansvarar för skydd av grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet efterlyser ett tätare samarbete mellan de olika institutioner och organisationer på såväl europeisk som internationell nivå som ansvarar för skydd av grundläggande rättigheter.

| 22. | Europaparlamentet understryker än en gång hur viktigt det är för EU:s trovärdighet runtom i världen att EU tillämpar samma standarder vid utformningen av sin externa och interna politik. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet understryker än en gång hur viktigt det är för EU:s trovärdighet runtom i världen att EU tillämpar samma standarder vid utformningen av sin externa och interna politik.

| 23. | Europaparlamentet konstaterar att EU som sådant visserligen aldrig utgör en egen part i dessa sammanhang men anser ändå att EU, om merparten av dess medlemsstater har anslutit sig till konventioner eller andra internationella rättsliga instrument om skyddet av grundläggande rättigheter, är skyldigt att rätta sig efter föreskrifterna i dessa rättsinstrument och efter eventuella rekommendationer från de organ som inrättas genom dem, såvida inte EU:s lagstiftning erbjuder ett likvärdigt eller bättre skydd. Parlamentet vill se att EG-domstolen befäster detta synsätt genom sina avgöranden. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet konstaterar att EU som sådant visserligen aldrig utgör en egen part i dessa sammanhang men anser ändå att EU, om merparten av dess medlemsstater har anslutit sig till konventioner eller andra internationella rättsliga instrument om skyddet av grundläggande rättigheter, är skyldigt att rätta sig efter föreskrifterna i dessa rättsinstrument och efter eventuella rekommendationer från de organ som inrättas genom dem, såvida inte EU:s lagstiftning erbjuder ett likvärdigt eller bättre skydd. Parlamentet vill se att EG-domstolen befäster detta synsätt genom sina avgöranden.

| 24. | Europaparlamentet rekommenderar att EU ingår samarbetsavtal med de internationella institutioner och organisationer som ansvarar för skydd av grundläggande rättigheter, i första hand FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och andra FN-organ verksamma inom detta område, liksom med kontoret för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter samt kommissarien för nationella minoriteter vid OSSE. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet rekommenderar att EU ingår samarbetsavtal med de internationella institutioner och organisationer som ansvarar för skydd av grundläggande rättigheter, i första hand FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och andra FN-organ verksamma inom detta område, liksom med kontoret för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter samt kommissarien för nationella minoriteter vid OSSE.

Mänskliga rättigheter, frihet, säkerhet och rättvisa

| 25. | Europaparlamentet betonar att allteftersom unionens befogenheter växer finns det ett behov av att utvärdera och till fullo respektera grundläggande rättigheter och individuella friheter. Parlamentet anser, med detta som utgångspunkt, att de båda målsättningarna att respektera grundläggande rättigheter och att säkerställa den gemensamma säkerheten inte bara är förenliga utan även avhängiga av varandra, och att man med lämpliga åtgärder kan se till att individuella friheter inte hotas av en repressiv politik. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet betonar att allteftersom unionens befogenheter växer finns det ett behov av att utvärdera och till fullo respektera grundläggande rättigheter och individuella friheter. Parlamentet anser, med detta som utgångspunkt, att de båda målsättningarna att respektera grundläggande rättigheter och att säkerställa den gemensamma säkerheten inte bara är förenliga utan även avhängiga av varandra, och att man med lämpliga åtgärder kan se till att individuella friheter inte hotas av en repressiv politik.

| 26. | Europaparlamentet anser att utvecklingen av ett europeiskt rättsligt område, med utgångspunkt i tillämpningen av principen om ömsesidigt erkännande, måste bygga på att det finns likvärdiga rättssäkerhetsgarantier i hela EU och respekt för grundläggande rättigheter enligt artikel 6 i EU-fördraget. Parlamentet uppmanar de medlemsstater som fortfarande inte har gjort det att snabbt anta en adekvat rättsakt om personers rättigheter vid straffrättsliga förfaranden. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att den europeiska arresteringsordern och andra åtgärder för ömsesidigt erkännande tillämpas i överensstämmelse med EU:s människorättsstandarder. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet anser att utvecklingen av ett europeiskt rättsligt område, med utgångspunkt i tillämpningen av principen om ömsesidigt erkännande, måste bygga på att det finns likvärdiga rättssäkerhetsgarantier i hela EU och respekt för grundläggande rättigheter enligt artikel 6 i EU-fördraget. Parlamentet uppmanar de medlemsstater som fortfarande inte har gjort det att snabbt anta en adekvat rättsakt om personers rättigheter vid straffrättsliga förfaranden. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att den europeiska arresteringsordern och andra åtgärder för ömsesidigt erkännande tillämpas i överensstämmelse med EU:s människorättsstandarder.

| 27. | Europaparlamentet understryker att alla som häktas har rätt att åtnjuta oinskränkt rättsligt skydd och, vid behov, bistånd från den diplomatiska beskickningen från det egna landet samt ha tillgång till en oberoende tolk. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet understryker att alla som häktas har rätt att åtnjuta oinskränkt rättsligt skydd och, vid behov, bistånd från den diplomatiska beskickningen från det egna landet samt ha tillgång till en oberoende tolk.

| 28. | Europaparlamentet är oroat över att EU:s medlemsstater vid många tillfällen har kränkt Europakonventionen och uppmanar dem med kraft att verkställa andra därmed sammanhängande domar och ta itu med strukturella brister och systematiska kränkningar av de mänskliga rättigheterna genom att införa nödvändiga reformer. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet är oroat över att EU:s medlemsstater vid många tillfällen har kränkt Europakonventionen och uppmanar dem med kraft att verkställa andra därmed sammanhängande domar och ta itu med strukturella brister och systematiska kränkningar av de mänskliga rättigheterna genom att införa nödvändiga reformer.

| 29. | Europaparlamentet oroas av att det internationella samarbetet i kampen mot terrorism ofta har fått till följd att skyddet av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna – särskilt den grundläggande rätten till privatliv, skydd av personuppgifter samt icke-diskriminering – har minskat, och anser att EU bör agera på ett mer kraftfullt sätt i internationella sammanhang för att främja en verklig strategi som utgår från att internationella normer och skyldigheter i fråga om de mänskliga rättigheterna och skyddet av personuppgifter och privatlivet i enlighet med artiklarna 7 och 8 i stadgan respekteras till fullo. Parlamentet uppmanar därför med kraft rådet att, i linje med parlamentets rekommendationer om högre standard, anta förslaget till ramdirektiv om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete. Parlamentet anser att en sådan strategi måste beakta nödvändigheten att underställa underrättelsetjänsterna effektiv rättslig kontroll för att undvika att upplysningar som inhämtats genom tortyr, misshandel eller som på andra sätt inte uppfyller de internationella människorättsnormerna används som bevismaterial i rättsprocesser, inbegripet under förundersökningar. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet oroas av att det internationella samarbetet i kampen mot terrorism ofta har fått till följd att skyddet av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna – särskilt den grundläggande rätten till privatliv, skydd av personuppgifter samt icke-diskriminering – har minskat, och anser att EU bör agera på ett mer kraftfullt sätt i internationella sammanhang för att främja en verklig strategi som utgår från att internationella normer och skyldigheter i fråga om de mänskliga rättigheterna och skyddet av personuppgifter och privatlivet i enlighet med artiklarna 7 och 8 i stadgan respekteras till fullo. Parlamentet uppmanar därför med kraft rådet att, i linje med parlamentets rekommendationer om högre standard, anta förslaget till ramdirektiv om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete. Parlamentet anser att en sådan strategi måste beakta nödvändigheten att underställa underrättelsetjänsterna effektiv rättslig kontroll för att undvika att upplysningar som inhämtats genom tortyr, misshandel eller som på andra sätt inte uppfyller de internationella människorättsnormerna används som bevismaterial i rättsprocesser, inbegripet under förundersökningar.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar med kraft EU-institutionerna och medlemsstaterna att genomföra rekommendationerna i dess resolution av den 14 februari 2007 om CIA:s påstådda användning av europeiska länder för transport och illegal internering av fångar (6). Parlamentet välkomnar i detta sammanhang det uttalande som Förenta staternas tillträdande president har gjort om att stänga fånglägret i Guantanamo och ställa de internerade inför rätta. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att förklara sig beredda att tillsammans finna lösningar för de interner som finns kvar. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar med kraft EU-institutionerna och medlemsstaterna att genomföra rekommendationerna i dess resolution av den 14 februari 2007 om CIA:s påstådda användning av europeiska länder för transport och illegal internering av fångar (6). Parlamentet välkomnar i detta sammanhang det uttalande som Förenta staternas tillträdande president har gjort om att stänga fånglägret i Guantanamo och ställa de internerade inför rätta. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att förklara sig beredda att tillsammans finna lösningar för de interner som finns kvar.

| 31. | Europaparlamentet beklagar djupt att EU har motsatt sig och underlåtit att genomföra förstainstansrättens domar av den 12 december 2006 och av den 4 december 2008 och Förenade kungarikets appellationsdomstols beslut av den 7 maj 2008 till förmån för People's Mojahedin Organization of Iran (PMOI). |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet beklagar djupt att EU har motsatt sig och underlåtit att genomföra förstainstansrättens domar av den 12 december 2006 och av den 4 december 2008 och Förenade kungarikets appellationsdomstols beslut av den 7 maj 2008 till förmån för People's Mojahedin Organization of Iran (PMOI).

Diskriminering

Allmänna överväganden

| 32. | Europaparlamentet betonar skillnaden mellan att skydda minoriteter och att bedriva en antidiskrimineringspolitik. Parlamentet anser att lika möjligheter är en grundläggande rättighet för alla, inte ett privilegium och inte bara något som gäller medborgarna i en viss medlemsstat. Parlamentet anser därför att man måste bekämpa alla former av diskriminering med samma beslutsamhet. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet betonar skillnaden mellan att skydda minoriteter och att bedriva en antidiskrimineringspolitik. Parlamentet anser att lika möjligheter är en grundläggande rättighet för alla, inte ett privilegium och inte bara något som gäller medborgarna i en viss medlemsstat. Parlamentet anser därför att man måste bekämpa alla former av diskriminering med samma beslutsamhet.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att agera helt i enlighet med de rekommendationer som byrån presenterar i kapitel 7 i sin första årsrapport (7). |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att agera helt i enlighet med de rekommendationer som byrån presenterar i kapitel 7 i sin första årsrapport (7).

| 34. | Europaparlamentet noterar med oro den otillfredsställande situationen vad gäller antidiskrimineringspolitikens genomförande, och stöder i detta sammanhang den bedömning som byrån gör i sin årsrapport för 2008. Parlamentet uppmanar med kraft de medlemsstater som ännu inte har gjort det att på ett konkret sätt visa att de tillämpar denna politik, med särskild hänvisning till direktiv 2000/43/EG och direktiv 2000/78/EG, och påpekar att dessa direktiv anger en lägsta standard och därför bör utgöra grunden för en heltäckande antidiskrimineringspolitik. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet noterar med oro den otillfredsställande situationen vad gäller antidiskrimineringspolitikens genomförande, och stöder i detta sammanhang den bedömning som byrån gör i sin årsrapport för 2008. Parlamentet uppmanar med kraft de medlemsstater som ännu inte har gjort det att på ett konkret sätt visa att de tillämpar denna politik, med särskild hänvisning till direktiv 2000/43/EG och direktiv 2000/78/EG, och påpekar att dessa direktiv anger en lägsta standard och därför bör utgöra grunden för en heltäckande antidiskrimineringspolitik.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som ännu inte har gjort det att ratificera protokoll nr 12 (8) till Europakonventionen eftersom den fastställer ett allmänt förbud mot alla former av diskriminering och garanterar att oavsett motiv får ingen utsättas för någon form av diskriminering av en myndighet. Parlamentet understryker att en sådan bestämmelse saknas i såväl EU:s som Europarådets gällande rättsakter. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som ännu inte har gjort det att ratificera protokoll nr 12 (8) till Europakonventionen eftersom den fastställer ett allmänt förbud mot alla former av diskriminering och garanterar att oavsett motiv får ingen utsättas för någon form av diskriminering av en myndighet. Parlamentet understryker att en sådan bestämmelse saknas i såväl EU:s som Europarådets gällande rättsakter.

| 36. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag till rådets direktiv om genomförande av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning (KOM(2008)0426)och därigenom utvidga tillämpningsområdet för direktiv 2000/43/EG till att omfatta alla andra former av diskriminering, och på så vis genomföra artikel 21 i stadgan, vilken erbjuder ett större manöverutrymme än artikel 13 i EG-fördraget i och med att den hänvisar till ytterligare former av diskriminering: hudfärg, socialt ursprung, genetiska särdrag, språk, politisk eller annan åskådning, minoritetstillhörighet, förmögenhet och börd. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag till rådets direktiv om genomförande av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning (KOM(2008)0426)och därigenom utvidga tillämpningsområdet för direktiv 2000/43/EG till att omfatta alla andra former av diskriminering, och på så vis genomföra artikel 21 i stadgan, vilken erbjuder ett större manöverutrymme än artikel 13 i EG-fördraget i och med att den hänvisar till ytterligare former av diskriminering: hudfärg, socialt ursprung, genetiska särdrag, språk, politisk eller annan åskådning, minoritetstillhörighet, förmögenhet och börd.

| 37. | Europaparlamentet beklagar att det föreslagna direktivet har betydande luckor i det rättsliga skyddet mot diskriminering, framför allt genom ett stort antal undantag som rör allmän ordning och säkerhet, folkhälsa, ekonomisk verksamhet, äktenskaplig status, familjestatus och reproduktiva rättigheter samt utbildning och religion, och befarar att dessa ”undantagsklausuler”, i stället för att förbjuda diskriminering, i praktiken indirekt skulle kunna legitimera redan befintlig diskriminering. Parlamentet påminner kommissionen om att direktivet måste vara förenligt med rådande rättspraxis när det gäller rättigheter för HBT-personer (homosexuella, bisexuella och transsexuella), särskilt domen i Marukomålet (9). |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet beklagar att det föreslagna direktivet har betydande luckor i det rättsliga skyddet mot diskriminering, framför allt genom ett stort antal undantag som rör allmän ordning och säkerhet, folkhälsa, ekonomisk verksamhet, äktenskaplig status, familjestatus och reproduktiva rättigheter samt utbildning och religion, och befarar att dessa ”undantagsklausuler”, i stället för att förbjuda diskriminering, i praktiken indirekt skulle kunna legitimera redan befintlig diskriminering. Parlamentet påminner kommissionen om att direktivet måste vara förenligt med rådande rättspraxis när det gäller rättigheter för HBT-personer (homosexuella, bisexuella och transsexuella), särskilt domen i Marukomålet (9).

| 38. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att involvera byrån i gemenskapens lagstiftningsförfarande på antidiskrimineringsområdet och låta det spela en viktig roll som regelbunden källa för aktuell och detaljerad information av relevans för utarbetandet av kompletterande lagstiftning och att inhämta byråns yttrande under det förberedande arbetet med att utarbeta förslag till lagstiftning. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att involvera byrån i gemenskapens lagstiftningsförfarande på antidiskrimineringsområdet och låta det spela en viktig roll som regelbunden källa för aktuell och detaljerad information av relevans för utarbetandet av kompletterande lagstiftning och att inhämta byråns yttrande under det förberedande arbetet med att utarbeta förslag till lagstiftning.

| 39. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av rådets rambeslut 2008/913/RIF av den 28 november 2008 om bekämpande av vissa former av och uttryck för rasism och främlingsfientlighet enligt strafflagstiftningen (10) efter den politiska överenskommelsen från december 2007. Parlamentet erinrar om sitt yttrande av den 29 november 2007 (11), vilket gav stöd för förslaget. Parlamentet uppmanar kommissionen att efter samråd med byrån lägga fram förslag till en liknande rättsakt för att bekämpa homofobi. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet välkomnar antagandet av rådets rambeslut 2008/913/RIF av den 28 november 2008 om bekämpande av vissa former av och uttryck för rasism och främlingsfientlighet enligt strafflagstiftningen (10) efter den politiska överenskommelsen från december 2007. Parlamentet erinrar om sitt yttrande av den 29 november 2007 (11), vilket gav stöd för förslaget. Parlamentet uppmanar kommissionen att efter samråd med byrån lägga fram förslag till en liknande rättsakt för att bekämpa homofobi.

| 40. | Europaparlamentet är oroat över den bristande kunskap om antidiskrimineringslagstiftning som råder i medlemsstaterna, och påpekar att unionsmedborgarna måste tillgripa EU-lagstiftningen på detta område för att de ska kunna utöva sina rättigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fördubbla sina ansträngningar för att höja kunskapsnivån. Samtidigt understryker parlamentet att denna lagstiftning endast är verkningsfull om medborgarna lätt kan vända sig till domstol eftersom den skyddsordning som inrättas genom antidiskrimineringsdirektiven är beroende av offrens möjligheter att agera. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet är oroat över den bristande kunskap om antidiskrimineringslagstiftning som råder i medlemsstaterna, och påpekar att unionsmedborgarna måste tillgripa EU-lagstiftningen på detta område för att de ska kunna utöva sina rättigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fördubbla sina ansträngningar för att höja kunskapsnivån. Samtidigt understryker parlamentet att denna lagstiftning endast är verkningsfull om medborgarna lätt kan vända sig till domstol eftersom den skyddsordning som inrättas genom antidiskrimineringsdirektiven är beroende av offrens möjligheter att agera.

| 41. | Europaparlamentet anser att utöver lagstiftningsinstrument och tillgång till rättsmedel måste diskriminering bekämpas med hjälp av utbildning, främjande av de bästa metoderna och informationskampanjer riktade till en bred allmänhet på de områden och i de sektorer där diskriminering förekommer. Parlamentet uppmanar nationella och lokala myndigheter att använda de utbildningsverktyg som byrån och Europarådet har tagit fram när de utför utbildningsinsatser eller insatser för att främja antidiskrimineringspolitiken. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet anser att utöver lagstiftningsinstrument och tillgång till rättsmedel måste diskriminering bekämpas med hjälp av utbildning, främjande av de bästa metoderna och informationskampanjer riktade till en bred allmänhet på de områden och i de sektorer där diskriminering förekommer. Parlamentet uppmanar nationella och lokala myndigheter att använda de utbildningsverktyg som byrån och Europarådet har tagit fram när de utför utbildningsinsatser eller insatser för att främja antidiskrimineringspolitiken.

| 42. | Europaparlamentet understryker att begreppet ”positiv särbehandling”, med vilket avses ett erkännande av att en effektiv bekämpning av diskriminering i vissa fall förutsätter ett aktivt ingripande från myndigheternas sida för att återställa en allvarligt rubbad jämvikt, inte kan reduceras till ett begrepp om kvoter. Parlamentet understryker att sådana åtgärder i praktiken kan omfatta ett mycket brett register, från att garantera anställningsintervjuer och ge prioriterad tillgång till arbetsutbildning på områden där vissa grupper är underrepresenterade, till förhandsinformation till vissa prioriterade grupper om lediga tjänster och en rekryteringsordning som beaktar inte bara kvalifikationer utan även yrkeserfarenhet. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet understryker att begreppet ”positiv särbehandling”, med vilket avses ett erkännande av att en effektiv bekämpning av diskriminering i vissa fall förutsätter ett aktivt ingripande från myndigheternas sida för att återställa en allvarligt rubbad jämvikt, inte kan reduceras till ett begrepp om kvoter. Parlamentet understryker att sådana åtgärder i praktiken kan omfatta ett mycket brett register, från att garantera anställningsintervjuer och ge prioriterad tillgång till arbetsutbildning på områden där vissa grupper är underrepresenterade, till förhandsinformation till vissa prioriterade grupper om lediga tjänster och en rekryteringsordning som beaktar inte bara kvalifikationer utan även yrkeserfarenhet.

| 43. | Europaparlamentet anser att insamlingen av uppgifter om situationen för minoritetsgrupper och missgynnade grupper är viktig, vilket också betonas i flera rapporter från såväl byrån som Europeiskt centrum för övervakning av rasism och främlingsfientlighet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att offentliggöra detaljerad statistik om rasistiska brott och kartlägga brott och/eller brottsoffer så att det blir möjligt att samla in kvantitativa och jämförbara uppgifter om offren för rasistiska brott. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet anser att insamlingen av uppgifter om situationen för minoritetsgrupper och missgynnade grupper är viktig, vilket också betonas i flera rapporter från såväl byrån som Europeiskt centrum för övervakning av rasism och främlingsfientlighet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att offentliggöra detaljerad statistik om rasistiska brott och kartlägga brott och/eller brottsoffer så att det blir möjligt att samla in kvantitativa och jämförbara uppgifter om offren för rasistiska brott.

Minoriteter

| 44. | Europaparlamentet konstaterar att EU:s senaste utvidgningar har inneburit att nästan hundra minoritetsgrupper har tillkommit till det femtiotal grupper som redan fanns inom unionen då den hade femton medlemsstater. Parlamentet understryker att den låga procentandelen i de central- och östeuropeiska medlemsstaterna av bofasta invandrare, flyktingar och medborgare i tredjeländer, och den mer synliga närvaron av infödda (”traditionella”) minoriteter, har fått till följd att migrations- och integrationspolitiken där har blivit skiljd från minoritetspolitiken. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet konstaterar att EU:s senaste utvidgningar har inneburit att nästan hundra minoritetsgrupper har tillkommit till det femtiotal grupper som redan fanns inom unionen då den hade femton medlemsstater. Parlamentet understryker att den låga procentandelen i de central- och östeuropeiska medlemsstaterna av bofasta invandrare, flyktingar och medborgare i tredjeländer, och den mer synliga närvaron av infödda (”traditionella”) minoriteter, har fått till följd att migrations- och integrationspolitiken där har blivit skiljd från minoritetspolitiken.

| 45. | Europaparlamentet understryker att minoritetsskydd visserligen är en del av Köpenhamnkriterierna men att det i gemenskapspolitiken inte finns vare sig några gemensamma kriterier eller några minimistandarder för nationella minoriteters rättigheter och att det heller inte finns någon gemensam EU-definition av vad som avses med tillhörighet till nationell minoritet. Parlamentet rekommenderar att man på europeisk nivå slår fast en sådan definition med utgångspunkt i Europarådets rekommendation 1201 (1993). Parlamentet uppmanar alla de medlemsstater som ännu inte har gjort det att underteckna och ratificera den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk och ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet understryker att minoritetsskydd visserligen är en del av Köpenhamnkriterierna men att det i gemenskapspolitiken inte finns vare sig några gemensamma kriterier eller några minimistandarder för nationella minoriteters rättigheter och att det heller inte finns någon gemensam EU-definition av vad som avses med tillhörighet till nationell minoritet. Parlamentet rekommenderar att man på europeisk nivå slår fast en sådan definition med utgångspunkt i Europarådets rekommendation 1201 (1993). Parlamentet uppmanar alla de medlemsstater som ännu inte har gjort det att underteckna och ratificera den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk och ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter.

| 46. | Europaparlamentet understryker i detta sammanhang att alltfler EU-medborgare flyttar från en medlemsstat till en annan och att de fullt ut bör omfattas av de rättigheter som fördraget ger dem genom deras status som unionsmedborgare, särskilt rätten att delta i kommunala val och i val till Europaparlamentet och rätten till fri rörlighet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att till fullo följa direktiv 2004/38/EG om fri rörlighet och uppmanar EU-institutionerna att vidta ytterligare åtgärder för att garantera skyddet för unionsmedborgarnas rättigheter i hela EU. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet understryker i detta sammanhang att alltfler EU-medborgare flyttar från en medlemsstat till en annan och att de fullt ut bör omfattas av de rättigheter som fördraget ger dem genom deras status som unionsmedborgare, särskilt rätten att delta i kommunala val och i val till Europaparlamentet och rätten till fri rörlighet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att till fullo följa direktiv 2004/38/EG om fri rörlighet och uppmanar EU-institutionerna att vidta ytterligare åtgärder för att garantera skyddet för unionsmedborgarnas rättigheter i hela EU.

| 47. | Europaparlamentet betonar vikten av att skydda och främja landsdels- och minoritetsspråk och konstaterar att rätten att tala sitt modersmål och att undervisas på det är en av de mest elementära grundläggande rättigheterna. Parlamentet välkomnar medlemsstaternas åtgärder till stöd för en dialog mellan kulturer och religioner, eftersom en sådan dialog är en grundförutsättning för att de kulturella och religiösa minoriteterna ska kunna utöva sina rättigheter fullt ut. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet betonar vikten av att skydda och främja landsdels- och minoritetsspråk och konstaterar att rätten att tala sitt modersmål och att undervisas på det är en av de mest elementära grundläggande rättigheterna. Parlamentet välkomnar medlemsstaternas åtgärder till stöd för en dialog mellan kulturer och religioner, eftersom en sådan dialog är en grundförutsättning för att de kulturella och religiösa minoriteterna ska kunna utöva sina rättigheter fullt ut.

| 48. | Europaparlamentet anser att principerna om subsidiaritet och självstyre är de effektivaste sätten att hantera nationella minoritetsgruppers rättigheter i enlighet med bästa praxis i EU. Parlamentet uppmuntrar till användning av lämpliga former av självstyre utifrån en överenskommelse mellan majoritets- och minoritetssamfundet och med full respekt för medlemsstaternas suveränitet och territoriella integritet. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet anser att principerna om subsidiaritet och självstyre är de effektivaste sätten att hantera nationella minoritetsgruppers rättigheter i enlighet med bästa praxis i EU. Parlamentet uppmuntrar till användning av lämpliga former av självstyre utifrån en överenskommelse mellan majoritets- och minoritetssamfundet och med full respekt för medlemsstaternas suveränitet och territoriella integritet.

| 49. | Europaparlamentet betonar att EU:s flerspråkighetspolitik bör skydda och främja landsdelsspråk och minoritetsspråk genom riktad finansiering och särskilda program vid sidan av programmet för livslångt lärande. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet betonar att EU:s flerspråkighetspolitik bör skydda och främja landsdelsspråk och minoritetsspråk genom riktad finansiering och särskilda program vid sidan av programmet för livslångt lärande.

| 50. | Europaparlamentet anser att statslösa personer med fast hemvist i medlemsstaterna befinner sig i en unik situation i EU eftersom de i vissa medlemsstater är utsatta för obefogade krav eller krav som inte är absolut nödvändiga, och utsätts därigenom för diskriminering i förhållande till majoriteten som innehar medborgarskap. Parlamentet uppmanar därför alla de berörda medlemsstaterna att ratificera FN:s konvention om statslösa personers rättsliga ställning (1954) och om begränsning av statslöshet (1961). Parlamentet uppmanar de medlemsstater som vann eller återvann sin suveränitet under 1990-talet att behandla alla personer som var bosatta i de respektive länderna innan de fick sin självständighet på samma sätt som majoritetsbefolkningen, och uppmanar dem att utifrån rekommendationer från internationella organisationer systematiskt finna rättvisa lösningar på de problem som alla de personer som drabbas av diskriminering ställs inför. Parlamentet anser framför allt att det är förkastligt att ur registret medvetet stryka personer som registrerats som fast bosatta i Europeiska unionen, och uppmanar de berörda regeringarna att vidta effektiva åtgärder för att återupprätta dessa statslösa personers status. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet anser att statslösa personer med fast hemvist i medlemsstaterna befinner sig i en unik situation i EU eftersom de i vissa medlemsstater är utsatta för obefogade krav eller krav som inte är absolut nödvändiga, och utsätts därigenom för diskriminering i förhållande till majoriteten som innehar medborgarskap. Parlamentet uppmanar därför alla de berörda medlemsstaterna att ratificera FN:s konvention om statslösa personers rättsliga ställning (1954) och om begränsning av statslöshet (1961). Parlamentet uppmanar de medlemsstater som vann eller återvann sin suveränitet under 1990-talet att behandla alla personer som var bosatta i de respektive länderna innan de fick sin självständighet på samma sätt som majoritetsbefolkningen, och uppmanar dem att utifrån rekommendationer från internationella organisationer systematiskt finna rättvisa lösningar på de problem som alla de personer som drabbas av diskriminering ställs inför. Parlamentet anser framför allt att det är förkastligt att ur registret medvetet stryka personer som registrerats som fast bosatta i Europeiska unionen, och uppmanar de berörda regeringarna att vidta effektiva åtgärder för att återupprätta dessa statslösa personers status.

Romer

| 51. | Europaparlamentet anser att romerna behöver särskilt skydd eftersom de sedan EU:s utvidgning har blivit en av unionens största minoritetsgrupper. Parlamentet betonar att romerna genom historien har marginaliserats och, till följd av diskriminering, stigmatisering och utanförskap – problem som med tiden har blivit allt mer akuta – hindrats från att utvecklas på viktiga områden. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet anser att romerna behöver särskilt skydd eftersom de sedan EU:s utvidgning har blivit en av unionens största minoritetsgrupper. Parlamentet betonar att romerna genom historien har marginaliserats och, till följd av diskriminering, stigmatisering och utanförskap – problem som med tiden har blivit allt mer akuta – hindrats från att utvecklas på viktiga områden.

| 52. | Europaparlamentet anser att den sociala marginaliseringen av – och den diskriminering som riktas mot – romerna är ett vedertaget faktum som består trots de rättsliga, politiska och ekonomiska instrument som införts på europeisk nivå för att bekämpa detta. Parlamentet konstaterar att unionens och medlemsstaternas lappverk av osammanhängande insatser hittills inte har gett några resultat i form av strukturella och bestående förbättringar av romernas situation, och särskilt inte inom viktiga områden som tillgång till utbildning, hälsovårdstjänster, bostäder och anställning, ett misslyckande som man nu erkänner offentligt. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet anser att den sociala marginaliseringen av – och den diskriminering som riktas mot – romerna är ett vedertaget faktum som består trots de rättsliga, politiska och ekonomiska instrument som införts på europeisk nivå för att bekämpa detta. Parlamentet konstaterar att unionens och medlemsstaternas lappverk av osammanhängande insatser hittills inte har gett några resultat i form av strukturella och bestående förbättringar av romernas situation, och särskilt inte inom viktiga områden som tillgång till utbildning, hälsovårdstjänster, bostäder och anställning, ett misslyckande som man nu erkänner offentligt.

| 53. | Europaparlamentet beklagar avsaknaden av en övergripande och integrerad EU-politik som är specifikt inriktad på att bekämpa diskriminering av romer, för att därigenom kunna ta itu med de överhängande problem som de står inför och som konstaterats av ett antal mekanismer för att övervaka efterlevnaden av de mänskliga rättigheterna, inbegripet kommissionens bedömningar före anslutning, Europadomstolens domar och byråns rapporter. Parlamentet anser att det är EU:s kollektiva ansvar att finna en lösning på dessa problem, vilka tillsammans utgör en av de mest omfattande och komplicerade frågorna på människorättsagendan, och de kräver ett beslutsamt agerande från EU:s sida. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet beklagar avsaknaden av en övergripande och integrerad EU-politik som är specifikt inriktad på att bekämpa diskriminering av romer, för att därigenom kunna ta itu med de överhängande problem som de står inför och som konstaterats av ett antal mekanismer för att övervaka efterlevnaden av de mänskliga rättigheterna, inbegripet kommissionens bedömningar före anslutning, Europadomstolens domar och byråns rapporter. Parlamentet anser att det är EU:s kollektiva ansvar att finna en lösning på dessa problem, vilka tillsammans utgör en av de mest omfattande och komplicerade frågorna på människorättsagendan, och de kräver ett beslutsamt agerande från EU:s sida.

| 54. | Europaparlamentet understryker behovet av en övergripande, åtgärdsinriktad antidiskrimineringspolitik som är grundad i de mänskliga rättigheterna och som speglar den europeiska dimensionen när det gäller diskriminering mot romer. Parlamentet anser att en ramstrategi inom EU för integration av romer bör vara inriktad på att angripa de verkliga problemen genom att ge medlemsstaterna en färdplan som fastställer mål och prioriteringar och som underlättar övervaknings- och utvärderingsarbetet när det gäller






  — | segregeringen av romer i fråga om tillgång till bostäder, människorättskränkningar såsom tvångsförflyttningar och förnekande av anställning, offentlig utbildning och hälsovård, genom att tillämpa lagar mot diskriminering och utveckla handlingsprogram för att få bukt med den höga arbetslösheten, |
| --- | --- | --- |

54.

Europaparlamentet understryker behovet av en övergripande, åtgärdsinriktad antidiskrimineringspolitik som är grundad i de mänskliga rättigheterna och som speglar den europeiska dimensionen när det gäller diskriminering mot romer. Parlamentet anser att en ramstrategi inom EU för integration av romer bör vara inriktad på att angripa de verkliga problemen genom att ge medlemsstaterna en färdplan som fastställer mål och prioriteringar och som underlättar övervaknings- och utvärderingsarbetet när det gäller

—

segregeringen av romer i fråga om tillgång till bostäder, människorättskränkningar såsom tvångsförflyttningar och förnekande av anställning, offentlig utbildning och hälsovård, genom att tillämpa lagar mot diskriminering och utveckla handlingsprogram för att få bukt med den höga arbetslösheten,

| — | det faktum att romernas rättigheter ofta förnekas av myndigheterna och att de är underrepresenterade i det politiska livet, |
| --- | --- |

—

det faktum att romernas rättigheter ofta förnekas av myndigheterna och att de är underrepresenterade i det politiska livet,

| — | den utspridda fientligheten mot romer, de mycket otillräckliga garantierna mot rasdiskriminering på lokal nivå och det mycket låga antalet lämpliga integrationsprogram, den diskriminering som förekommer inom sjukvården, inbegripet tvångssterilisering, segregation och den bristande tillgången till lämplig information om familjeplanering, |
| --- | --- |

—

den utspridda fientligheten mot romer, de mycket otillräckliga garantierna mot rasdiskriminering på lokal nivå och det mycket låga antalet lämpliga integrationsprogram, den diskriminering som förekommer inom sjukvården, inbegripet tvångssterilisering, segregation och den bristande tillgången till lämplig information om familjeplanering,

| — | polisens diskriminering och rasprofilering – bland annat genom insamling av fingeravtryck och andra personuppgifter – och dess vida befogenheter att agera efter eget gottfinnande, inbegripet oproportionella stickprovskontroller; detta åskådliggör det akuta behovet av utbildningsprogram och program för att höja medvetenheten bland poliser om icke-diskriminering; för närvarande lyser sådana program oftast med sin frånvaro, |
| --- | --- |

—

polisens diskriminering och rasprofilering – bland annat genom insamling av fingeravtryck och andra personuppgifter – och dess vida befogenheter att agera efter eget gottfinnande, inbegripet oproportionella stickprovskontroller; detta åskådliggör det akuta behovet av utbildningsprogram och program för att höja medvetenheten bland poliser om icke-diskriminering; för närvarande lyser sådana program oftast med sin frånvaro,

| — | den särskilt utsatta situationen för romska kvinnor, som är offer för diskriminering på flera olika grunder. |
| --- | --- |

—

den särskilt utsatta situationen för romska kvinnor, som är offer för diskriminering på flera olika grunder.

Lika möjligheter

| 55. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att bättre respektera, skydda och genomföra de rättigheter som anges i FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, och kräver att berörda medlemsstater drar tillbaka sina reservationer och ratificerar det fakultativa protokollet till denna konvention (12), och understryker samtidigt behovet av att på ett resolut sätt fullfölja de åtaganden som gjorts i FN-deklarationen och i handlingsprogrammet från den fjärde internationella kvinnokonferensen i Peking 1995. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att bättre respektera, skydda och genomföra de rättigheter som anges i FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, och kräver att berörda medlemsstater drar tillbaka sina reservationer och ratificerar det fakultativa protokollet till denna konvention (12), och understryker samtidigt behovet av att på ett resolut sätt fullfölja de åtaganden som gjorts i FN-deklarationen och i handlingsprogrammet från den fjärde internationella kvinnokonferensen i Peking 1995.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och EU att vidta effektiva åtgärder för att bekämpa både den direkta och indirekta diskriminering som kvinnor utsätts för på alla områden (inbegripet inom äktenskap, partnerskap och andra familjerelationer) och den flerdubbla diskriminering som baseras dels på kön och dels på någon annan diskrimineringsgrund. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och EU att vidta effektiva åtgärder för att bekämpa både den direkta och indirekta diskriminering som kvinnor utsätts för på alla områden (inbegripet inom äktenskap, partnerskap och andra familjerelationer) och den flerdubbla diskriminering som baseras dels på kön och dels på någon annan diskrimineringsgrund.

| 57. | Europaparlamentet kräver att kvinnor som tillhör etniska minoriteter och invandrade kvinnor ska uppmärksammas särskilt, eftersom deras utanförskap förstärks av en flerdubbel diskriminering både utifrån och inom deras egna grupper. Parlamentet rekommenderar att integrerade nationella handlingsplaner antas så att man på ett effektivt sätt kan bekämpa sådan flerdubbel diskriminering, särskilt i situationer där olika organ arbetar med att lösa diskrimineringsfrågor inom ett och samma land. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet kräver att kvinnor som tillhör etniska minoriteter och invandrade kvinnor ska uppmärksammas särskilt, eftersom deras utanförskap förstärks av en flerdubbel diskriminering både utifrån och inom deras egna grupper. Parlamentet rekommenderar att integrerade nationella handlingsplaner antas så att man på ett effektivt sätt kan bekämpa sådan flerdubbel diskriminering, särskilt i situationer där olika organ arbetar med att lösa diskrimineringsfrågor inom ett och samma land.

| 58. | Europaparlamentet understryker att det våld som kvinnor utsätts för på grund av sitt kön, särskilt våld i hemmet, måste erkännas och bekämpas på såväl europeisk som nationell nivå eftersom det utgör en vanligt förekommande och ofta underskattad kränkning av kvinnors rättigheter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta lämpliga och effektiva åtgärder för att garantera att kvinnor får ett liv fritt från våld, med vederbörlig hänsyn tagen till deklarationen om avskaffande av våld mot kvinnor (13). |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet understryker att det våld som kvinnor utsätts för på grund av sitt kön, särskilt våld i hemmet, måste erkännas och bekämpas på såväl europeisk som nationell nivå eftersom det utgör en vanligt förekommande och ofta underskattad kränkning av kvinnors rättigheter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta lämpliga och effektiva åtgärder för att garantera att kvinnor får ett liv fritt från våld, med vederbörlig hänsyn tagen till deklarationen om avskaffande av våld mot kvinnor (13).

| 59. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och EU att erkänna och ta itu med sexuellt utnyttjande i alla dess former. Parlamentet anser att de medlemsstater som ännu inte uppfyller gemenskapslagstiftning om bekämpande av handel med människor bör ställas till svars för detta (14). Parlamentet anser att medlemsstaterna bör ratificera tilläggsprotokollet om förebyggande, bekämpande och bestraffande av handel med människor, särskilt kvinnor och barn, till Förenta nationernas konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet, och Europarådets konvention om åtgärder mot människohandel. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att tillämpa handlingsplanen om människohandel. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och EU att erkänna och ta itu med sexuellt utnyttjande i alla dess former. Parlamentet anser att de medlemsstater som ännu inte uppfyller gemenskapslagstiftning om bekämpande av handel med människor bör ställas till svars för detta (14). Parlamentet anser att medlemsstaterna bör ratificera tilläggsprotokollet om förebyggande, bekämpande och bestraffande av handel med människor, särskilt kvinnor och barn, till Förenta nationernas konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet, och Europarådets konvention om åtgärder mot människohandel. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att tillämpa handlingsplanen om människohandel.

| 60. | Europaparlamentet understryker behovet att öka allmänhetens medvetenhet om rätten till reproduktiv och sexuell hälsa och uppmanar medlemsstaterna att garantera att kvinnor helt och fullt kan åtnjuta dessa rättigheter, införa lämpliga sexualutbildnings-, sexualupplysnings- och förtroliga rådgivningstjänster samt att förbättra tillgången till preventivmedel i syfte att förebygga oönskade graviditeter och olagliga och riskfyllda aborter samt bekämpa kvinnlig könsstympning. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet understryker behovet att öka allmänhetens medvetenhet om rätten till reproduktiv och sexuell hälsa och uppmanar medlemsstaterna att garantera att kvinnor helt och fullt kan åtnjuta dessa rättigheter, införa lämpliga sexualutbildnings-, sexualupplysnings- och förtroliga rådgivningstjänster samt att förbättra tillgången till preventivmedel i syfte att förebygga oönskade graviditeter och olagliga och riskfyllda aborter samt bekämpa kvinnlig könsstympning.

| 61. | Europaparlamentet betonar att kvinnor från etniska minoritetsgrupper, oberoende av deras rättsliga status, bör tillförsäkras tillgång till offentliga medel, så att det blir möjligt för dem att ha tillgång till säkra, likvärdiga och kulturellt medvetna tjänster och rättigheter på sjuk- och hälsovårdsområdet, särskilt när det gäller sexuell och reproduktiv hälsa och därmed sammanhängande rättigheter. Parlament anser att det bör antas en europeisk rättslig ram för att fysiskt skydda unga flickor från könsstympning. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet betonar att kvinnor från etniska minoritetsgrupper, oberoende av deras rättsliga status, bör tillförsäkras tillgång till offentliga medel, så att det blir möjligt för dem att ha tillgång till säkra, likvärdiga och kulturellt medvetna tjänster och rättigheter på sjuk- och hälsovårdsområdet, särskilt när det gäller sexuell och reproduktiv hälsa och därmed sammanhängande rättigheter. Parlament anser att det bör antas en europeisk rättslig ram för att fysiskt skydda unga flickor från könsstympning.

| 62. | Europaparlamentet understryker att även om vissa framsteg kan noteras när det gäller kvinnors möjlighet till anställning, och trots den höga utbildningsnivån bland kvinnor, tenderar kvinnor alltjämt att söka sig till vissa yrken, och de har fortfarande sämre lön än män för samma arbetsuppgifter, är fortfarande underrepresenterade i beslutsfattande positioner och betraktas fortfarande med misstänksamhet av arbetsgivare på grund av graviditet och föräldraledighet. Parlamentet anser att det är nödvändigt att på allvar ta itu med löneskillnaderna mellan könen för att garantera kvinnors ekonomiska oberoende och jämställdheten mellan kvinnor och män på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet understryker att även om vissa framsteg kan noteras när det gäller kvinnors möjlighet till anställning, och trots den höga utbildningsnivån bland kvinnor, tenderar kvinnor alltjämt att söka sig till vissa yrken, och de har fortfarande sämre lön än män för samma arbetsuppgifter, är fortfarande underrepresenterade i beslutsfattande positioner och betraktas fortfarande med misstänksamhet av arbetsgivare på grund av graviditet och föräldraledighet. Parlamentet anser att det är nödvändigt att på allvar ta itu med löneskillnaderna mellan könen för att garantera kvinnors ekonomiska oberoende och jämställdheten mellan kvinnor och män på arbetsmarknaden.

| 63. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter att vidta de åtgärder som krävs för att bekämpa sexuella och psykologiska trakasserier på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter att vidta de åtgärder som krävs för att bekämpa sexuella och psykologiska trakasserier på arbetsplatsen.

| 64. | Europaparlamentet insisterar på att kvinnor måste stödjas i sin yrkeskarriär, inbegripet genom en aktiv politik för att göra det möjligt att kombinera privatliv, yrkesliv och familjeliv. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att underlätta såväl delad föräldraledighet som pappaledighet samt att fördela kostnaderna för föräldraledighet så att kvinnlig arbetskraft inte längre ter sig dyrare än manlig. Parlamentet framhåller att det är viktigt med folkbildningskampanjer för att förhindra könsstereotypa familjemönster och samtidigt belysa vikten av att garantera flexibla arbetsvillkor, öka tillgången till barnomsorg och garantera ett fullt deltagande i pensionssystem för kvinnor med barn. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet insisterar på att kvinnor måste stödjas i sin yrkeskarriär, inbegripet genom en aktiv politik för att göra det möjligt att kombinera privatliv, yrkesliv och familjeliv. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att underlätta såväl delad föräldraledighet som pappaledighet samt att fördela kostnaderna för föräldraledighet så att kvinnlig arbetskraft inte längre ter sig dyrare än manlig. Parlamentet framhåller att det är viktigt med folkbildningskampanjer för att förhindra könsstereotypa familjemönster och samtidigt belysa vikten av att garantera flexibla arbetsvillkor, öka tillgången till barnomsorg och garantera ett fullt deltagande i pensionssystem för kvinnor med barn.

| 65. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillsammans med arbetsmarknadens parter bekämpa diskriminering av gravida kvinnor på arbetsmarknaden och att vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa en hög skyddsnivå för mammor. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra en mer detaljerad bedömning av huruvida nationella bestämmelser på detta område överensstämmer med gemenskapslagstiftningen och, vid behov, lägga fram lämpliga förslag om ändring av gemenskapslagstiftningen. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillsammans med arbetsmarknadens parter bekämpa diskriminering av gravida kvinnor på arbetsmarknaden och att vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa en hög skyddsnivå för mammor. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra en mer detaljerad bedömning av huruvida nationella bestämmelser på detta område överensstämmer med gemenskapslagstiftningen och, vid behov, lägga fram lämpliga förslag om ändring av gemenskapslagstiftningen.

| 66. | Europaparlamentet uppmärksammar de många makar (främst kvinnor) till egna företagare (främst inom jordbruket) vars oklara rättsliga ställning i många medlemsstater kan ge upphov till specifika ekonomiska och juridiska problem i fråga om tillgång till föräldra- och sjukledighet, intjänandet av pensionsrättigheter och tillgång till socialförsäkringsskydd liksom i händelse av skilsmässa. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet uppmärksammar de många makar (främst kvinnor) till egna företagare (främst inom jordbruket) vars oklara rättsliga ställning i många medlemsstater kan ge upphov till specifika ekonomiska och juridiska problem i fråga om tillgång till föräldra- och sjukledighet, intjänandet av pensionsrättigheter och tillgång till socialförsäkringsskydd liksom i händelse av skilsmässa.

| 67. | Europaparlamentet erkänner att kvinnors ojämlika tillgång till ekonomiska medel undergräver deras tillgång till socialt skydd, särskilt pensionsrättigheter, vilket leder till att risken att drabbas av fattigdom är större för äldre kvinnor än för äldre män. Parlamentet anser att det i syfte att förhindra diskriminering av kvinnor är mycket viktigt att en individanpassning av rättigheterna garanteras i de sociala trygghetssystemen snarare än att de baserar sig på familjeenheten. Parlamentet anser att den tid som tillbringats utanför den formella arbetsmarknaden till följd av vård av anhöriga bör tilldelas ”kredittidsenheter” som tas med i beräkningen av fullständiga pensionsrättigheter. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet erkänner att kvinnors ojämlika tillgång till ekonomiska medel undergräver deras tillgång till socialt skydd, särskilt pensionsrättigheter, vilket leder till att risken att drabbas av fattigdom är större för äldre kvinnor än för äldre män. Parlamentet anser att det i syfte att förhindra diskriminering av kvinnor är mycket viktigt att en individanpassning av rättigheterna garanteras i de sociala trygghetssystemen snarare än att de baserar sig på familjeenheten. Parlamentet anser att den tid som tillbringats utanför den formella arbetsmarknaden till följd av vård av anhöriga bör tilldelas ”kredittidsenheter” som tas med i beräkningen av fullständiga pensionsrättigheter.

| 68. | Europaparlamentet understryker hur viktigt det är att se till att unionsmedborgarna och medborgare i tredjeländer som kommer till EU får kännedom om gällande lagar och sociala bestämmelser om jämställdhet mellan kvinnor och män, så att man kan undvika att diskriminering uppstår på grund av okunnighet om de rättsliga och sociala villkor som gäller. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet understryker hur viktigt det är att se till att unionsmedborgarna och medborgare i tredjeländer som kommer till EU får kännedom om gällande lagar och sociala bestämmelser om jämställdhet mellan kvinnor och män, så att man kan undvika att diskriminering uppstår på grund av okunnighet om de rättsliga och sociala villkor som gäller.

| 69. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inte tillåta att diskriminering, förtryck eller våld mot kvinnor eller tillämpning av en politik som kan sätta kvinnors liv i fara rättfärdigas med hänvisning till sedvänjor, traditioner eller religiösa hänsyn av annat slag. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inte tillåta att diskriminering, förtryck eller våld mot kvinnor eller tillämpning av en politik som kan sätta kvinnors liv i fara rättfärdigas med hänvisning till sedvänjor, traditioner eller religiösa hänsyn av annat slag.

| 70. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en studie av diskriminering av ensamhushåll, särskilt när det gäller skatter, socialförsäkringar, offentliga tjänster, sjuk- och hälsovårdstjänster och bostadsförhållanden. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en studie av diskriminering av ensamhushåll, särskilt när det gäller skatter, socialförsäkringar, offentliga tjänster, sjuk- och hälsovårdstjänster och bostadsförhållanden.

Sexuell läggning

| 71. | Europaparlamentet anser att diskriminerande uttalanden riktade mot homosexuella av religiösa, sociala eller politiska ledare spär på hat och våld, och uppmanar respektive behöriga myndigheter att fördöma sådana uttalanden. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet anser att diskriminerande uttalanden riktade mot homosexuella av religiösa, sociala eller politiska ledare spär på hat och våld, och uppmanar respektive behöriga myndigheter att fördöma sådana uttalanden.

| 72. | Europaparlamentet ger i detta sammanhang sitt helhjärtade stöd till det franska initiativet om att helt och hållet avkriminalisera homosexualitet, vilket stöds av samtliga medlemsstater, eftersom homosexualitet fortfarande betraktas som ett brott i 91 länder och i några fall även som ett brott som är belagt med dödsstraff. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet ger i detta sammanhang sitt helhjärtade stöd till det franska initiativet om att helt och hållet avkriminalisera homosexualitet, vilket stöds av samtliga medlemsstater, eftersom homosexualitet fortfarande betraktas som ett brott i 91 länder och i några fall även som ett brott som är belagt med dödsstraff.

| 73. | Europaparlamentet välkomnar offentliggörandet av byråns första tematiska rapport, utarbetad på parlamentets begäran, om ”homophobia and discrimination on grounds of sexual orientation in the EU Member States” (”homofobi och diskriminering på grund av sexuell läggning i EU:s medlemsstater”) och uppmanar medlemsstaterna och EU-institutionerna att utan dröjsmål följa byråns rekommendationer eller ange skälen till att inte göra detta. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet välkomnar offentliggörandet av byråns första tematiska rapport, utarbetad på parlamentets begäran, om ”homophobia and discrimination on grounds of sexual orientation in the EU Member States” (”homofobi och diskriminering på grund av sexuell läggning i EU:s medlemsstater”) och uppmanar medlemsstaterna och EU-institutionerna att utan dröjsmål följa byråns rekommendationer eller ange skälen till att inte göra detta.

| 74. | Europaparlamentet påminner samtliga medlemsstater om att i enlighet med Europadomstolens rättspraxis gäller mötesrätten även för personer vars åsikter strider mot folkmajoritetens, och att ett diskriminerande förbud mot demonstrationer liksom underlåtenhet i fråga om kravet att erbjuda adekvat skydd åt personer som deltar i demonstrationer därför strider mot de principer som garanteras av Europadomstolen av artikel 6 i EU-fördraget om gemensamma värden och principer inom EU och av stadgan. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet påminner samtliga medlemsstater om att i enlighet med Europadomstolens rättspraxis gäller mötesrätten även för personer vars åsikter strider mot folkmajoritetens, och att ett diskriminerande förbud mot demonstrationer liksom underlåtenhet i fråga om kravet att erbjuda adekvat skydd åt personer som deltar i demonstrationer därför strider mot de principer som garanteras av Europadomstolen av artikel 6 i EU-fördraget om gemensamma värden och principer inom EU och av stadgan.

| 75. | Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som har infört en lagstiftning om partnerskap mellan personer av samma kön att erkänna de bestämmelser som antagits av andra medlemsstater och som har en liknande verkan. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att föreslå riktlinjer för medlemsstaternas ömsesidiga erkännande av den befintliga lagstiftningen för att garantera att rätten till fri rörlighet för homosexuella par i EU tillämpas på samma villkor som dem som gäller för heterosexuella par. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som har infört en lagstiftning om partnerskap mellan personer av samma kön att erkänna de bestämmelser som antagits av andra medlemsstater och som har en liknande verkan. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att föreslå riktlinjer för medlemsstaternas ömsesidiga erkännande av den befintliga lagstiftningen för att garantera att rätten till fri rörlighet för homosexuella par i EU tillämpas på samma villkor som dem som gäller för heterosexuella par.

| 76. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att lägga fram förslag som ser till att medlemsstaterna tillämpar principen om ömsesidigt erkännande för homosexuella par, oavsett om de är gifta eller ingår i ett registrerat partnerskap, särskilt då de utövar sin rätt att röra sig fritt i enlighet med EU:s lagstiftning. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att lägga fram förslag som ser till att medlemsstaterna tillämpar principen om ömsesidigt erkännande för homosexuella par, oavsett om de är gifta eller ingår i ett registrerat partnerskap, särskilt då de utövar sin rätt att röra sig fritt i enlighet med EU:s lagstiftning.

| 77. | Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som ännu inte har vidtagit lagstiftningsåtgärder i överensstämmelse med principen om jämlikhet för att komma tillrätta med den diskriminering som vissa par utsätts för på grund av sin sexuella läggning att vidta sådana åtgärder. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som ännu inte har vidtagit lagstiftningsåtgärder i överensstämmelse med principen om jämlikhet för att komma tillrätta med den diskriminering som vissa par utsätts för på grund av sin sexuella läggning att vidta sådana åtgärder.

| 78. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att medlemsstaterna beviljar asyl till personer som i sina hemländer förföljts på grund av sin sexuella läggning, att ta initiativ på bilateral och multilateral nivå för att stoppa personförföljelser på grund av sexuell läggning och att inleda en studie om situationen för transsexuella personer i medlemsstaterna och kandidatländerna, och i denna särskilt uppmärksamma riskerna för trakasserier och våld. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att medlemsstaterna beviljar asyl till personer som i sina hemländer förföljts på grund av sin sexuella läggning, att ta initiativ på bilateral och multilateral nivå för att stoppa personförföljelser på grund av sexuell läggning och att inleda en studie om situationen för transsexuella personer i medlemsstaterna och kandidatländerna, och i denna särskilt uppmärksamma riskerna för trakasserier och våld.

Främlingsfientlighet

| 79. | Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet och kommissionen, liksom de olika lokala, regionala och nationella myndigheterna i medlemsstaterna, att samordna sina åtgärder för att bekämpa antisemitism och angrepp mot minoritetsgrupper, inklusive romer, traditionella nationella minoriteter och medborgare från tredjeländer bosatta i medlemsstaterna, och på så sätt hävda principerna om tolerans och icke-diskriminering samt främja den sociala, ekonomiska och politiska integrationen. Parlamentet uppmanar alla de medlemsstater som ännu inte har gjort det att uttala att FN:s kommitté för eliminering av rasdiskriminering är behörig att ta emot och behandla framställningar från enskilda personer enligt FN-konventionen om avskaffande av alla former av rasdiskriminering. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet och kommissionen, liksom de olika lokala, regionala och nationella myndigheterna i medlemsstaterna, att samordna sina åtgärder för att bekämpa antisemitism och angrepp mot minoritetsgrupper, inklusive romer, traditionella nationella minoriteter och medborgare från tredjeländer bosatta i medlemsstaterna, och på så sätt hävda principerna om tolerans och icke-diskriminering samt främja den sociala, ekonomiska och politiska integrationen. Parlamentet uppmanar alla de medlemsstater som ännu inte har gjort det att uttala att FN:s kommitté för eliminering av rasdiskriminering är behörig att ta emot och behandla framställningar från enskilda personer enligt FN-konventionen om avskaffande av alla former av rasdiskriminering.

| 80. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att med bestämdhet beivra alla hatiska uttalanden i rasistiska medier och i artiklar som torgför intoleranta åsikter i form av hatbrott mot romer, invandrare, utländska medborgare, traditionella nationella minoriteter och andra minoritetsgrupper, eller som framförs av musikgrupper och vid nynazistiska konserter, som ofta anordnas utan att det får några följder. Parlamentet uppmanar också med kraft de politiska partier och rörelser som utövar ett stort inflytande över massmedierna att avstå från att underblåsa våld och från att smutskasta minoritetsgrupper inom unionen. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att med bestämdhet beivra alla hatiska uttalanden i rasistiska medier och i artiklar som torgför intoleranta åsikter i form av hatbrott mot romer, invandrare, utländska medborgare, traditionella nationella minoriteter och andra minoritetsgrupper, eller som framförs av musikgrupper och vid nynazistiska konserter, som ofta anordnas utan att det får några följder. Parlamentet uppmanar också med kraft de politiska partier och rörelser som utövar ett stort inflytande över massmedierna att avstå från att underblåsa våld och från att smutskasta minoritetsgrupper inom unionen.

Unga, äldre och funktionshindrade personer

| 81. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppmuntra arbetsmarknadens parter att i ännu högre grad medverka i insatser för att avskaffa diskriminering på grund av funktionshinder eller ålder och att radikalt förbättra såväl yngre och äldre människors som funktionshindrade personers tillträde till arbetsmarknaden och yrkesutbildningsprogram. Parlamentet uppmanar alla de medlemsstater som ännu inte har gjort det att ratificera FN:s internationella konvention om funktionshindrades rättigheter och dess frivilliga protokoll. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppmuntra arbetsmarknadens parter att i ännu högre grad medverka i insatser för att avskaffa diskriminering på grund av funktionshinder eller ålder och att radikalt förbättra såväl yngre och äldre människors som funktionshindrade personers tillträde till arbetsmarknaden och yrkesutbildningsprogram. Parlamentet uppmanar alla de medlemsstater som ännu inte har gjort det att ratificera FN:s internationella konvention om funktionshindrades rättigheter och dess frivilliga protokoll.

| 82. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att se till att de anslag som tilldelas medlemsstaterna för att de ska kunna tillhandahålla faciliteter för personer med funktionshinder uppfyller kriterierna i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionshinder. Anslag bör ges till lämpliga närområdes- eller familjebaserade tjänster och till möjligheter till ett självständigt boende. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att se till att de anslag som tilldelas medlemsstaterna för att de ska kunna tillhandahålla faciliteter för personer med funktionshinder uppfyller kriterierna i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionshinder. Anslag bör ges till lämpliga närområdes- eller familjebaserade tjänster och till möjligheter till ett självständigt boende.

| 83. | Europaparlamentet anser det viktigt att se till att alla som är i behov av äldreomsorg, sjukvård eller vård på grund av funktionshinder får tillgång till vård och omsorg, och påpekar att särskild uppmärksamhet måste ägnas vård- och skyddsbehovet hos unga funktionshindrade. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet anser det viktigt att se till att alla som är i behov av äldreomsorg, sjukvård eller vård på grund av funktionshinder får tillgång till vård och omsorg, och påpekar att särskild uppmärksamhet måste ägnas vård- och skyddsbehovet hos unga funktionshindrade.

Kultur

| 84. | Europaparlamentet betonar mediernas betydelse för att främja mångfald, multikulturalism och tolerans. Parlamentet uppmanar med kraft samtliga medietjänster att förhindra innehåll som kan gynna rasism, främlingsfientlighet, intolerans eller alla andra former av diskriminering. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet betonar mediernas betydelse för att främja mångfald, multikulturalism och tolerans. Parlamentet uppmanar med kraft samtliga medietjänster att förhindra innehåll som kan gynna rasism, främlingsfientlighet, intolerans eller alla andra former av diskriminering.

| 85. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna, särskilt mot bakgrund av Europeiska året för interkulturell dialog (2008), att samarbeta med ett brett spektrum av aktörer, särskilt icke-statliga organisationer, för att främja en interkulturell dialog och öka medvetenheten, särskilt bland ungdomar, om delade och gemensamma värderingar samt respekten för den kulturella, religiösa och språkliga mångfalden. |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna, särskilt mot bakgrund av Europeiska året för interkulturell dialog (2008), att samarbeta med ett brett spektrum av aktörer, särskilt icke-statliga organisationer, för att främja en interkulturell dialog och öka medvetenheten, särskilt bland ungdomar, om delade och gemensamma värderingar samt respekten för den kulturella, religiösa och språkliga mångfalden.

| 86. | Europaparlamentet betonar den viktiga roll som idrotten spelar för att främja tolerans, ömsesidig respekt och förståelse. Parlamentet uppmanar de europeiska organen för idrott att fortsätta med sina insatser i kampen mot rasism och främlingsfientlighet och uppmuntrar till införande av nya, kraftfullare och mer långtgående initiativ som bygger vidare på pågående åtgärder. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet betonar den viktiga roll som idrotten spelar för att främja tolerans, ömsesidig respekt och förståelse. Parlamentet uppmanar de europeiska organen för idrott att fortsätta med sina insatser i kampen mot rasism och främlingsfientlighet och uppmuntrar till införande av nya, kraftfullare och mer långtgående initiativ som bygger vidare på pågående åtgärder.

| 87. | Europaparlamentet understryker den viktiga roll mediekompetensen spelar när det gäller att ge samtliga medborgare i Europeiska unionen rättvisa och lika utbildningsmöjligheter. |
| --- | --- |

87.

Europaparlamentet understryker den viktiga roll mediekompetensen spelar när det gäller att ge samtliga medborgare i Europeiska unionen rättvisa och lika utbildningsmöjligheter.

| 88. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera att nyanlända, särskilt barn och ungdomar, från tredjeländer effektivt integreras i medlemsstaternas utbildningssystem, och att de får hjälp genom att deras kulturella mångfald främjas. |
| --- | --- |

88.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera att nyanlända, särskilt barn och ungdomar, från tredjeländer effektivt integreras i medlemsstaternas utbildningssystem, och att de får hjälp genom att deras kulturella mångfald främjas.

Väpnade styrkor

| 89. | Europaparlamentet påminner om att de grundläggande rättigheterna inte upphör att gälla vid militärförläggningens grindar utan gäller i lika hög grad för medborgare i uniform, och rekommenderar att medlemsstaterna garanterar att de grundläggande rättigheterna, respekteras inom de väpnade styrkorna. |
| --- | --- |

89.

Europaparlamentet påminner om att de grundläggande rättigheterna inte upphör att gälla vid militärförläggningens grindar utan gäller i lika hög grad för medborgare i uniform, och rekommenderar att medlemsstaterna garanterar att de grundläggande rättigheterna, respekteras inom de väpnade styrkorna.

Invandrare och flyktingar

Tillgång till internationellt skydd och laglig invandring

| 90. | Europaparlamentet är chockerat över det tragiska öde som möter de personer som mister livet i sina försök att nå europeiskt territorium eller som hamnar i klorna på personer som smugglar eller handlar med människor. |
| --- | --- |

90.

Europaparlamentet är chockerat över det tragiska öde som möter de personer som mister livet i sina försök att nå europeiskt territorium eller som hamnar i klorna på personer som smugglar eller handlar med människor.

| 91. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att införa strategier för migration som är effektiva, långsiktiga och lagenliga, samt garantera verklig tillgång till EU:s territorium för asylsökande och garantera dem ett förfarande för mer flexibla och samordnade regler, i stället för att inrikta alla sina krafter på att stoppa olaglig invandring, vilket har lett till att man inrättat ett växande antal gränskontroller som saknar de mekanismer som behövs för att identifiera asylsökande vid Europas gränser, vilket i sin tur leder till kränkningar av principen – såsom den fastställts i konventionen om flyktingars rättsliga ställning från 1951 – om att ingen ska skickas tillbaks till förföljelse. |
| --- | --- |

91.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att införa strategier för migration som är effektiva, långsiktiga och lagenliga, samt garantera verklig tillgång till EU:s territorium för asylsökande och garantera dem ett förfarande för mer flexibla och samordnade regler, i stället för att inrikta alla sina krafter på att stoppa olaglig invandring, vilket har lett till att man inrättat ett växande antal gränskontroller som saknar de mekanismer som behövs för att identifiera asylsökande vid Europas gränser, vilket i sin tur leder till kränkningar av principen – såsom den fastställts i konventionen om flyktingars rättsliga ställning från 1951 – om att ingen ska skickas tillbaks till förföljelse.

| 92. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillämpa UNHCR:s riktlinjer för jämställdhet (2002) vid genomförandet av de befintliga EU-direktiven om asyl. |
| --- | --- |

92.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillämpa UNHCR:s riktlinjer för jämställdhet (2002) vid genomförandet av de befintliga EU-direktiven om asyl.

| 93. | Europaparlamentet uppmanar rådet att klargöra vilken roll Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (Frontex) respektive medlemsstaterna har att fylla i detta sammanhang, i syfte att garantera att gränskontroller genomförs på ett sätt som överensstämmer med respekt för de mänskliga rättigheterna. Parlamentet anser att Frontex mandat snarast bör utvidgas till att omfatta sjöräddning. Parlamentet kräver att få utöva sin demokratiska kontrollfunktion i samband med att Frontex ingår avtal med tredjeländer, särskilt när det gäller gemensamma återsändanden. |
| --- | --- |

93.

Europaparlamentet uppmanar rådet att klargöra vilken roll Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (Frontex) respektive medlemsstaterna har att fylla i detta sammanhang, i syfte att garantera att gränskontroller genomförs på ett sätt som överensstämmer med respekt för de mänskliga rättigheterna. Parlamentet anser att Frontex mandat snarast bör utvidgas till att omfatta sjöräddning. Parlamentet kräver att få utöva sin demokratiska kontrollfunktion i samband med att Frontex ingår avtal med tredjeländer, särskilt när det gäller gemensamma återsändanden.

| 94. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att bemyndiga Frontex att inleda ett strukturerat samarbete med byrån och UNHCR för att underlätta operationer där skydd av mänskliga rättigheter är en angelägenhet. |
| --- | --- |

94.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att bemyndiga Frontex att inleda ett strukturerat samarbete med byrån och UNHCR för att underlätta operationer där skydd av mänskliga rättigheter är en angelägenhet.

| 95. | Europaparlamentet är bekymrat över att trenden att genomföra gränskontroller allt längre bort från EU:s geografiska gränser gör det mycket svårt att kontrollera vad som händer när personer som försöker erhålla flyktingstatus och personer i behov av internationellt skydd kommer i kontakt med myndigheter i ett tredjeland. |
| --- | --- |

95.

Europaparlamentet är bekymrat över att trenden att genomföra gränskontroller allt längre bort från EU:s geografiska gränser gör det mycket svårt att kontrollera vad som händer när personer som försöker erhålla flyktingstatus och personer i behov av internationellt skydd kommer i kontakt med myndigheter i ett tredjeland.

| 96. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen och i synnerhet rådet att snabbt och målmedvetet främja EU:s långsiktiga strategi på asylområdet när det gäller genomförandet av fas II, särskilt en översyn av rådets direktiv 2005/85/EG av den 1 december 2005 om miniminormer för medlemsstaternas förfaranden för beviljande eller återkallande av flyktingstatus (15) och rådets direktiv 2004/83/EG av den 29 april 2004 om miniminormer för när medborgare i tredje land och statslösa personer ska betraktas som flyktingar eller som personer som av andra skäl behöver internationellt skydd samt om dessa personers rättsliga ställning och innehållet i det beviljade skyddet (16) samt inrättandet av en europeisk struktur för stöd till samarbete i asylfrågor. |
| --- | --- |

96.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen och i synnerhet rådet att snabbt och målmedvetet främja EU:s långsiktiga strategi på asylområdet när det gäller genomförandet av fas II, särskilt en översyn av rådets direktiv 2005/85/EG av den 1 december 2005 om miniminormer för medlemsstaternas förfaranden för beviljande eller återkallande av flyktingstatus (15) och rådets direktiv 2004/83/EG av den 29 april 2004 om miniminormer för när medborgare i tredje land och statslösa personer ska betraktas som flyktingar eller som personer som av andra skäl behöver internationellt skydd samt om dessa personers rättsliga ställning och innehållet i det beviljade skyddet (16) samt inrättandet av en europeisk struktur för stöd till samarbete i asylfrågor.

Mottagande

| 97. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att noggrant bevaka införlivandet av rådets direktiv 2003/9/EG av den 27 januari 2003 om miniminormer för mottagande av asylsökande i medlemsstaterna (17) för att se till att ett bristande eller ofullständigt införlivande inte leder till en praxis i många medlemsstater som innebär att den minimistandard som föreskrivs i direktivet inte uppfylls. |
| --- | --- |

97.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att noggrant bevaka införlivandet av rådets direktiv 2003/9/EG av den 27 januari 2003 om miniminormer för mottagande av asylsökande i medlemsstaterna (17) för att se till att ett bristande eller ofullständigt införlivande inte leder till en praxis i många medlemsstater som innebär att den minimistandard som föreskrivs i direktivet inte uppfylls.

| 98. | Europaparlamentet påpekar att även invandrare som inte ansöker om asyl måste mottas i lämpliga och särskilt avsedda anläggningar där de – med assistans av tolkar och särskilt utbildade kulturförmedlare – kan upplysas om såväl sina rättigheter som de möjligheter som värdlandets och gemenskapens lagstiftning samt internationella avtal erbjuder. |
| --- | --- |

98.

Europaparlamentet påpekar att även invandrare som inte ansöker om asyl måste mottas i lämpliga och särskilt avsedda anläggningar där de – med assistans av tolkar och särskilt utbildade kulturförmedlare – kan upplysas om såväl sina rättigheter som de möjligheter som värdlandets och gemenskapens lagstiftning samt internationella avtal erbjuder.

Barn till invandrare, asylsökande och flyktingar

| 99. | Europaparlamentet kräver att särskild uppmärksamhet ägnas åt situationen för flykting-, asyl- och invandrarbarn och för barn till föräldrar som söker asyl, är flyktingar eller saknar handlingar, så att alla barn till fullo kan göra anspråk på sina rättigheter enligt FN:s konvention om barnets rättigheter, inbegripet rätten till icke-diskriminering, där man i samband med de åtgärder som vidtas alltid sätter barnets bästa i främsta rummet, samtidigt som föräldrarnas viktiga roll och ansvar erkänns fullt ut. Parlamentet pekar på utvecklingen i vissa medlemsstater av ett delat utbildningssystem och understryker att olika arrangemang för omvårdnad och stöd till barn till medborgare respektive barn till medborgare i tredjeländer bör varken vara diskriminerande eller varaktiga och bör ha som syfte att tillförsäkra alla barn en bättre utbildning, särskilt i värdlandets språk. |
| --- | --- |

99.

Europaparlamentet kräver att särskild uppmärksamhet ägnas åt situationen för flykting-, asyl- och invandrarbarn och för barn till föräldrar som söker asyl, är flyktingar eller saknar handlingar, så att alla barn till fullo kan göra anspråk på sina rättigheter enligt FN:s konvention om barnets rättigheter, inbegripet rätten till icke-diskriminering, där man i samband med de åtgärder som vidtas alltid sätter barnets bästa i främsta rummet, samtidigt som föräldrarnas viktiga roll och ansvar erkänns fullt ut. Parlamentet pekar på utvecklingen i vissa medlemsstater av ett delat utbildningssystem och understryker att olika arrangemang för omvårdnad och stöd till barn till medborgare respektive barn till medborgare i tredjeländer bör varken vara diskriminerande eller varaktiga och bör ha som syfte att tillförsäkra alla barn en bättre utbildning, särskilt i värdlandets språk.

| 100. | Europaparlamentet kräver att särskild uppmärksamhet ägnas åt minderåriga utan medföljande vuxen och minderåriga som skilts från sina föräldrar och som kommer till EU:s territorium genom illegal invandring, och understryker medlemsstaternas skyldighet att bistå dem och erbjuda dem särskilt skydd. Parlamentet uppmanar alla berörda myndigheter på lokal, regional och nationell nivå, liksom EU-institutionerna, att tillsammans göra allt de kan för att skydda dessa barn från alla former av våld och utnyttjande, se till att snarast utse vårdnadshavare, ge dem rättsligt stöd, försöka spåra deras familjer och förbättra mottagningsvillkoren genom att erbjuda dem lämplig logi, enklare tillgång till sjukvård, skola, utbildning – särskilt i värdlandets officiella språk – och yrkesutbildning samt se till att de helt och fullt integreras i utbildningssystemet. |
| --- | --- |

100.

Europaparlamentet kräver att särskild uppmärksamhet ägnas åt minderåriga utan medföljande vuxen och minderåriga som skilts från sina föräldrar och som kommer till EU:s territorium genom illegal invandring, och understryker medlemsstaternas skyldighet att bistå dem och erbjuda dem särskilt skydd. Parlamentet uppmanar alla berörda myndigheter på lokal, regional och nationell nivå, liksom EU-institutionerna, att tillsammans göra allt de kan för att skydda dessa barn från alla former av våld och utnyttjande, se till att snarast utse vårdnadshavare, ge dem rättsligt stöd, försöka spåra deras familjer och förbättra mottagningsvillkoren genom att erbjuda dem lämplig logi, enklare tillgång till sjukvård, skola, utbildning – särskilt i värdlandets officiella språk – och yrkesutbildning samt se till att de helt och fullt integreras i utbildningssystemet.

| 101. | Europaparlamentet erinrar om att administrativt frihetsberövande av barn inte bör förekomma och att barn som åtföljs av sina familjer endast får kvarhållas under verkligt exceptionella omständigheter, under kortast möjliga tid, och endast om detta ligger i deras intresse i enlighet med artiklarna 3 och 37 b i FN-konventionen om barnets rättigheter. |
| --- | --- |

101.

Europaparlamentet erinrar om att administrativt frihetsberövande av barn inte bör förekomma och att barn som åtföljs av sina familjer endast får kvarhållas under verkligt exceptionella omständigheter, under kortast möjliga tid, och endast om detta ligger i deras intresse i enlighet med artiklarna 3 och 37 b i FN-konventionen om barnets rättigheter.

Integration

| 102. | Europaparlamentet efterlyser en mer omfattande samordning av nationella handlingsprogram för integration av tredjelandsmedborgare och av europeiska initiativ på detta område. Parlamentet understryker att man med gemensamma och grundläggande principer för en konsekvent europeisk ram i detta sammanhang bör kunna garantera att integrationspolitiken inte bara omfattar antidiskrimineringspolitiken utan även sträcker sig vidare till att inbegripa en rad områden såsom sysselsättning, utbildning och yrkesutbildning. |
| --- | --- |

102.

Europaparlamentet efterlyser en mer omfattande samordning av nationella handlingsprogram för integration av tredjelandsmedborgare och av europeiska initiativ på detta område. Parlamentet understryker att man med gemensamma och grundläggande principer för en konsekvent europeisk ram i detta sammanhang bör kunna garantera att integrationspolitiken inte bara omfattar antidiskrimineringspolitiken utan även sträcker sig vidare till att inbegripa en rad områden såsom sysselsättning, utbildning och yrkesutbildning.

| 103. | Europaparlamentet kräver att man utvecklar program med inriktning på integration och interkulturell dialog vilka syftar till att förebygga sådana spänningar som kan uppstå mellan invandrare från andra länder inom gemenskapen och den ursprungliga befolkningen som led i den invandring som har följt på utvidgningen. |
| --- | --- |

103.

Europaparlamentet kräver att man utvecklar program med inriktning på integration och interkulturell dialog vilka syftar till att förebygga sådana spänningar som kan uppstå mellan invandrare från andra länder inom gemenskapen och den ursprungliga befolkningen som led i den invandring som har följt på utvidgningen.

| 104. | Europaparlamentet anser att det viktigaste för invandrade minoritetsgrupper är att kunna integreras så snart som möjligt i samhället i det land dit de invandrat, samtidigt som detta måste ske i en anda av ömsesidighet. Parlamentet anser att det är lika viktigt att slå fast att varje person som är född och bor i en medlemsstat har rätt till medborgerliga rättigheter. Parlamentet är övertygat om att den sociala och politiska integrationen skulle främjas om man ger långvarigt bosatta personer rätten att delta i det lokala politiska livet. |
| --- | --- |

104.

Europaparlamentet anser att det viktigaste för invandrade minoritetsgrupper är att kunna integreras så snart som möjligt i samhället i det land dit de invandrat, samtidigt som detta måste ske i en anda av ömsesidighet. Parlamentet anser att det är lika viktigt att slå fast att varje person som är född och bor i en medlemsstat har rätt till medborgerliga rättigheter. Parlamentet är övertygat om att den sociala och politiska integrationen skulle främjas om man ger långvarigt bosatta personer rätten att delta i det lokala politiska livet.

| 105. | Europaparlamentet oroas över att avsaknaden av en effektiv integrationspolitik leder till att hundratusentals utländska medborgare och statslösa personer utestängs från arbetslivet, samhället och politiken, vilket undergräver EU:s målsättning att öka arbetskraftens rörlighet för att stärka konkurrenskraften och öka det ekonomiska välståndet. Parlamentet inser att utestängning medför en risk att personen försätts i en sårbar situation och banar väg för radikalisering, människohandel och andra former av utnyttjande. |
| --- | --- |

105.

Europaparlamentet oroas över att avsaknaden av en effektiv integrationspolitik leder till att hundratusentals utländska medborgare och statslösa personer utestängs från arbetslivet, samhället och politiken, vilket undergräver EU:s målsättning att öka arbetskraftens rörlighet för att stärka konkurrenskraften och öka det ekonomiska välståndet. Parlamentet inser att utestängning medför en risk att personen försätts i en sårbar situation och banar väg för radikalisering, människohandel och andra former av utnyttjande.

Återsändande

| 106. | Europaparlamentet insisterar på att individer inte bör återsändas till sina hemländer innan en rättvis och fullständig prövning gjorts av deras ansökan. Parlamentet anser att om det är omöjligt eller inhumant att återsända någon av hänsyn till att det råder en kritisk situation i ursprungs- eller transitlandet vad respekten för de mänskliga rättigheterna beträffar bör medlemsstaterna avstå från att återsända dem i enlighet med Europadomstolens rättspraxis. |
| --- | --- |

106.

Europaparlamentet insisterar på att individer inte bör återsändas till sina hemländer innan en rättvis och fullständig prövning gjorts av deras ansökan. Parlamentet anser att om det är omöjligt eller inhumant att återsända någon av hänsyn till att det råder en kritisk situation i ursprungs- eller transitlandet vad respekten för de mänskliga rättigheterna beträffar bör medlemsstaterna avstå från att återsända dem i enlighet med Europadomstolens rättspraxis.

| 107. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att övervaka levnads- och integrationsvillkoren för personer som återsänts till ursprungs- och transitländer och att vidta åtgärder för att se till att de får lämpligt stöd. |
| --- | --- |

107.

Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att övervaka levnads- och integrationsvillkoren för personer som återsänts till ursprungs- och transitländer och att vidta åtgärder för att se till att de får lämpligt stöd.

Kvarhållande och återtagandeavtal

| 108. | Europaparlamentet oroas av att antalet anläggningar för kvarhållande av utländska medborgare sedan flera år har ökat i medlemsstaterna och vid deras gränser. Parlamentet kräver, på grundval av de många rapporter som bland annat lagts fram av delegationer från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och som fördömer de ofta förekommande kränkningarna av de mänskliga rättigheterna, att följande åtgärder vidtas:






  — | Tillträde bör säkerställas för icke-statliga organisationer som är specialiserade på att skydda invandrares och asylsökandes grundläggande rättigheter, för att säkra att dessa organisationers närvaro i anläggningarna för kvarhållande är föreskriven i lag och inte bara ett uttryck för god vilja. |
| --- | --- | --- |

108.

Europaparlamentet oroas av att antalet anläggningar för kvarhållande av utländska medborgare sedan flera år har ökat i medlemsstaterna och vid deras gränser. Parlamentet kräver, på grundval av de många rapporter som bland annat lagts fram av delegationer från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och som fördömer de ofta förekommande kränkningarna av de mänskliga rättigheterna, att följande åtgärder vidtas:

—

Tillträde bör säkerställas för icke-statliga organisationer som är specialiserade på att skydda invandrares och asylsökandes grundläggande rättigheter, för att säkra att dessa organisationers närvaro i anläggningarna för kvarhållande är föreskriven i lag och inte bara ett uttryck för god vilja.

| — | Ett oberoende kontrollorgan bör upprättas på europeisk nivå med ansvar att övervaka skyddet av de mänskliga rättigheterna vid anläggningarna för kvarhållande. |
| --- | --- |

—

Ett oberoende kontrollorgan bör upprättas på europeisk nivå med ansvar att övervaka skyddet av de mänskliga rättigheterna vid anläggningarna för kvarhållande.

| — | Byrån bör uppmanas att utarbeta en årlig rapport med analyser av situationen för personer som på medlemsstaternas ansvar placerats i anläggningar för kvarhållande, såväl inom som utanför deras gränser, samt framlägga denna för parlamentet. |
| --- | --- |

—

Byrån bör uppmanas att utarbeta en årlig rapport med analyser av situationen för personer som på medlemsstaternas ansvar placerats i anläggningar för kvarhållande, såväl inom som utanför deras gränser, samt framlägga denna för parlamentet.

| 109. | Europaparlamentet är bekymrat över det faktum att återtagandeklausuler sedan 2002 ingår i de flesta bilaterala avtal – även handelsavtal – som EU ingått med tredjeländer, vilket har inneburit en tilltagande externalisering av EU:s migrationspolitik, med otillräcklig parlamentarisk kontroll på såväl europeisk som nationell nivå. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och rådet att involvera Europaparlamentet på ett tidigt stadium i förhandlingarna om dessa avtal samt regelbundet rapportera till parlamentet om hur många personer som utvisats ur EU på grundval av dessa klausuler. |
| --- | --- |

109.

Europaparlamentet är bekymrat över det faktum att återtagandeklausuler sedan 2002 ingår i de flesta bilaterala avtal – även handelsavtal – som EU ingått med tredjeländer, vilket har inneburit en tilltagande externalisering av EU:s migrationspolitik, med otillräcklig parlamentarisk kontroll på såväl europeisk som nationell nivå. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och rådet att involvera Europaparlamentet på ett tidigt stadium i förhandlingarna om dessa avtal samt regelbundet rapportera till parlamentet om hur många personer som utvisats ur EU på grundval av dessa klausuler.

Yttrandefrihet

| 110. | Europaparlamentet värnar om yttrandefriheten såsom en grundläggande värdering för EU. Parlamentet anser att yttrandefriheten måste utövas inom de gränser som fastställs i lagstiftningen och att den måste gå hand i hand med ett personligt ansvar och grunda sig på respekt för andra människors rättigheter. |
| --- | --- |

110.

Europaparlamentet värnar om yttrandefriheten såsom en grundläggande värdering för EU. Parlamentet anser att yttrandefriheten måste utövas inom de gränser som fastställs i lagstiftningen och att den måste gå hand i hand med ett personligt ansvar och grunda sig på respekt för andra människors rättigheter.

| 111. | Europaparlamentet välkomnar den tillfredställande situationen överlag vad gäller pressfriheten i medlemsstaterna, med tanke på att alla 27 medlemsstaterna räknas bland de 56 länder som ligger främst i det internationella pressfrihetsindex för 2007 som presenterats av Reportrar utan gränser. |
| --- | --- |

111.

Europaparlamentet välkomnar den tillfredställande situationen överlag vad gäller pressfriheten i medlemsstaterna, med tanke på att alla 27 medlemsstaterna räknas bland de 56 länder som ligger främst i det internationella pressfrihetsindex för 2007 som presenterats av Reportrar utan gränser.

| 112. | Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som under de senaste åren har använt sina rättsliga institutioner, eller som planerar att ändra sin lagstiftning i detta avseende, för att kränka journalisters rätt att skydda sina källor och journalisters och utgivares rätt att publicera information att förbättra sin lagstiftning och sin praxis så att de överensstämmer med Europadomstolens dom av den 27 mars 1996 och med Europarådets ministerkommittés rekommendation om journalisters rätt att inte avslöja sina informationskällor (18), eftersom kränkningar av denna rätt idag utgör det största hotet mot journalisters yttrandefrihet i EU, och under de senaste åren har det inte skett någon märkbar förbättring i detta avseende. |
| --- | --- |

112.

Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som under de senaste åren har använt sina rättsliga institutioner, eller som planerar att ändra sin lagstiftning i detta avseende, för att kränka journalisters rätt att skydda sina källor och journalisters och utgivares rätt att publicera information att förbättra sin lagstiftning och sin praxis så att de överensstämmer med Europadomstolens dom av den 27 mars 1996 och med Europarådets ministerkommittés rekommendation om journalisters rätt att inte avslöja sina informationskällor (18), eftersom kränkningar av denna rätt idag utgör det största hotet mot journalisters yttrandefrihet i EU, och under de senaste åren har det inte skett någon märkbar förbättring i detta avseende.

| 113. | Europaparlamentet betraktar åsiktsfriheten och pressens oberoende som universella rättigheter som inte får äventyras av någon individ eller grupp som känner sig angripen i tal eller skrift. Parlamentet understryker samtidigt att i händelse av falsk rapportering eller ärekränkning måste rätten till gottgörelse garanteras av domstolar i enlighet med gällande lagstiftning. |
| --- | --- |

113.

Europaparlamentet betraktar åsiktsfriheten och pressens oberoende som universella rättigheter som inte får äventyras av någon individ eller grupp som känner sig angripen i tal eller skrift. Parlamentet understryker samtidigt att i händelse av falsk rapportering eller ärekränkning måste rätten till gottgörelse garanteras av domstolar i enlighet med gällande lagstiftning.

| 114. | Europaparlamentet anser att pressfriheten alltid måste utövas inom lagens gränser, men oroas samtidigt över att frestelsen på senare år att undanta vissa personer från offentlig debatt i flera medlemsstater kan leda till en form av inofficiell censur eller till självcensur i medierna. |
| --- | --- |

114.

Europaparlamentet anser att pressfriheten alltid måste utövas inom lagens gränser, men oroas samtidigt över att frestelsen på senare år att undanta vissa personer från offentlig debatt i flera medlemsstater kan leda till en form av inofficiell censur eller till självcensur i medierna.

Barnets rättigheter

Våld, fattigdom och arbete

| 115. | Europaparlamentet fördömer alla former av våld mot barn, och understryker särskilt nödvändigheten att bekämpa de former av våld som är vanligast förekommande i medlemsstaterna: pedofili, sexuellt utnyttjande, våld i hemmet, kroppsliga bestraffningar i skolor och andra former av övergrepp på institutioner. Parlamentet efterlyser pålitliga, förtroliga och tillgängliga mekanismer som ger barn i alla medlemsstater möjlighet att anmäla övergrepp, och att dessa mekanismer ges stor uppmärksamhet. |
| --- | --- |

115.

Europaparlamentet fördömer alla former av våld mot barn, och understryker särskilt nödvändigheten att bekämpa de former av våld som är vanligast förekommande i medlemsstaterna: pedofili, sexuellt utnyttjande, våld i hemmet, kroppsliga bestraffningar i skolor och andra former av övergrepp på institutioner. Parlamentet efterlyser pålitliga, förtroliga och tillgängliga mekanismer som ger barn i alla medlemsstater möjlighet att anmäla övergrepp, och att dessa mekanismer ges stor uppmärksamhet.

| 116. | Europaparlamentet kräver att medlemsstaterna vidtar effektiva åtgärder för att förbjuda olika former av utnyttjande av barn, inbegripet som led i prostitution, produktion av barnpornografi, narkotikasmuggling, ficktjuveri och tiggeri, liksom alla andra former av utnyttjande. |
| --- | --- |

116.

Europaparlamentet kräver att medlemsstaterna vidtar effektiva åtgärder för att förbjuda olika former av utnyttjande av barn, inbegripet som led i prostitution, produktion av barnpornografi, narkotikasmuggling, ficktjuveri och tiggeri, liksom alla andra former av utnyttjande.

| 117. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder för att avskaffa informella äktenskap mellan minderåriga, ofta vid mycket låg ålder. Parlamentet anser att sådana arrangemang utgör en form av sexuella trakasserier som skadar barnens utveckling och bidrar till att barnen hoppar av skolan. |
| --- | --- |

117.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder för att avskaffa informella äktenskap mellan minderåriga, ofta vid mycket låg ålder. Parlamentet anser att sådana arrangemang utgör en form av sexuella trakasserier som skadar barnens utveckling och bidrar till att barnen hoppar av skolan.

| 118. | Europaparlamentet uppmanar de tretton medlemsstater som inte har infört lagstiftning på detta område att helt förbjuda kroppslig bestraffning i enlighet med FN:s rapport om våld mot barn från 2006, i vilken sådan bestraffning beskrivs som den mest utbredda formen av våld mot barn. |
| --- | --- |

118.

Europaparlamentet uppmanar de tretton medlemsstater som inte har infört lagstiftning på detta område att helt förbjuda kroppslig bestraffning i enlighet med FN:s rapport om våld mot barn från 2006, i vilken sådan bestraffning beskrivs som den mest utbredda formen av våld mot barn.

| 119. | Europaparlamentet understryker behovet att se till att alla politiska handlingsprogram, på såväl EU-nivå som nationell nivå, beaktar nödvändigheten att avskaffa barnarbete i alla dess former. Parlamentet anser att heltidsutbildning är den bästa lösningen på detta problem, både för att förebygga utnyttjande av barn och för att i framtiden bryta den onda cirkeln med analfabetism och fattigdom. |
| --- | --- |

119.

Europaparlamentet understryker behovet att se till att alla politiska handlingsprogram, på såväl EU-nivå som nationell nivå, beaktar nödvändigheten att avskaffa barnarbete i alla dess former. Parlamentet anser att heltidsutbildning är den bästa lösningen på detta problem, både för att förebygga utnyttjande av barn och för att i framtiden bryta den onda cirkeln med analfabetism och fattigdom.

| 120. | Europaparlamentet konstaterar att i vissa medlemsstater sliter tusentals barn med de värsta arbetena i städerna och på landsbygden, och uppmanar därför medlemsstaterna att resolut ta itu med detta problem genom att strängt tillämpa nationella lagar och organisera nationella utbildningskampanjer som riktar sig till både föräldrar och barn. |
| --- | --- |

120.

Europaparlamentet konstaterar att i vissa medlemsstater sliter tusentals barn med de värsta arbetena i städerna och på landsbygden, och uppmanar därför medlemsstaterna att resolut ta itu med detta problem genom att strängt tillämpa nationella lagar och organisera nationella utbildningskampanjer som riktar sig till både föräldrar och barn.

| 121. | Europaparlamentet erinrar om att nästan 20 procent av barnen i EU lever under fattigdomsgränsen och att de mest utsatta av dem kommer från familjer med bara en förälder och/eller med föräldrar som föddes i ett annat land. Parlamentet understryker därför att lämpliga rättighetsskapande åtgärder, utformade utifrån barnets behov, måste vidtas, inklusive stöd till familjerna, och uppmanar medlemsstaterna – särskilt de med de högsta fattigdomsnivåerna – att införa ambitiösa men uppnåeliga mål för att avskaffa fattigdom bland barn och deras familjer. |
| --- | --- |

121.

Europaparlamentet erinrar om att nästan 20 procent av barnen i EU lever under fattigdomsgränsen och att de mest utsatta av dem kommer från familjer med bara en förälder och/eller med föräldrar som föddes i ett annat land. Parlamentet understryker därför att lämpliga rättighetsskapande åtgärder, utformade utifrån barnets behov, måste vidtas, inklusive stöd till familjerna, och uppmanar medlemsstaterna – särskilt de med de högsta fattigdomsnivåerna – att införa ambitiösa men uppnåeliga mål för att avskaffa fattigdom bland barn och deras familjer.

| 122. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anstränga sig för att integrera alla de olika strategier som är specifikt inriktade på fattigdom bland barn och deras familjer, ungdomsarbetslöshet och social integrering av minoriteter i alla relevanta utvecklingsstrategier, inbegripet strategidokumenten för minskad fattigdom och de vägledande programmen. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att vidta effektiva åtgärder mot barnhandel, öka det gränsöverskridande samarbetet, tillhandahålla specialutbildning och genomföra rättsliga standarder för detta ändamål. |
| --- | --- |

122.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anstränga sig för att integrera alla de olika strategier som är specifikt inriktade på fattigdom bland barn och deras familjer, ungdomsarbetslöshet och social integrering av minoriteter i alla relevanta utvecklingsstrategier, inbegripet strategidokumenten för minskad fattigdom och de vägledande programmen. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att vidta effektiva åtgärder mot barnhandel, öka det gränsöverskridande samarbetet, tillhandahålla specialutbildning och genomföra rättsliga standarder för detta ändamål.

| 123. | Europaparlamentet understryker vikten av att skydda barnen. Parlamentet anser att de initiativ som tagits i samband med EU-strategin för barnets rättigheter, såsom en webbplats som till fullo ägnas åt barnens angelägenheter, särskilda telefonnummer för hjälplinjer och telefonjourer och budgettilldelningen för EU:s program för åtgärder som gynnar barn, bör genomföras till fullo och utvecklas ytterligare. |
| --- | --- |

123.

Europaparlamentet understryker vikten av att skydda barnen. Parlamentet anser att de initiativ som tagits i samband med EU-strategin för barnets rättigheter, såsom en webbplats som till fullo ägnas åt barnens angelägenheter, särskilda telefonnummer för hjälplinjer och telefonjourer och budgettilldelningen för EU:s program för åtgärder som gynnar barn, bör genomföras till fullo och utvecklas ytterligare.

Diskriminering

| 124. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att särskilt uppmärksamma de olika former av diskriminering som riktas mot unga människor och barn, vilka ofta antar olika former och i första hand drabbar fattiga barn, gatubarn och unga människor som tillhör etniska minoriteter och invandrargrupper liksom unga människor och barn med funktionshinder, och leder till att de utestängs från utbildning och hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

124.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att särskilt uppmärksamma de olika former av diskriminering som riktas mot unga människor och barn, vilka ofta antar olika former och i första hand drabbar fattiga barn, gatubarn och unga människor som tillhör etniska minoriteter och invandrargrupper liksom unga människor och barn med funktionshinder, och leder till att de utestängs från utbildning och hälso- och sjukvård.

| 125. | Europaparlamentet kräver att i synnerhet – men inte uteslutande – romska barn i de medlemsstater där romer utgör en stor etnisk minoritet omfattas av särskilda åtgärder avsedda att få slut på den diskriminering, segregering och sociala och utbildningsmässiga utslagning som ofta drabbar dem. Parlamentet uppmanar särskilt medlemsstaterna att göra ansträngningar för att få slut på den – helt omotiverade – överrepresentationen av romska barn i institutioner för personer med intellektuellt funktionshinder, anordna kampanjer för att främja närvaron i skolan och göra något åt den ovilja att utfärda identitetskort som många romska barn möter. |
| --- | --- |

125.

Europaparlamentet kräver att i synnerhet – men inte uteslutande – romska barn i de medlemsstater där romer utgör en stor etnisk minoritet omfattas av särskilda åtgärder avsedda att få slut på den diskriminering, segregering och sociala och utbildningsmässiga utslagning som ofta drabbar dem. Parlamentet uppmanar särskilt medlemsstaterna att göra ansträngningar för att få slut på den – helt omotiverade – överrepresentationen av romska barn i institutioner för personer med intellektuellt funktionshinder, anordna kampanjer för att främja närvaron i skolan och göra något åt den ovilja att utfärda identitetskort som många romska barn möter.

| 126. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att garantera att missgynnade och socialt marginaliserade barn från tidig ålder integreras effektivt i utbildningssystemet, och att i detta syfte uppmuntra till utbyte av bästa metoder. |
| --- | --- |

126.

Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att garantera att missgynnade och socialt marginaliserade barn från tidig ålder integreras effektivt i utbildningssystemet, och att i detta syfte uppmuntra till utbyte av bästa metoder.

| 127. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att bekämpa diskriminering inom undervisningen, som exempelvis segregering av romska barn i skolorna, i enlighet med den dom som nyligen fastställdes av Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna i denna fråga (19). |
| --- | --- |

127.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att bekämpa diskriminering inom undervisningen, som exempelvis segregering av romska barn i skolorna, i enlighet med den dom som nyligen fastställdes av Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna i denna fråga (19).

Rättvisa för yngre människor

| 128. | Europaparlamentet anser att unga brottslingar endast bör hållas fängslade som en sista utväg, och under så kort tid som möjligt, och kräver därför att man finner alternativ till fängelse för minderåriga. Parlamentet kräver att rehabiliteringsåtgärder som samhällstjänst införs i syfte att återintegrera dessa unga människor i samhällslivet och på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

128.

Europaparlamentet anser att unga brottslingar endast bör hållas fängslade som en sista utväg, och under så kort tid som möjligt, och kräver därför att man finner alternativ till fängelse för minderåriga. Parlamentet kräver att rehabiliteringsåtgärder som samhällstjänst införs i syfte att återintegrera dessa unga människor i samhällslivet och på arbetsmarknaden.

| 129. | Europaparlamentet konstaterar att åldersgränsen för straffrättsligt ansvar inte är densamma i alla de olika medlemsstaterna, och oroas över den omständigheten att i vissa medlemsstaterna ställs barn regelbundet inför rätta i domstolar för vuxna och att i andra är de särskilda ungdomsdomstolarna stängda. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att samordna sina rättssystem så att inget barn som ställs inför en domstol döms på samma sätt som en vuxen. |
| --- | --- |

129.

Europaparlamentet konstaterar att åldersgränsen för straffrättsligt ansvar inte är densamma i alla de olika medlemsstaterna, och oroas över den omständigheten att i vissa medlemsstaterna ställs barn regelbundet inför rätta i domstolar för vuxna och att i andra är de särskilda ungdomsdomstolarna stängda. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att samordna sina rättssystem så att inget barn som ställs inför en domstol döms på samma sätt som en vuxen.

| 130. | Europaparlamentet uppmanar alla medlemsstater att se till att barn har ett effektivt och oberoende ombud i domstol eller i domstolsliknande förhandlingar som rör dem, och att de även bör ha rätt, enligt lag, att få ett biträde utnämnt om ingen familjemedlem finns som kan föra deras talan. Parlamentet understryker att myndigheterna bör hålla alla barn, även barn i rättsligt förvar, underrättade om de mekanismer för överklagande som finns att tillgå. |
| --- | --- |

130.

Europaparlamentet uppmanar alla medlemsstater att se till att barn har ett effektivt och oberoende ombud i domstol eller i domstolsliknande förhandlingar som rör dem, och att de även bör ha rätt, enligt lag, att få ett biträde utnämnt om ingen familjemedlem finns som kan föra deras talan. Parlamentet understryker att myndigheterna bör hålla alla barn, även barn i rättsligt förvar, underrättade om de mekanismer för överklagande som finns att tillgå.

Stöd till barn

| 131. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder för att garantera barns rätt till en familj och att som konsekvens av detta finna effektiva lösningar för att förhindra att barn och föräldrar skiljs åt och att barn överges. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att sluta förlita sig på stora institutioner och i stället reformera, utveckla och stärka alternativa och effektiva barnomsorgsstrukturer som utgår från familjen och samhället. Vid utplacering begär parlamentet att medlemsstaterna ska bidra med de medel som är nödvändiga för att göra det möjligt för barnet att återvända till sin familj. |
| --- | --- |

131.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder för att garantera barns rätt till en familj och att som konsekvens av detta finna effektiva lösningar för att förhindra att barn och föräldrar skiljs åt och att barn överges. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att sluta förlita sig på stora institutioner och i stället reformera, utveckla och stärka alternativa och effektiva barnomsorgsstrukturer som utgår från familjen och samhället. Vid utplacering begär parlamentet att medlemsstaterna ska bidra med de medel som är nödvändiga för att göra det möjligt för barnet att återvända till sin familj.

| 132. | Europaparlamentet kräver att medlemsstaterna vidtar de åtgärder som krävs för att se till att det finns högkvalitativa omsorgsstrukturer för barn, inbegripet genom att erbjuda fortsatt yrkesutbildning, goda arbetsförhållanden och anständiga lönevillkor för yrkesverksamma inom barnomsorgen. Parlamentet understryker att sådana strukturer och personalen vid dessa ger barnen en fast grund för deras framtida utveckling och gynnar även föräldrarna, särskilt om de har en tung arbetsbörda eller är ensamma vårdnadshavare. De utgör dessutom ett alternativ för barn vars familjestrukturer är otillräckliga eller obefintliga. |
| --- | --- |

132.

Europaparlamentet kräver att medlemsstaterna vidtar de åtgärder som krävs för att se till att det finns högkvalitativa omsorgsstrukturer för barn, inbegripet genom att erbjuda fortsatt yrkesutbildning, goda arbetsförhållanden och anständiga lönevillkor för yrkesverksamma inom barnomsorgen. Parlamentet understryker att sådana strukturer och personalen vid dessa ger barnen en fast grund för deras framtida utveckling och gynnar även föräldrarna, särskilt om de har en tung arbetsbörda eller är ensamma vårdnadshavare. De utgör dessutom ett alternativ för barn vars familjestrukturer är otillräckliga eller obefintliga.

Deltagande

| 133. | Europaparlamentet påpekar att barn har rätt att uttrycka sin uppfattning på ett sätt som speglar deras ålder och mognad och att de måste ges möjlighet att tillhöra barngrupper eller barnföreningar där de kan träffa andra barn och lära sig att uttrycka sig i en sådan miljö. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna och lokala myndigheter att uppmuntra projekt som syftar till att ge barn tillfälle att uttrycka sig på detta sätt, inom ramen för lokala barnråd eller barnparlament, och samtidigt se till att de mest utstötta barnen får delta samt att information om denna verksamhet ges stor spridning bland barn. |
| --- | --- |

133.

Europaparlamentet påpekar att barn har rätt att uttrycka sin uppfattning på ett sätt som speglar deras ålder och mognad och att de måste ges möjlighet att tillhöra barngrupper eller barnföreningar där de kan träffa andra barn och lära sig att uttrycka sig i en sådan miljö. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna och lokala myndigheter att uppmuntra projekt som syftar till att ge barn tillfälle att uttrycka sig på detta sätt, inom ramen för lokala barnråd eller barnparlament, och samtidigt se till att de mest utstötta barnen får delta samt att information om denna verksamhet ges stor spridning bland barn.

| 134. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen har inrättat ett forum som samlar representanter för de europeiska institutioner och nationella och internationella organisationer som är verksamma inom området för barns rättigheter. Parlamentet anser att ett av de främsta målen med detta forum bör vara att säkerställa barns medverkan, och uppmanar därför kommissionen att se till att barn medverkar i alla aktiviteter som anordnas inom dess ram. |
| --- | --- |

134.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionen har inrättat ett forum som samlar representanter för de europeiska institutioner och nationella och internationella organisationer som är verksamma inom området för barns rättigheter. Parlamentet anser att ett av de främsta målen med detta forum bör vara att säkerställa barns medverkan, och uppmanar därför kommissionen att se till att barn medverkar i alla aktiviteter som anordnas inom dess ram.

| 135. | Europaparlamentet anser det viktigt att barn på ett enkelt sätt och med lämpliga medel kan få tillgång till information om deras rättigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att utveckla effektiva kommunikationshjälpmedel som stärker barnens kännedom om sina rättigheter, om situationen för barn i medlemsstaterna och om EU:s verksamhet på detta område. |
| --- | --- |

135.

Europaparlamentet anser det viktigt att barn på ett enkelt sätt och med lämpliga medel kan få tillgång till information om deras rättigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att utveckla effektiva kommunikationshjälpmedel som stärker barnens kännedom om sina rättigheter, om situationen för barn i medlemsstaterna och om EU:s verksamhet på detta område.

Sociala rättigheter

| 136. | Europaparlamentet anser att fattigdom och socialt utanförskap endast kan bekämpas genom att garantera samtliga grundläggande rättigheter, särskilt alla människors ekonomiska och sociala rättigheter. Parlamentet ställer sig i detta sammanhang bakom beslutet att utnämna 2010 till Europeiska året för bekämpning av fattigdom och socialt utanförskap. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att enas om och fullfölja ambitiösa mål på detta område. |
| --- | --- |

136.

Europaparlamentet anser att fattigdom och socialt utanförskap endast kan bekämpas genom att garantera samtliga grundläggande rättigheter, särskilt alla människors ekonomiska och sociala rättigheter. Parlamentet ställer sig i detta sammanhang bakom beslutet att utnämna 2010 till Europeiska året för bekämpning av fattigdom och socialt utanförskap. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att enas om och fullfölja ambitiösa mål på detta område.

| 137. | Europaparlamentet betonar att det finns ett antal grundläggande rättigheter som är odelbara och avhängiga av varandra och en faktisk tillgång till dessa rättigheter måste garanteras för alla människor. |
| --- | --- |

137.

Europaparlamentet betonar att det finns ett antal grundläggande rättigheter som är odelbara och avhängiga av varandra och en faktisk tillgång till dessa rättigheter måste garanteras för alla människor.

Fattigdom

| 138. | Europaparlamentet betonar att artikel 30 i den reviderade europeiska sociala stadgan fastställer rätten till skydd mot fattigdom och social utestängning och uppmanar medlemsstaterna att ratificera denna stadga. |
| --- | --- |

138.

Europaparlamentet betonar att artikel 30 i den reviderade europeiska sociala stadgan fastställer rätten till skydd mot fattigdom och social utestängning och uppmanar medlemsstaterna att ratificera denna stadga.

| 139. | Europaparlamentet understryker den växande betydelsen av att rikta strategier för ”aktiv integration” till de människor som fjärmats mest från arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

139.

Europaparlamentet understryker den växande betydelsen av att rikta strategier för ”aktiv integration” till de människor som fjärmats mest från arbetsmarknaden.

| 140. | Europaparlamentet vidhåller att extrem fattigdom och social utestängning utgör en kränkning av samtliga grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

140.

Europaparlamentet vidhåller att extrem fattigdom och social utestängning utgör en kränkning av samtliga grundläggande rättigheter.

| 141. | Europaparlamentet hoppas att den sociala dimensionen och de grundläggande rättigheterna integreras fullt ut i EU:s samtliga politikområden. |
| --- | --- |

141.

Europaparlamentet hoppas att den sociala dimensionen och de grundläggande rättigheterna integreras fullt ut i EU:s samtliga politikområden.

| 142. | Europaparlamentet uttrycker sitt stöd för en modell för hållbar social utveckling som är samstämd med en strategi som utgår från de sociala rättigheterna och som i första hand syftar till att främja social sammanhållning. |
| --- | --- |

142.

Europaparlamentet uttrycker sitt stöd för en modell för hållbar social utveckling som är samstämd med en strategi som utgår från de sociala rättigheterna och som i första hand syftar till att främja social sammanhållning.

| 143. | Europaparlamentet påpekar att artiklarna 34 och 36 i stadgan erkänner rätten till social trygghet och sociala förmåner och tillgång till tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att alla medborgare, inbegripet de mest utsatta, garanteras tillgång till dessa rättigheter. |
| --- | --- |

143.

Europaparlamentet påpekar att artiklarna 34 och 36 i stadgan erkänner rätten till social trygghet och sociala förmåner och tillgång till tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att alla medborgare, inbegripet de mest utsatta, garanteras tillgång till dessa rättigheter.

| 144. | Europaparlamentet erinrar om att insatser för att bekämpa fattigdom måste göras i partnerskap med de mest missgynnade befolkningsgrupperna, som är de som berörs i första hand och därmed är mest lämpade att rapportera om vad det innebär att inte ha tillgång till rättigheter och att föreslå lösningar. Parlamentet hoppas att det utvecklas en deltagardemokrati som särskilt ser till att främja deltagande av personer som drabbats av fattigdom, utanförskap, diskriminering och ojämlikhet. |
| --- | --- |

144.

Europaparlamentet erinrar om att insatser för att bekämpa fattigdom måste göras i partnerskap med de mest missgynnade befolkningsgrupperna, som är de som berörs i första hand och därmed är mest lämpade att rapportera om vad det innebär att inte ha tillgång till rättigheter och att föreslå lösningar. Parlamentet hoppas att det utvecklas en deltagardemokrati som särskilt ser till att främja deltagande av personer som drabbats av fattigdom, utanförskap, diskriminering och ojämlikhet.

Hemlöshet

| 145. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta fram en europeisk ramdefinition av hemlöshet, samla in jämförbar och tillförlitlig statistik och tillhandahålla årliga uppdateringar av EU-medlemsstaternas åtgärder och framsteg när det gäller att avskaffa hemlösheten. |
| --- | --- |

145.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta fram en europeisk ramdefinition av hemlöshet, samla in jämförbar och tillförlitlig statistik och tillhandahålla årliga uppdateringar av EU-medlemsstaternas åtgärder och framsteg när det gäller att avskaffa hemlösheten.

| 146. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att ta fram ”beredskapsplaner för vintern” som ett led i en bredare strategi mot hemlöshet. |
| --- | --- |

146.

Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att ta fram ”beredskapsplaner för vintern” som ett led i en bredare strategi mot hemlöshet.

Bostad

| 147. | Europaparlamentet påpekar att artikel 34.3 i stadgan i syfte att bekämpa social utestängning och fattigdom erkänner rätten till socialt stöd och stöd till boendet för alla dem som saknar tillräckliga medel. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att garantera tillgången till ett anständigt boende. |
| --- | --- |

147.

Europaparlamentet påpekar att artikel 34.3 i stadgan i syfte att bekämpa social utestängning och fattigdom erkänner rätten till socialt stöd och stöd till boendet för alla dem som saknar tillräckliga medel. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att garantera tillgången till ett anständigt boende.

| 148. | Europaparlamentet erinrar om de iakttagelser och principer som uttrycks i rapporten från Europarådets människorättskommissionär om ett anständigt boende (20). |
| --- | --- |

148.

Europaparlamentet erinrar om de iakttagelser och principer som uttrycks i rapporten från Europarådets människorättskommissionär om ett anständigt boende (20).

Hälsa

| 149. | Europaparlamentet påpekar att artikel 35 i stadgan ger var och en rätt till tillgång till förebyggande hälsovård och till medicinsk vård. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera tillgången till tillräcklig hälsovård, särskilt för dem som har låga inkomster eller vars hälsotillstånd kräver lång eller dyr intensivvård. |
| --- | --- |

149.

Europaparlamentet påpekar att artikel 35 i stadgan ger var och en rätt till tillgång till förebyggande hälsovård och till medicinsk vård. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera tillgången till tillräcklig hälsovård, särskilt för dem som har låga inkomster eller vars hälsotillstånd kräver lång eller dyr intensivvård.

| 150. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och EU att se till att personer som missbrukar narkotika har fullt tillträde till specialiserade sjuk- och hälsovårdstjänster och alternativa behandlingsformer och att de inte, uteslutande på grund av sin personliga narkotikaförbrukning, behandlas som kriminella. |
| --- | --- |

150.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och EU att se till att personer som missbrukar narkotika har fullt tillträde till specialiserade sjuk- och hälsovårdstjänster och alternativa behandlingsformer och att de inte, uteslutande på grund av sin personliga narkotikaförbrukning, behandlas som kriminella.

Arbetstagare

| 151. | Europaparlamentet understryker behovet att förbättra insynen i arbetsmarkanden på ett sådant sätt att allt arbete (tillfälligt, fast, på hel- eller halvtid och timavlönat) är deklarerat, anständigt avlönat och helt i överstämmelse med arbetstagarnas rättigheter. |
| --- | --- |

151.

Europaparlamentet understryker behovet att förbättra insynen i arbetsmarkanden på ett sådant sätt att allt arbete (tillfälligt, fast, på hel- eller halvtid och timavlönat) är deklarerat, anständigt avlönat och helt i överstämmelse med arbetstagarnas rättigheter.

| 152. | Europaparlamentet erkänner att alla medlemsstater inte har nationella lagar om minimilöner. Parlamentet kräver att åtgärder vidtas för att garantera alla människor tillgång till anständiga inkomster, för att därigenom garantera att alla arbetstagare i EU erhåller en lön som gör det möjligt för dem att leva ett värdigt liv. |
| --- | --- |

152.

Europaparlamentet erkänner att alla medlemsstater inte har nationella lagar om minimilöner. Parlamentet kräver att åtgärder vidtas för att garantera alla människor tillgång till anständiga inkomster, för att därigenom garantera att alla arbetstagare i EU erhåller en lön som gör det möjligt för dem att leva ett värdigt liv.

| 153. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna och kandidatländerna att ratificera och helt och fullt tillämpa Internationella arbetsorganisationens (ILO:s) konventioner. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja ILO i arbetet med att stärka dess kontrollsystem och kontrollmekanismer. |
| --- | --- |

153.

Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna och kandidatländerna att ratificera och helt och fullt tillämpa Internationella arbetsorganisationens (ILO:s) konventioner. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja ILO i arbetet med att stärka dess kontrollsystem och kontrollmekanismer.

| 154. | Europaparlamentet uppmuntrar företagen att anta ansvarsfulla, icke-diskriminerande rekryterings- och yrkesutvecklingsstrategier för att främja sysselsättning för kvinnor, ungdomar och missgynnade personer. |
| --- | --- |

154.

Europaparlamentet uppmuntrar företagen att anta ansvarsfulla, icke-diskriminerande rekryterings- och yrkesutvecklingsstrategier för att främja sysselsättning för kvinnor, ungdomar och missgynnade personer.

| 155. | Europaparlamentet erinrar om att diskriminering även måste anses inverka negativt på de fyra grundläggande friheterna – framför allt den fria rörligheten för personer – och därför utgör ett hinder för en välfungerande inre marknad. Parlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra medlemsstaterna att se över sina övergångsbestämmelser om tillträde till deras arbetsmarknader för att undanröja skillnader i behandlingen av olika unionsmedborgare i detta avseende. |
| --- | --- |

155.

Europaparlamentet erinrar om att diskriminering även måste anses inverka negativt på de fyra grundläggande friheterna – framför allt den fria rörligheten för personer – och därför utgör ett hinder för en välfungerande inre marknad. Parlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra medlemsstaterna att se över sina övergångsbestämmelser om tillträde till deras arbetsmarknader för att undanröja skillnader i behandlingen av olika unionsmedborgare i detta avseende.

| 156. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se över sina lagar för att garantera att sexarbetarna, oavsett deras rättsliga status, inte utnyttjas av brottsorganisationer, att de åtnjuter grundläggande rättigheter som respekteras och att de har tillgång till ändamålsenliga sociala tjänster och sjuk- och hälsovårdstjänster. |
| --- | --- |

156.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se över sina lagar för att garantera att sexarbetarna, oavsett deras rättsliga status, inte utnyttjas av brottsorganisationer, att de åtnjuter grundläggande rättigheter som respekteras och att de har tillgång till ändamålsenliga sociala tjänster och sjuk- och hälsovårdstjänster.

| 157. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja den sociala integreringen av de personer som fjärmats mest från arbetsmarknaden och att tackla problemet med ”fattiga arbetstagare”. Parlamentet anser att sådana strategier bör vara inriktade på att hitta en rimlig balans mellan frågorna om rättvisa löner, en lämplig kombination av yrkesarbete och privatliv, goda arbetsvillkor, socialt skydd, anställningsbarhet och anställningstrygghet. |
| --- | --- |

157.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja den sociala integreringen av de personer som fjärmats mest från arbetsmarknaden och att tackla problemet med ”fattiga arbetstagare”. Parlamentet anser att sådana strategier bör vara inriktade på att hitta en rimlig balans mellan frågorna om rättvisa löner, en lämplig kombination av yrkesarbete och privatliv, goda arbetsvillkor, socialt skydd, anställningsbarhet och anställningstrygghet.

Odokumenterade arbetstagare

| 158. | Europaparlamentet kräver att medlemsstaterna ratificerar FN:s konvention om skydd av migrerande arbetstagare (21), och uppmärksammar dem på det faktum att de flesta arbetstagare som saknar giltigt uppehållstillstånd utför arbete som är lagligt och mycket viktigt för Europas ekonomier, exempelvis genom att plocka frukt, bygga hus, städa eller ta hand om sjuka, äldre och barn. |
| --- | --- |

158.

Europaparlamentet kräver att medlemsstaterna ratificerar FN:s konvention om skydd av migrerande arbetstagare (21), och uppmärksammar dem på det faktum att de flesta arbetstagare som saknar giltigt uppehållstillstånd utför arbete som är lagligt och mycket viktigt för Europas ekonomier, exempelvis genom att plocka frukt, bygga hus, städa eller ta hand om sjuka, äldre och barn.

| 159. | Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna och medlemsstaterna att inte längre använda termen ”olagliga invandrare”, som har en väldigt negativ värdeladdning, utan i stället hänvisa till ”odeklarerade/odokumenterade arbetstagare/invandrare”. |
| --- | --- |

159.

Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna och medlemsstaterna att inte längre använda termen ”olagliga invandrare”, som har en väldigt negativ värdeladdning, utan i stället hänvisa till ”odeklarerade/odokumenterade arbetstagare/invandrare”.

| 160. | Europaparlamentet upprepar att syftet med arbetsrätten är att skydda arbetstagare som befinner sig i en orättvis anställningssituation, dvs. precis den situation som odokumenterade arbetstagare befinner sig i, och uppmanar medlemsstaterna att säkerställa alla – även odokumenterade – arbetstagares rätt att ansluta sig till fackföreningar. |
| --- | --- |

160.

Europaparlamentet upprepar att syftet med arbetsrätten är att skydda arbetstagare som befinner sig i en orättvis anställningssituation, dvs. precis den situation som odokumenterade arbetstagare befinner sig i, och uppmanar medlemsstaterna att säkerställa alla – även odokumenterade – arbetstagares rätt att ansluta sig till fackföreningar.

| 161. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ge samma brådskande uppmärksamhet åt den invandringspolitik som håller på att utarbetas och förslaget om ”sanktioner för arbetsgivare för tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i EU” genom att behandla dem i ett och samma paket. |
| --- | --- |

161.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ge samma brådskande uppmärksamhet åt den invandringspolitik som håller på att utarbetas och förslaget om ”sanktioner för arbetsgivare för tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i EU” genom att behandla dem i ett och samma paket.

| 162. | Europaparlamentet understryker att yrkesinspektionens främsta uppgift är att skydda arbetstagare, och uppmanar därför medlemsstaterna att vidta följande åtgärder:






  — | Se till att odokumenterade arbetstagare ges möjlighet att i trygghet framföra klagomål om exploaterande arbetsgivare utan att detta medför risk för utvisning. |
| --- | --- | --- |

162.

Europaparlamentet understryker att yrkesinspektionens främsta uppgift är att skydda arbetstagare, och uppmanar därför medlemsstaterna att vidta följande åtgärder:

—

Se till att odokumenterade arbetstagare ges möjlighet att i trygghet framföra klagomål om exploaterande arbetsgivare utan att detta medför risk för utvisning.

| — | Investera i utbildning för yrkesinspektörer och de personer som hjälper odokumenterade arbetstagare att framföra officiella klagomål om åsidosättande av arbetsrätten. |
| --- | --- |

—

Investera i utbildning för yrkesinspektörer och de personer som hjälper odokumenterade arbetstagare att framföra officiella klagomål om åsidosättande av arbetsrätten.

| — | Inrätta ett system med sanktioner som inte medför att arbetstagarna straffas i arbetsgivarnas ställe. |
| --- | --- |

—

Inrätta ett system med sanktioner som inte medför att arbetstagarna straffas i arbetsgivarnas ställe.

Äldre personer

| 163. | Europaparlamentet anser att den åldrande befolkningen utgör en utmaning och måste ses som en möjlighet att involvera människor med lång och värdefull erfarenhet mer i samhällslivet och därigenom bidra till att främja ett aktivt åldrande. Parlamentet anser att insatser måste göras för att slussa in åldrande arbetstagare på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

163.

Europaparlamentet anser att den åldrande befolkningen utgör en utmaning och måste ses som en möjlighet att involvera människor med lång och värdefull erfarenhet mer i samhällslivet och därigenom bidra till att främja ett aktivt åldrande. Parlamentet anser att insatser måste göras för att slussa in åldrande arbetstagare på arbetsmarknaden.

| 164. | Europaparlamentet anser att särskild uppmärksamhet måste ägnas åt äldre, ensamboende kvinnor som utgör en särskilt utsatt grupp och ofta är de första att drabbas av fattigdom då ekonomin sviktar. |
| --- | --- |

164.

Europaparlamentet anser att särskild uppmärksamhet måste ägnas åt äldre, ensamboende kvinnor som utgör en särskilt utsatt grupp och ofta är de första att drabbas av fattigdom då ekonomin sviktar.

| 165. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att bekämpa diskriminering av äldre kvinnor och att uppmuntra deras deltagande på arbetsmarknaden (exempelvis genom program för livslångt lärande) eftersom de befinner sig i en utsatt situation och blir allt fler i unionen. |
| --- | --- |

165.

Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att bekämpa diskriminering av äldre kvinnor och att uppmuntra deras deltagande på arbetsmarknaden (exempelvis genom program för livslångt lärande) eftersom de befinner sig i en utsatt situation och blir allt fler i unionen.

| 166. | Europaparlamentet påpekar att artikel 25 i stadgan erkänner rätten för äldre att leva ett värdigt och oberoende liv. Parlamentet rekommenderar därför, med hänvisning till artiklarna 34 och 35 i stadgan, att äldre människor garanteras tillgång till förebyggande hälsovård och social trygghet, så att de får möjlighet att leva ett värdigt liv. |
| --- | --- |

166.

Europaparlamentet påpekar att artikel 25 i stadgan erkänner rätten för äldre att leva ett värdigt och oberoende liv. Parlamentet rekommenderar därför, med hänvisning till artiklarna 34 och 35 i stadgan, att äldre människor garanteras tillgång till förebyggande hälsovård och social trygghet, så att de får möjlighet att leva ett värdigt liv.

| 167. | Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som ännu inte gjort det att införa lagstiftning om ett livstestamente i syfte att garantera, i överensstämmelse med artikel 9 i Oviedokonventionen om mänskliga rättigheter och biomedicin, att hänsyn tas till tidigare uttryckta önskemål om behandlingsmetoder från en patient som, vid tiden för behandlingen, inte är i stånd att uttrycka sin önskan och därigenom säkerställa rätten till värdighet, inbegripet vid livets slut. |
| --- | --- |

167.

Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som ännu inte gjort det att införa lagstiftning om ett livstestamente i syfte att garantera, i överensstämmelse med artikel 9 i Oviedokonventionen om mänskliga rättigheter och biomedicin, att hänsyn tas till tidigare uttryckta önskemål om behandlingsmetoder från en patient som, vid tiden för behandlingen, inte är i stånd att uttrycka sin önskan och därigenom säkerställa rätten till värdighet, inbegripet vid livets slut.

*

- *

| 168. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas och kandidatländernas regeringar och parlament, Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, Europarådets ministerkommitté, parlamentariska församling och kommissarie för mänskliga rättigheter samt motsvarande organ vid Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa och vid Förenta nationerna. |
| --- | --- |

168.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas och kandidatländernas regeringar och parlament, Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, Europarådets ministerkommitté, parlamentariska församling och kommissarie för mänskliga rättigheter samt motsvarande organ vid Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa och vid Förenta nationerna.

---

(1)  EGT L 180, 19.7.2000, s. 22.

(2)  EGT L 303, 2.12.2000, s. 16.

(3)  EUT L 53, 22.2.2007, s. 1.

(4)  EUT C 301 E, 13.12.2007, s. 229.

(5)  Europeiska unionens råd – Europeiska unionen: ”A sole ambition for the European continent”, rapport av Jean-Claude Juncker, 11 april 2006, s. 4.

(6)  EUT C 287 E, 29.11.2007, s. 309.

(7)  Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, årsrapport 2008, offentliggjord den 24 juni 2008.

(8)  Protokoll nr 12 till Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, undertecknad den 4 november 2000.

(9)  I domen av den 1 april 2008 i mål nr C-267/06 Tadao Maruko mot Versorgungsanstalt der deutschen Bühnen fastslog EG-domstolen att nekandet att bevilja efterlevandepension till registrerade partner utgör direkt diskriminering på grund av sexuell läggning om efterlevande makar och efterlevande partner befinner sig i en jämförbar situation när det gäller den pensionen.

(10)  EUT L 328, 6.12.2008, s. 55.

(11)  EUT C 297 E, 29.11.2008, s. 125.

(12)  Det fakultativa protokollet till konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, antaget den 15 oktober 1999.

(13)  FN:s deklaration om avskaffande av våld mot kvinnor, antagen den 20 december 1993.

(14)  Rådets direktiv 2004/81/EG av den 29 april 2004 om uppehållstillstånd till tredjelandsmedborgare som har fallit offer för människohandel eller som har fått hjälp till olaglig invandring och vilka samarbetar med de behöriga myndigheterna (EUT L 261, 6.8.2004, s. 19), rådets rambeslut 2002/629/RIF av den 19 juli 2002 om bekämpande av människohandel (EUT L 203, 1.8.2002, s. 1).

(15)  EUT L 326, 13.12.2005, s. 13.

(16)  EUT L 304, 30.9.2004, s. 12.

(17)  EUT L 31, 6.2.2003, s. 18.

(18)  Rekommendation nr R (2000) 7.

(19)  D.H. med flera mot Republiken Tjeckien, med hänvisning till mål från tidigare år.

(20)  Kommissionärens uttalande av den 29 oktober 2007 med titeln ”No one should have to be homeless – adequate housing is a right”.

(21)  Internationella konventionen om skydd av alla migrerande arbetstagares och deras familjers rättigheter, antagen av FN:s generalförsamling genom resolution 45/158 av den 18 december 1990.

---

| 24.2.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 46/69 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 46/69

---

Konventionen om arbete till sjöss

P6_TA(2009)0020

Europaparlamentets resolution av den 14 januari 2009 om förslag till rådets direktiv om genomförande av det avtal som ingåtts av European Community Shipowners' Associations (ECSA) och European Transport Workers' Federation (ETF) om 2006 års konvention om arbete till sjöss och om ändring av direktiv 1999/63/EG

(2010/C 46 E/09)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådets direktiv om avtalet mellan European Community Shipowners' Associations (ECSA) och European Transport Workers' Federation (ETF) om 2006 års konvention om arbete till sjöss och om ändring av direktiv 1999/63/EG (KOM(2008)0422), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådets direktiv om avtalet mellan European Community Shipowners' Associations (ECSA) och European Transport Workers' Federation (ETF) om 2006 års konvention om arbete till sjöss och om ändring av direktiv 1999/63/EG (KOM(2008)0422),

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av rådets direktiv 1999/63/EC av den 21 juni 1999 avseende det avtal om arbetstidens organisation för sjöfolk som ingåtts av European Community Shipowners' Association (ECSA) och Federation of Transport Workers' Unions in the European Union (FST) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 1999/63/EC av den 21 juni 1999 avseende det avtal om arbetstidens organisation för sjöfolk som ingåtts av European Community Shipowners' Association (ECSA) och Federation of Transport Workers' Unions in the European Union (FST) (1),

| — | med beaktande av det avtal som ingåtts av European Community Shipowners' Association (ECSA) och European Transport Workers' Federation (ETF) om 2006 års konvention om arbete till sjöss (konventionen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det avtal som ingåtts av European Community Shipowners' Association (ECSA) och European Transport Workers' Federation (ETF) om 2006 års konvention om arbete till sjöss (konventionen),

| — | med beaktande av att avtalet innehåller en gemensam begäran till kommissionen om att avtalet och tillhörande bilaga A ska tillämpas genom rådets beslut på förslag av kommissionen, i enlighet med artikel 139.2 i fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att avtalet innehåller en gemensam begäran till kommissionen om att avtalet och tillhörande bilaga A ska tillämpas genom rådets beslut på förslag av kommissionen, i enlighet med artikel 139.2 i fördraget,

| — | med beaktande av artikel 78.3 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 78.3 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | I artikel 31 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna anges att samtliga arbetstagare har rätt till hälsosamma, säkra och värdiga arbetsförhållanden, till en begränsning av den maximala arbetstiden, samt till dygns- och veckovila och årlig betald semester. |
| --- | --- |

A.

I artikel 31 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna anges att samtliga arbetstagare har rätt till hälsosamma, säkra och värdiga arbetsförhållanden, till en begränsning av den maximala arbetstiden, samt till dygns- och veckovila och årlig betald semester.

| B. | I artikel 139.1 i fördraget anges att arbetsmarknadens parter på gemenskapsnivå har möjlighet, om de så önskar, att inleda en dialog som kan leda till avtalsbundna relationer, inklusive ingående av avtal. |
| --- | --- |

B.

I artikel 139.1 i fördraget anges att arbetsmarknadens parter på gemenskapsnivå har möjlighet, om de så önskar, att inleda en dialog som kan leda till avtalsbundna relationer, inklusive ingående av avtal.

| C. | I artikel 139.2 i fördraget anges möjligheten att genomföra avtal som ingåtts på gemenskapsnivå på gemensam begäran av de undertecknande parterna, genom ett beslut av rådet på förslag av kommissionen. |
| --- | --- |

C.

I artikel 139.2 i fördraget anges möjligheten att genomföra avtal som ingåtts på gemenskapsnivå på gemensam begäran av de undertecknande parterna, genom ett beslut av rådet på förslag av kommissionen.

| D. | Om samtliga medlemsstater ratificerar konventionen innebär det att kravet för att den ska träda i kraft har uppfyllts. |
| --- | --- |

D.

Om samtliga medlemsstater ratificerar konventionen innebär det att kravet för att den ska träda i kraft har uppfyllts.

| E. | En ratificering av konventionen skulle utgöra ett betydelsefullt bidrag till främjande av rimliga arbetsvillkor i hela världen. |
| --- | --- |

E.

En ratificering av konventionen skulle utgöra ett betydelsefullt bidrag till främjande av rimliga arbetsvillkor i hela världen.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar det faktum att kommissionen har översänt sitt förslag till parlamentet och uppmanat det att avge ett yttrande till kommissionen och rådet, trots att artikel 139.2 i fördraget inte föreskriver att parlamentet ska höras i samband med att begäran görs till kommissionen från arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar det faktum att kommissionen har översänt sitt förslag till parlamentet och uppmanat det att avge ett yttrande till kommissionen och rådet, trots att artikel 139.2 i fördraget inte föreskriver att parlamentet ska höras i samband med att begäran görs till kommissionen från arbetsmarknadens parter.

| 2. | Europaparlamentet stödjer det avtal som ingåtts av arbetsmarknadens parter om vissa aspekter rörande arbetsvillkoren för anställda inom sjöfartssektorn eftersom det garanterar en rättvis balans mellan behovet av förbättrade arbetsvillkor och skyddet av sjöfartsanställdas hälsa och säkerhet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet stödjer det avtal som ingåtts av arbetsmarknadens parter om vissa aspekter rörande arbetsvillkoren för anställda inom sjöfartssektorn eftersom det garanterar en rättvis balans mellan behovet av förbättrade arbetsvillkor och skyddet av sjöfartsanställdas hälsa och säkerhet.

| 3. | Europaparlamentet instämmer med att avtalet bör föreläggas rådet och uppmanar därför rådet att anta kommissionens förslag för att genomföra det avtal som ingåtts av arbetsmarknadens parter, och beakta medlemsstaternas och därmed EU:s speciella intressen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet instämmer med att avtalet bör föreläggas rådet och uppmanar därför rådet att anta kommissionens förslag för att genomföra det avtal som ingåtts av arbetsmarknadens parter, och beakta medlemsstaternas och därmed EU:s speciella intressen.

| 4. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att utforma och införa globala minimistandarder för arbets-, hälso- och säkerhetsvillkor för sjöfartsanställda och personer som arbetar ombord på sjögående fartyg. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att utforma och införa globala minimistandarder för arbets-, hälso- och säkerhetsvillkor för sjöfartsanställda och personer som arbetar ombord på sjögående fartyg.

| 5. | Europaparlamentet ser positivt på att det avtal som ingåtts av arbetsmarknadens parter och kommissionens förslag endast innehåller minimikrav och således ger medlemsstaterna och/eller arbetsmarknadens parter möjlighet att vidta åtgärder som är mer gynnsamma för arbetstagare på det berörda området och som i allt väsentligt motsvarar bestämmelserna i del A i konventionens regelverk. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet ser positivt på att det avtal som ingåtts av arbetsmarknadens parter och kommissionens förslag endast innehåller minimikrav och således ger medlemsstaterna och/eller arbetsmarknadens parter möjlighet att vidta åtgärder som är mer gynnsamma för arbetstagare på det berörda området och som i allt väsentligt motsvarar bestämmelserna i del A i konventionens regelverk.

| 6. | Europaparlamentet påminner om den flexibilitet som artikel II, punkt 6 i konventionen om arbete till sjöss erbjuder de stater som redan har skrivit under denna. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet påminner om den flexibilitet som artikel II, punkt 6 i konventionen om arbete till sjöss erbjuder de stater som redan har skrivit under denna.

| 7. | Europaparlamentet betonar den avgörande roll som arbetsmarknadens parter har för att förbättra hälso- och säkerhetsförhållanden för arbetstagarna, och ger sitt fulla stöd till att arbetsmarknadens parter på ett tillbörligt sätt medverkar i arbetsmarknadsförhandlingar och ingår avtal om arbetsvillkor. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar den avgörande roll som arbetsmarknadens parter har för att förbättra hälso- och säkerhetsförhållanden för arbetstagarna, och ger sitt fulla stöd till att arbetsmarknadens parter på ett tillbörligt sätt medverkar i arbetsmarknadsförhandlingar och ingår avtal om arbetsvillkor.

| 8. | Europaparlamentet rekommenderar att kommissionens förslag antas. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet rekommenderar att kommissionens förslag antas.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar alla medlemsstater att utan dröjsmål ratificera 2006 års konvention om arbete till sjöss. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar alla medlemsstater att utan dröjsmål ratificera 2006 års konvention om arbete till sjöss.

| 10. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och arbetsmarknadens parter.

---

(1)  EGT L 167, 2.7.1999, s. 33.

---

| 24.2.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 46/71 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 46/71

---

Utvecklingen för FN:s råd för mänskliga rättigheter, inbegripet EU:s roll

P6_TA(2009)0021

Europaparlamentets resolution av den 14 januari 2009 om utvecklingen för FN:s råd för mänskliga rättigheter, inbegripet EU:s roll (2008/2201(INI))

(2010/C 46 E/10)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna (UNCHR) sedan 1996, särskilt resolutionen av den 16 mars 2006 om resultatet av förhandlingarna om ett råd för mänskliga rättigheter och om det 62:a mötet i FN:s kommission för mänskliga rättigheter (1), resolutionen av den 29 januari 2004 om förbindelserna mellan Europeiska unionen och Förenta nationerna (2), resolutionen av den 9 juni 2005 om en reform av Förenta nationerna (3), resolutionen av den 29 september 2005 om resultaten från Förenta nationernas världstoppmöte (14–16 september 2005) (4), resolutionen av den 21 februari 2008 om det sjunde mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter (UNHRC) (5) och resolutionen av den 8 maj 2008 om den årliga rapporten om de mänskliga rättigheterna i världen 2007 och EU:s politik på området (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna (UNCHR) sedan 1996, särskilt resolutionen av den 16 mars 2006 om resultatet av förhandlingarna om ett råd för mänskliga rättigheter och om det 62:a mötet i FN:s kommission för mänskliga rättigheter (1), resolutionen av den 29 januari 2004 om förbindelserna mellan Europeiska unionen och Förenta nationerna (2), resolutionen av den 9 juni 2005 om en reform av Förenta nationerna (3), resolutionen av den 29 september 2005 om resultaten från Förenta nationernas världstoppmöte (14–16 september 2005) (4), resolutionen av den 21 februari 2008 om det sjunde mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter (UNHRC) (5) och resolutionen av den 8 maj 2008 om den årliga rapporten om de mänskliga rättigheterna i världen 2007 och EU:s politik på området (6),

| — | med beaktande av sina brådskande resolutioner om mänskliga rättigheter och demokrati, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina brådskande resolutioner om mänskliga rättigheter och demokrati,

| — | med beaktande av FN:s generalsekreterares rapport ”In larger freedom: towards security, development and human rights for all” av den 21 mars 2005, FN:s generalförsamlings efterföljande resolution A/RES/60/1 om resultatet från världstoppmötet 2005 och generalsekreterarens rapport av den 7 mars 2006”Investing in the United Nations: for a stronger organization worldwide”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalsekreterares rapport ”In larger freedom: towards security, development and human rights for all” av den 21 mars 2005, FN:s generalförsamlings efterföljande resolution A/RES/60/1 om resultatet från världstoppmötet 2005 och generalsekreterarens rapport av den 7 mars 2006”Investing in the United Nations: for a stronger organization worldwide”,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution A/RES/60/251 om inrättandet av UNHRC, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution A/RES/60/251 om inrättandet av UNHRC,

| — | med beaktande av EU-ordförandeskapets uttalande av den 16 mars 2006 på Europeiska unionens vägnar om inrättandet av UNHRC, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU-ordförandeskapets uttalande av den 16 mars 2006 på Europeiska unionens vägnar om inrättandet av UNHRC,

| — | med beaktande av tidigare ordinarie och särskilda UNHRC-möten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av tidigare ordinarie och särskilda UNHRC-möten,

| — | med beaktande av resultatet av arbetet i UNHRC:s arbetsgrupper om överklagande, den allmänna återkommande utvärderingen, det framtida systemet med expertutlåtanden, agendan, det årliga arbetsprogrammet, arbetsmetoderna, arbetsordningen och översynen av de särskilda förfarandena, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultatet av arbetet i UNHRC:s arbetsgrupper om överklagande, den allmänna återkommande utvärderingen, det framtida systemet med expertutlåtanden, agendan, det årliga arbetsprogrammet, arbetsmetoderna, arbetsordningen och översynen av de särskilda förfarandena,

| — | med beaktande av resultaten från det tredje val av UNHRC:s medlemsstater som hölls i FN:s generalförsamling den 21 maj 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultaten från det tredje val av UNHRC:s medlemsstater som hölls i FN:s generalförsamling den 21 maj 2008,

| — | med beaktande av resultatet från det val till UNHRC:s ordförandeskap som hölls den 19 juni 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultatet från det val till UNHRC:s ordförandeskap som hölls den 19 juni 2008,

| — | med beaktande av de tre första mötesperioderna för den allmänna återkommande utvärderingen, vilka hölls den 7–18 april 2008, den 5–16 maj 2008 respektive den 1–15 december 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de tre första mötesperioderna för den allmänna återkommande utvärderingen, vilka hölls den 7–18 april 2008, den 5–16 maj 2008 respektive den 1–15 december 2008,

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A6-0498/2008), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A6-0498/2008), och av följande skäl:

| A. | Respekten för och främjandet och bevarandet av de mänskliga rättigheternas allmängiltighet är en del av gemenskapens rättsliga regelverk och en av EU:s grundläggande principer. |
| --- | --- |

A.

Respekten för och främjandet och bevarandet av de mänskliga rättigheternas allmängiltighet är en del av gemenskapens rättsliga regelverk och en av EU:s grundläggande principer.

| B. | Mänskliga rättigheter och demokrati är centrala inslag i EU:s yttre förbindelser, och EU:s utrikespolitik bygger på ett starkt och otvetydigt stöd för en effektiv multilateral linje som är förenlig med FN-stadgan. |
| --- | --- |

B.

Mänskliga rättigheter och demokrati är centrala inslag i EU:s yttre förbindelser, och EU:s utrikespolitik bygger på ett starkt och otvetydigt stöd för en effektiv multilateral linje som är förenlig med FN-stadgan.

| C. | FN och UNHRC hör till de organisationer som är bäst lämpade att på ett övergripande sätt hantera människorättsfrågor och humanitära utmaningar. |
| --- | --- |

C.

FN och UNHRC hör till de organisationer som är bäst lämpade att på ett övergripande sätt hantera människorättsfrågor och humanitära utmaningar.

| D. | Beslutet om att inrätta UNHRC såsom ett semipermanent organ har generellt sett välkomnats som ett initiativ för att åtgärda UNCHR:s brister och stärka de mänskliga rättigheterna inom ramen för mellanstatliga diskussioner. |
| --- | --- |

D.

Beslutet om att inrätta UNHRC såsom ett semipermanent organ har generellt sett välkomnats som ett initiativ för att åtgärda UNCHR:s brister och stärka de mänskliga rättigheterna inom ramen för mellanstatliga diskussioner.

| E. | UNHRC fastställde ett ambitiöst program för sina tre första verksamhetsår som bland annat inbegrep en översyn av dess förfaranden och arbetsmetoder, särskilt utvecklingen och genomförandet av den allmänna återkommande utvärderingen, som hittills har behandlats under tre mötesperioder där 48 länder, varav åtta EU-medlemmar, utvärderats. I programmet ingick också en översyn av de särskilda förfarandena. |
| --- | --- |

E.

UNHRC fastställde ett ambitiöst program för sina tre första verksamhetsår som bland annat inbegrep en översyn av dess förfaranden och arbetsmetoder, särskilt utvecklingen och genomförandet av den allmänna återkommande utvärderingen, som hittills har behandlats under tre mötesperioder där 48 länder, varav åtta EU-medlemmar, utvärderats. I programmet ingick också en översyn av de särskilda förfarandena.

| F. | EU har aktivt stöttat och förordat inrättandet av UNHRC. EU och dess medlemsstater har åtagit sig och strävat efter att spela en aktiv och synlig roll när det gäller att skapa och stödja ett effektivt organ som kan möta de aktuella hoten mot de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

F.

EU har aktivt stöttat och förordat inrättandet av UNHRC. EU och dess medlemsstater har åtagit sig och strävat efter att spela en aktiv och synlig roll när det gäller att skapa och stödja ett effektivt organ som kan möta de aktuella hoten mot de mänskliga rättigheterna.

| G. | EU gav sitt fulla stöd till (de numera avvisade) förslagen om att införa förstärkta majoritets- och valbarhetskriterier för UNHRC och se till att övervakningen av att FN-medlemsländernas vallöften faktiskt infrias. |
| --- | --- |

G.

EU gav sitt fulla stöd till (de numera avvisade) förslagen om att införa förstärkta majoritets- och valbarhetskriterier för UNHRC och se till att övervakningen av att FN-medlemsländernas vallöften faktiskt infrias.

| H. | EU:s förmåga att uppnå ett enhetligt tillvägagångssätt är fortfarande begränsad, särskilt på grund av motstridiga nationella intressen och medlemsstaternas enträgna önskan att agera självständigt i FN. Dock finns det belägg för att de agerar mer sammanhållet i UNHRC än de gjorde i UNCHR. |
| --- | --- |

H.

EU:s förmåga att uppnå ett enhetligt tillvägagångssätt är fortfarande begränsad, särskilt på grund av motstridiga nationella intressen och medlemsstaternas enträgna önskan att agera självständigt i FN. Dock finns det belägg för att de agerar mer sammanhållet i UNHRC än de gjorde i UNCHR.

| I. | Det faktum att EU:s medlemsstater är en minoritetsgrupp i UNHRC reser ett allvarligt hinder för EU:s möjligheter att påverka agendan inom UNHRC och medför stora svårigheter för dess ansträngningar att samordna sina ståndpunkter inom ramen för UNHRC:s arbete. |
| --- | --- |

I.

Det faktum att EU:s medlemsstater är en minoritetsgrupp i UNHRC reser ett allvarligt hinder för EU:s möjligheter att påverka agendan inom UNHRC och medför stora svårigheter för dess ansträngningar att samordna sina ståndpunkter inom ramen för UNHRC:s arbete.

| J. | Med tanke på att Förenta staterna tyvärr inte deltar i UNHRC måste EU stärka sin roll bland de demokratiska länderna som en ledande kraft i människorättsfrågor. |
| --- | --- |

J.

Med tanke på att Förenta staterna tyvärr inte deltar i UNHRC måste EU stärka sin roll bland de demokratiska länderna som en ledande kraft i människorättsfrågor.

| K. | Europaparlamentet följer uppmärksamt utvecklingen i UNHRC genom att skicka ordinarie delegationer till dess möten och bjuda in särskilda rapportörer och oberoende experter som bidrar till dess arbete med mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

K.

Europaparlamentet följer uppmärksamt utvecklingen i UNHRC genom att skicka ordinarie delegationer till dess möten och bjuda in särskilda rapportörer och oberoende experter som bidrar till dess arbete med mänskliga rättigheter.

| L. | UNHRC:s förfaranden och mekanismer kommer att ses över 2011, i enlighet med generalförsamlingens ovannämnda resolution A/RES/60/251. |
| --- | --- |

L.

UNHRC:s förfaranden och mekanismer kommer att ses över 2011, i enlighet med generalförsamlingens ovannämnda resolution A/RES/60/251.

Allmän utvärdering av UNHRC:s tre första år

| 1. | Europaparlamentet välkomnar det arbete som utförts av UNHRC hittills och konstaterar att UNHRC har potential att utvecklas till en värdefull ram för EU:s multilaterala människorättsarbete. Parlamentet beklagar dock att det nya organet, under sina tre första verksamhetsår, ännu inte har åstadkommit mer för att förbättra resultaten i FN:s människorättsarbete. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar det arbete som utförts av UNHRC hittills och konstaterar att UNHRC har potential att utvecklas till en värdefull ram för EU:s multilaterala människorättsarbete. Parlamentet beklagar dock att det nya organet, under sina tre första verksamhetsår, ännu inte har åstadkommit mer för att förbättra resultaten i FN:s människorättsarbete.

| 2. | Europaparlamentet gläds åt att UNHRC har antagit viktiga normativa människorättstexter, bland annat den internationella konventionen till skydd för alla människor mot ofrivilliga försvinnanden, FN:s förklaring om ursprungsfolkens rättigheter och det fakultativa protokollet till den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Det senare utgör ett mycket viktigt beslut eftersom det omfattar ett förfarande för enskilda klagomål, varigenom en mekanism skapas som ger personer som fallit offer för brott mot ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter möjlighet att göra framställningar på internationell nivå. Parlamentet uppmanar alla stater att utan dröjsmål ratificera det fakultativa protokollet till den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet gläds åt att UNHRC har antagit viktiga normativa människorättstexter, bland annat den internationella konventionen till skydd för alla människor mot ofrivilliga försvinnanden, FN:s förklaring om ursprungsfolkens rättigheter och det fakultativa protokollet till den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Det senare utgör ett mycket viktigt beslut eftersom det omfattar ett förfarande för enskilda klagomål, varigenom en mekanism skapas som ger personer som fallit offer för brott mot ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter möjlighet att göra framställningar på internationell nivå. Parlamentet uppmanar alla stater att utan dröjsmål ratificera det fakultativa protokollet till den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter.

| 3. | Europaparlamentet beklagar att UNHRC inte har vidtagit åtgärder när det gäller många av de mest akuta människorättskriserna i världen, vilket delvis beror på att ett flertal UNHRC-länder är ovilliga att, genom bl.a. resolutioner riktade till länder, särskilda möten och särskilda förfaranden med landspecifika mandat, beakta landspecifika situationer med hänvisning till att detta, i deras mening, skulle politisera UNHRC. Parlamentet står fast vid sin uppfattning att UNHRC:s förmåga att ta itu med landspecifika situationer på ett effektivt sätt är av central betydelse för dess auktoritet och trovärdighet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet beklagar att UNHRC inte har vidtagit åtgärder när det gäller många av de mest akuta människorättskriserna i världen, vilket delvis beror på att ett flertal UNHRC-länder är ovilliga att, genom bl.a. resolutioner riktade till länder, särskilda möten och särskilda förfaranden med landspecifika mandat, beakta landspecifika situationer med hänvisning till att detta, i deras mening, skulle politisera UNHRC. Parlamentet står fast vid sin uppfattning att UNHRC:s förmåga att ta itu med landspecifika situationer på ett effektivt sätt är av central betydelse för dess auktoritet och trovärdighet.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar att förfarandet i samband med val till UNHRC har gjort det möjligt att utesluta länder som gjort sig skyldiga till grova brott mot de mänskliga rättigheterna, såsom Iran och Vitryssland, men beklagar att inte alla geografiska grupper i praktiken har utarbetat förfaranden för val inför anslutning till UNHRC. Parlamentet beklagar även att systemet med frivilliga utfästelser fått mycket olika och inadekvata resultat och att det möjliggjort för stater att kringgå sina internationella skyldigheter på människorättsområdet. Vissa medlemmars taktiska användning av så kallade åtaganden är i detta sammanhang mycket oroande. Parlamentet framhåller därför på nytt att ett nära samarbete med särskilda förfaranden bör förbli det grundläggande villkoret för anslutning till UNHRC. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar att förfarandet i samband med val till UNHRC har gjort det möjligt att utesluta länder som gjort sig skyldiga till grova brott mot de mänskliga rättigheterna, såsom Iran och Vitryssland, men beklagar att inte alla geografiska grupper i praktiken har utarbetat förfaranden för val inför anslutning till UNHRC. Parlamentet beklagar även att systemet med frivilliga utfästelser fått mycket olika och inadekvata resultat och att det möjliggjort för stater att kringgå sina internationella skyldigheter på människorättsområdet. Vissa medlemmars taktiska användning av så kallade åtaganden är i detta sammanhang mycket oroande. Parlamentet framhåller därför på nytt att ett nära samarbete med särskilda förfaranden bör förbli det grundläggande villkoret för anslutning till UNHRC.

| 5. | Europaparlamentet beklagar att UNHRC alltmer splittras i regionala block. Detta ”blocktänkande” underminerar UNHRC:s förmåga att på ett effektivt, opartiskt och objektivt sätt ta itu med människorättskränkningar i hela världen, och kan vara den verkliga orsaken till UNHRC:s partiskhet, selektivitet och svaghet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet beklagar att UNHRC alltmer splittras i regionala block. Detta ”blocktänkande” underminerar UNHRC:s förmåga att på ett effektivt, opartiskt och objektivt sätt ta itu med människorättskränkningar i hela världen, och kan vara den verkliga orsaken till UNHRC:s partiskhet, selektivitet och svaghet.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar att ett antal delegationer i Genève har resurser som inte räcker till för att de ska kunna förhandla om mänskliga rättigheter på ett adekvat sätt och därmed tvingas lita på att gruppledare ger uttryck för deras ståndpunkter, men påpekar att denna tendens har kompenserats effektivt på flera viktiga områden, såsom uppförandekoden för särskilda förfaranden och situationen i Darfur, framför allt inom de asiatiska och afrikanska grupperna. Parlamentet understryker samtidigt att EU:s och anslutningsländernas gemensamma ståndpunkter i stor utsträckning har bidragit till blockmentaliteten. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta fram en årlig rapport om röstmönster inom FN på människorättsområdet som innehåller analyser av hur dessa mönster påverkats av EU:s, medlemsstaternas och andra blocks politik. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet konstaterar att ett antal delegationer i Genève har resurser som inte räcker till för att de ska kunna förhandla om mänskliga rättigheter på ett adekvat sätt och därmed tvingas lita på att gruppledare ger uttryck för deras ståndpunkter, men påpekar att denna tendens har kompenserats effektivt på flera viktiga områden, såsom uppförandekoden för särskilda förfaranden och situationen i Darfur, framför allt inom de asiatiska och afrikanska grupperna. Parlamentet understryker samtidigt att EU:s och anslutningsländernas gemensamma ståndpunkter i stor utsträckning har bidragit till blockmentaliteten. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta fram en årlig rapport om röstmönster inom FN på människorättsområdet som innehåller analyser av hur dessa mönster påverkats av EU:s, medlemsstaternas och andra blocks politik.

| 7. | Europaparlamentet framhåller att UNHRC:s breda medlemskap och deltagandet från många observatörsstaters sida gör att i princip alla länder är involverade i dess diskussioner. Parlamentet anser, inför översynen 2011, att möjligheten att öppna UNHRC för universellt medlemskap skulle kunna undersökas, även om en mindre bred sammansättning skulle kunna vara att föredra. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet framhåller att UNHRC:s breda medlemskap och deltagandet från många observatörsstaters sida gör att i princip alla länder är involverade i dess diskussioner. Parlamentet anser, inför översynen 2011, att möjligheten att öppna UNHRC för universellt medlemskap skulle kunna undersökas, även om en mindre bred sammansättning skulle kunna vara att föredra.

| 8. | Europaparlamentet konstaterar att diskussioner pågår om UNHRC:s roll i förhållande till det tredje utskottet i FN:s generalförsamling. Parlamentet påminner i detta sammanhang om att generalförsamlingens tredje utskott har till uppgift att inom detta organ, som omfattar alla FN:s medlemsstater, vidarebefordra de viktigaste frågorna inom UNHRC. Parlamentet anser att detta organ även kan uppväga UNHRC:s tillkortakommanden, precis som generalförsamlingen gör i samband med besluten från säkerhetsrådet. Denna aspekt är en viktig del av komplementariteten hos UNHCR och det tredje utskottet. Parlamentet uppmanar EU att upprepa sitt åtagande att stödja UNHRC och göra det mer effektivt eftersom det utgör en unik plattform för frågor som rör de grundläggande mänskliga rättigheterna och ett specifikt forum för sådana frågor inom FN:s ram. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet konstaterar att diskussioner pågår om UNHRC:s roll i förhållande till det tredje utskottet i FN:s generalförsamling. Parlamentet påminner i detta sammanhang om att generalförsamlingens tredje utskott har till uppgift att inom detta organ, som omfattar alla FN:s medlemsstater, vidarebefordra de viktigaste frågorna inom UNHRC. Parlamentet anser att detta organ även kan uppväga UNHRC:s tillkortakommanden, precis som generalförsamlingen gör i samband med besluten från säkerhetsrådet. Denna aspekt är en viktig del av komplementariteten hos UNHCR och det tredje utskottet. Parlamentet uppmanar EU att upprepa sitt åtagande att stödja UNHRC och göra det mer effektivt eftersom det utgör en unik plattform för frågor som rör de grundläggande mänskliga rättigheterna och ett specifikt forum för sådana frågor inom FN:s ram.

| 9. | Europaparlamentet är mycket bekymrat över att principen om de mänskliga rättigheternas universella karaktär alltmer urholkas, vilket inte minst framgår av att några länder har försökt att inskränka erkända mänskliga rättigheter, såsom yttrandefriheten, eller att tolka mänskliga rättigheter mot en kulturell, ideologisk eller traditionell bakgrund. EU uppmanas att vara vaksamt på dessa försök och att kraftfullt försvara de mänskliga rättigheternas universalitet, odelbarhet och ömsesidiga beroende. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet är mycket bekymrat över att principen om de mänskliga rättigheternas universella karaktär alltmer urholkas, vilket inte minst framgår av att några länder har försökt att inskränka erkända mänskliga rättigheter, såsom yttrandefriheten, eller att tolka mänskliga rättigheter mot en kulturell, ideologisk eller traditionell bakgrund. EU uppmanas att vara vaksamt på dessa försök och att kraftfullt försvara de mänskliga rättigheternas universalitet, odelbarhet och ömsesidiga beroende.

Särskilda förfaranden

| 10. | Europaparlamentet anser att de särskilda förfarandena är centrala i FN:s arbete för mänskliga rättigheter, och betonar att UNHRC:s trovärdighet och effektivitet när det gäller skyddet av de mänskliga rättigheterna grundar sig på att de särskilda förfarandena tillämpas fullt ut och att reformer antas som ger dem ökad kapacitet att ta itu med brott mot mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att de särskilda förfarandena är centrala i FN:s arbete för mänskliga rättigheter, och betonar att UNHRC:s trovärdighet och effektivitet när det gäller skyddet av de mänskliga rättigheterna grundar sig på att de särskilda förfarandena tillämpas fullt ut och att reformer antas som ger dem ökad kapacitet att ta itu med brott mot mänskliga rättigheter.

| 11. | Parlamentet anser att särskilda förfaranden för landspecifika situationer utgör nödvändiga verktyg i arbetet med att förbättra den konkreta människorättssituationen. Parlamentet anser att innehållet i och intervallen mellan de landsöversikter som ingår i den allmänna återkommande utvärderingen inte kan ersätta landsspecifika mandat. Parlamentet motsätter sig därför försöken från vissa länders sida att med hänvisning till behovet att ”rationalisera” de särskilda förfarandena upphäva dessa mandat. Europaparlamentet beklagar därför djupt beslutet att upphäva de landsspecifika mandaten för Republiken Vitryssland, Demokratiska republiken Kongo och Republiken Kuba och att avskaffa expertgruppen om Darfur. |
| --- | --- |

11.

Parlamentet anser att särskilda förfaranden för landspecifika situationer utgör nödvändiga verktyg i arbetet med att förbättra den konkreta människorättssituationen. Parlamentet anser att innehållet i och intervallen mellan de landsöversikter som ingår i den allmänna återkommande utvärderingen inte kan ersätta landsspecifika mandat. Parlamentet motsätter sig därför försöken från vissa länders sida att med hänvisning till behovet att ”rationalisera” de särskilda förfarandena upphäva dessa mandat. Europaparlamentet beklagar därför djupt beslutet att upphäva de landsspecifika mandaten för Republiken Vitryssland, Demokratiska republiken Kongo och Republiken Kuba och att avskaffa expertgruppen om Darfur.

| 12. | Europaparlamentet noterar införandet av villkor för tillfälligt upphävande av det landspecifika mandatet för Burundi och framhåller vikten av att en avvecklingsstrategi utarbetas för vart och ett av dessa landspecifika förfaranden. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet noterar införandet av villkor för tillfälligt upphävande av det landspecifika mandatet för Burundi och framhåller vikten av att en avvecklingsstrategi utarbetas för vart och ett av dessa landspecifika förfaranden.

| 13. | Europaparlamentet fördömer de ansträngningar som flera av UNHRC:s medlemsstater har gjort för att begränsa de särskilda förfarandenas oberoende och effektivitet. Parlamentet noterar i detta sammanhang den uppförandekod för mandatinnehavare vid särskilda förfaranden som antogs den 18 juni 2007, och uppmanar UNHRC att genomföra denna uppförandekod i andan av ovannämnda resolution A/RES/60/251 och att respektera de särskilda förfarandenas oberoende. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet fördömer de ansträngningar som flera av UNHRC:s medlemsstater har gjort för att begränsa de särskilda förfarandenas oberoende och effektivitet. Parlamentet noterar i detta sammanhang den uppförandekod för mandatinnehavare vid särskilda förfaranden som antogs den 18 juni 2007, och uppmanar UNHRC att genomföra denna uppförandekod i andan av ovannämnda resolution A/RES/60/251 och att respektera de särskilda förfarandenas oberoende.

| 14. | Europaparlamentet anser att nominerings- och urvalsförfarandena vid tillsättning av lämpliga mandatinnehavare vid särskilda förfaranden bör förbättras, i första hand genom att finna sätt att förbättra den lista över lämpliga kandidater som handhas av kontoret för FN:s högkommissarie för de mänskliga rättigheterna (OHCHR), samt genom att stärka mandatinnehavarnas oberoende genom att betona deras erfarenhet och expertis samtidigt som man ser till beakta vederbörliga geografiska och könsmässiga hänsyn. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att nominerings- och urvalsförfarandena vid tillsättning av lämpliga mandatinnehavare vid särskilda förfaranden bör förbättras, i första hand genom att finna sätt att förbättra den lista över lämpliga kandidater som handhas av kontoret för FN:s högkommissarie för de mänskliga rättigheterna (OHCHR), samt genom att stärka mandatinnehavarnas oberoende genom att betona deras erfarenhet och expertis samtidigt som man ser till beakta vederbörliga geografiska och könsmässiga hänsyn.

| 15. | Europaparlamentet understryker att resultaten och rekommendationerna av de särskilda förfarandena bör följas upp på ett bättre sätt, exempelvis genom att mekanismer inrättas för att rapportera om hur rekommendationerna tillämpas. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet understryker att resultaten och rekommendationerna av de särskilda förfarandena bör följas upp på ett bättre sätt, exempelvis genom att mekanismer inrättas för att rapportera om hur rekommendationerna tillämpas.

| 16. | Europaparlamentet anser att den allmänna återkommande utvärderingen är ett instrument som kompletterar de särskilda förfarandena och erbjuder ett tillfälle att utnyttja de rapporter som sammanställs inom ramen för de särskilda förfarandena på ett bättre sätt och att säkra samarbete kring och uppföljning av detta arbete. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att den allmänna återkommande utvärderingen är ett instrument som kompletterar de särskilda förfarandena och erbjuder ett tillfälle att utnyttja de rapporter som sammanställs inom ramen för de särskilda förfarandena på ett bättre sätt och att säkra samarbete kring och uppföljning av detta arbete.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar till kontinuerligt stöd till de särskilda förfarandena i form av finansiering och personal. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar till kontinuerligt stöd till de särskilda förfarandena i form av finansiering och personal.

Den allmänna återkommande utvärderingen

| 18. | Europaparlamentet anser att den allmänna återkommande utvärderingsmekanismen utgör en möjlighet att förbättra övervakningen av åtaganden och tillämpningar med avseende på mänskliga rättigheter runt om i världen genom att alla FN:s medlemsstater behandlas och granskas lika, och erbjuder därtill nya möjligheter för frivilligorganisationer att inleda dialoger med vissa av dessa stater. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet anser att den allmänna återkommande utvärderingsmekanismen utgör en möjlighet att förbättra övervakningen av åtaganden och tillämpningar med avseende på mänskliga rättigheter runt om i världen genom att alla FN:s medlemsstater behandlas och granskas lika, och erbjuder därtill nya möjligheter för frivilligorganisationer att inleda dialoger med vissa av dessa stater.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar det faktum att den allmänna återkommande utvärderingen har fungerat som sporre för många av FN:s medlemsstater att åta sig att fullgöra sina internationella skyldigheter, följa upp slutsatser och rekommendationer från fördragsorgan och särskilda förfaranden, lägga fram översiktsrapporter för fördragsorgan, agera i fall där särskilda förfaranden har begärts men inga åtgärder vidtagits, ratificera fördrag som lagts på is och även anta nationell lagstiftning för att säkra att de åtaganden som följer av dessa fördrag uppfylls. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet välkomnar det faktum att den allmänna återkommande utvärderingen har fungerat som sporre för många av FN:s medlemsstater att åta sig att fullgöra sina internationella skyldigheter, följa upp slutsatser och rekommendationer från fördragsorgan och särskilda förfaranden, lägga fram översiktsrapporter för fördragsorgan, agera i fall där särskilda förfaranden har begärts men inga åtgärder vidtagits, ratificera fördrag som lagts på is och även anta nationell lagstiftning för att säkra att de åtaganden som följer av dessa fördrag uppfylls.

| 20. | Europaparlamentet beklagar att dessa tre första sessioner inte riktigt har levt upp till de förväntningar som rests om en objektiv, icke-selektiv, konstruktiv, icke-konfronterande och opolitiserad process med full insyn (7). |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet beklagar att dessa tre första sessioner inte riktigt har levt upp till de förväntningar som rests om en objektiv, icke-selektiv, konstruktiv, icke-konfronterande och opolitiserad process med full insyn (7).

| 21. | Europaparlamentet betonar att detta mål endast kan uppnås om oberoende experter deltar i alla stadier av utvärderingen och om en effektiv, resultatinriktad uppföljning kommer till stånd. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet betonar att detta mål endast kan uppnås om oberoende experter deltar i alla stadier av utvärderingen och om en effektiv, resultatinriktad uppföljning kommer till stånd.

| 22. | Europaparlamentet beklagar djupt att man vid den allmänna återkommande utvärderingen inte uppmärksammar ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter och inte heller minoriteters rättigheter, och kräver att man vid kommande sessioner ägnar mer uppmärksamhet åt dessa rättigheter i enlighet med principen om de mänskliga rättigheternas universalitet, odelbarhet och oberoende. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet beklagar djupt att man vid den allmänna återkommande utvärderingen inte uppmärksammar ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter och inte heller minoriteters rättigheter, och kräver att man vid kommande sessioner ägnar mer uppmärksamhet åt dessa rättigheter i enlighet med principen om de mänskliga rättigheternas universalitet, odelbarhet och oberoende.

| 23. | Europaparlamentet fördömer att politiska allianser används för att skydda vissa stater från att granskas snarare än att ta upp situationen för och skyddet av de mänskliga rättigheterna till kritisk bedömning, vilket allvarligt undergräver själva syftet med den allmänna återkommande utvärderingen. Parlamentet konstaterar att denna taktik utnyttjades i farlig omfattning vid utvärderingen av Tunisien, en utvärdering som innehöll påståenden som stod i bjärt kontrast till oberoende experters rön. Just denna utvärdering tycks emellertid inte återspegla en allmän tendens. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet fördömer att politiska allianser används för att skydda vissa stater från att granskas snarare än att ta upp situationen för och skyddet av de mänskliga rättigheterna till kritisk bedömning, vilket allvarligt undergräver själva syftet med den allmänna återkommande utvärderingen. Parlamentet konstaterar att denna taktik utnyttjades i farlig omfattning vid utvärderingen av Tunisien, en utvärdering som innehöll påståenden som stod i bjärt kontrast till oberoende experters rön. Just denna utvärdering tycks emellertid inte återspegla en allmän tendens.

| 24. | Europaparlamentet välkomnar EU:s beslut att inte vidta gemensamma åtgärder i utvärderingarna av länderna, utan att i stället trygga komplementariteten i åtgärderna så att alla de olika frågorna kan tas upp. Parlamentet betonar i detta sammanhang EU:s försök att bryta blocktänkandet vid UNHRC genom att ta upp frågor från de olika sidorna. Parlamentet välkomnar nivån på engagemanget från EU-medlemsstaternas sida i utvärderingarna, även i sådana utvärderingar som rör andra EU-medlemsstater, och uppmuntrar EU att bygga vidare på den befintliga modellen med ”lös samordning”, samt att se till att alla länder och alla innehållsmässiga områden täcks av EU-medlemsstaterna i tillräcklig grad och att upprepningar undviks. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet välkomnar EU:s beslut att inte vidta gemensamma åtgärder i utvärderingarna av länderna, utan att i stället trygga komplementariteten i åtgärderna så att alla de olika frågorna kan tas upp. Parlamentet betonar i detta sammanhang EU:s försök att bryta blocktänkandet vid UNHRC genom att ta upp frågor från de olika sidorna. Parlamentet välkomnar nivån på engagemanget från EU-medlemsstaternas sida i utvärderingarna, även i sådana utvärderingar som rör andra EU-medlemsstater, och uppmuntrar EU att bygga vidare på den befintliga modellen med ”lös samordning”, samt att se till att alla länder och alla innehållsmässiga områden täcks av EU-medlemsstaterna i tillräcklig grad och att upprepningar undviks.

| 25. | Europaparlamentet uttrycker oro över att slutrapporten från den allmänna återkommande utvärderingen, och den interaktiva dialogen vid utvärderingen, i ett antal fall inte speglade innehållet i de sammanfattande handlingarna och att den stod i bjärt kontrast till oberoende experters rön, omständigheter som berövade utvärderingen dess relevans, samt att de rekommendationer som framfördes i arbetsgruppens rapporter var allt för vaga och saknade operativt innehåll. Parlamentet uppmanar medlemmarna i arbetsgruppen med ansvar för den allmänna återkommande utvärderingen att i framtida utvärderingar presentera mätbara, konkreta och realistiska rekommendationer som utgår från offrens situation, baserat på information som oberoende övervakningsmekanismer eller frivilligorganisationer bistått med. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uttrycker oro över att slutrapporten från den allmänna återkommande utvärderingen, och den interaktiva dialogen vid utvärderingen, i ett antal fall inte speglade innehållet i de sammanfattande handlingarna och att den stod i bjärt kontrast till oberoende experters rön, omständigheter som berövade utvärderingen dess relevans, samt att de rekommendationer som framfördes i arbetsgruppens rapporter var allt för vaga och saknade operativt innehåll. Parlamentet uppmanar medlemmarna i arbetsgruppen med ansvar för den allmänna återkommande utvärderingen att i framtida utvärderingar presentera mätbara, konkreta och realistiska rekommendationer som utgår från offrens situation, baserat på information som oberoende övervakningsmekanismer eller frivilligorganisationer bistått med.

| 26. | Europaparlamentet beklagar att de rekommendationer som följer av den allmänna återkommande utvärderingen och som främjar genomförandet av internationella skyldigheter på människorättsområdet är av icke-bindande karaktär, såsom i Sri Lanka, där det bara var en liten procentandel av rekommendationerna som ansågs godtagbara. Parlamentet anser emellertid att inte alla rekommendationer är värdefulla eller i linje med internationella skyldigheter på människorättsområdet, och att detta visar att i vissa fall är den allmänna återkommande utvärderingen inte nödvändigtvis det lämpligaste instrumentet. Härvid betonar parlamentet vikten av oberoende övervakningsmekanismer, liksom rön från frivilligorganisationer som framkommer genom förfarandet med den allmänna återkommande utvärderingen, under det att man behåller UNCHR:s landsspecifika mandat. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet beklagar att de rekommendationer som följer av den allmänna återkommande utvärderingen och som främjar genomförandet av internationella skyldigheter på människorättsområdet är av icke-bindande karaktär, såsom i Sri Lanka, där det bara var en liten procentandel av rekommendationerna som ansågs godtagbara. Parlamentet anser emellertid att inte alla rekommendationer är värdefulla eller i linje med internationella skyldigheter på människorättsområdet, och att detta visar att i vissa fall är den allmänna återkommande utvärderingen inte nödvändigtvis det lämpligaste instrumentet. Härvid betonar parlamentet vikten av oberoende övervakningsmekanismer, liksom rön från frivilligorganisationer som framkommer genom förfarandet med den allmänna återkommande utvärderingen, under det att man behåller UNCHR:s landsspecifika mandat.

| 27. | Europaparlamentet fördömer försöken från vissa länders sida att censurera bidrag från frivilligorganisationer. Parlamentet beklagar hur lite frivilligorganisationernas medverkan har påverkat beslutsfattandet. Detta är en följd av den begränsade talartid de ges då utvärderingsrapporten ska diskuteras liksom den snäva avgränsningen av vad de får yttra sig om, varmed de har rätt att göra allmänna påpekanden men inte ta upp till behandling frågor som redan har diskuterats inom arbetsgrupperna. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet fördömer försöken från vissa länders sida att censurera bidrag från frivilligorganisationer. Parlamentet beklagar hur lite frivilligorganisationernas medverkan har påverkat beslutsfattandet. Detta är en följd av den begränsade talartid de ges då utvärderingsrapporten ska diskuteras liksom den snäva avgränsningen av vad de får yttra sig om, varmed de har rätt att göra allmänna påpekanden men inte ta upp till behandling frågor som redan har diskuterats inom arbetsgrupperna.

| 28. | Europaparlamentet beklagar avsaknaden av nationella samråd med alla berörda parter inbegripet frivilligorganisationer vid utarbetandet av medlemsstaternas rapporter. Parlamentet uppmanar därför alla länder som är föremål för utvärdering att involvera alla myndigheter liksom hela det civila samhället i sakliga och öppna diskussioner om situationen för de mänskliga rättigheterna, och därvid beakta att huvudsyftet med dessa utvärderingar är att förbättra människorättssituationen i det egna landet. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet beklagar avsaknaden av nationella samråd med alla berörda parter inbegripet frivilligorganisationer vid utarbetandet av medlemsstaternas rapporter. Parlamentet uppmanar därför alla länder som är föremål för utvärdering att involvera alla myndigheter liksom hela det civila samhället i sakliga och öppna diskussioner om situationen för de mänskliga rättigheterna, och därvid beakta att huvudsyftet med dessa utvärderingar är att förbättra människorättssituationen i det egna landet.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar alla stater att genomföra ett omfattande nationellt samråd i anslutning till utvärderingen, baserat på rekommendationerna. EU uppmanas att undersöka ytterligare hur dessa rekommendationer kan användas i utvecklingen av program för tekniskt stöd. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar alla stater att genomföra ett omfattande nationellt samråd i anslutning till utvärderingen, baserat på rekommendationerna. EU uppmanas att undersöka ytterligare hur dessa rekommendationer kan användas i utvecklingen av program för tekniskt stöd.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar UNHRC att fortsätta sina insatser för att öka FN-staternas ansvarsskyldighet på människorättsområdet genom att göra förfarandet för allmänna återkommande utvärderingar mer effektivt, särskilt genom att skärpa förfarandena för att undvika avsiktligt förhindrande eller avledande taktik, vilka undergräver själva målen med FN, UNHRC och de allmänna återkommande utvärderingarna. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar UNHRC att fortsätta sina insatser för att öka FN-staternas ansvarsskyldighet på människorättsområdet genom att göra förfarandet för allmänna återkommande utvärderingar mer effektivt, särskilt genom att skärpa förfarandena för att undvika avsiktligt förhindrande eller avledande taktik, vilka undergräver själva målen med FN, UNHRC och de allmänna återkommande utvärderingarna.

Insyn och medverkan av det civila samhället i UNHRC:s arbete

| 31. | Europaparlamentet understryker på nytt vikten av att låta det civila samhället medverka i UNHRC:s arbete, och uppmanar EU:s medlemsstater att introducera effektiva metoder och instrument för att låta det civila samhället ta del i UNHRC:s verksamhet och att utnyttja de möjligheter som dess roll som samrådspartner medger att framföra skrivelser och muntliga deklarationer. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet understryker på nytt vikten av att låta det civila samhället medverka i UNHRC:s arbete, och uppmanar EU:s medlemsstater att introducera effektiva metoder och instrument för att låta det civila samhället ta del i UNHRC:s verksamhet och att utnyttja de möjligheter som dess roll som samrådspartner medger att framföra skrivelser och muntliga deklarationer.

| 32. | Europaparlamentet välkomnar att man har valt att hålla fast vid praxis att låta frivilligorganisationer delta i diskussionerna, och hoppas att detta deltagande förbättras och stärks i framtiden. Parlamentet efterlyser på nytt en reform av FN:s kommitté om frivilligorganisationer för att oberoende frivilligorganisationer faktiskt ska delta, och påpekar att rekommendationer för ackreditering måste utfärdas av oberoende experter baserat på frivilligorganisationers arbete och bidrag. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet välkomnar att man har valt att hålla fast vid praxis att låta frivilligorganisationer delta i diskussionerna, och hoppas att detta deltagande förbättras och stärks i framtiden. Parlamentet efterlyser på nytt en reform av FN:s kommitté om frivilligorganisationer för att oberoende frivilligorganisationer faktiskt ska delta, och påpekar att rekommendationer för ackreditering måste utfärdas av oberoende experter baserat på frivilligorganisationers arbete och bidrag.

| 33. | Europaparlamentet konstaterar att UNHRC:s ställning som ständigt organ reser särskilda problem för frivilligorganisationer som inte är baserade i Genève. Parlamentet välkomnar därför den assistans som de sambandskontor som upprätthåller kontakterna mellan olika frivilligorganisationer och kontoret för FN:s kommissarie för mänskliga rättigheter erbjuder genom att såväl tillhandahålla frivilligorganisationerna med information om UNHRC:s verksamhet som underlätta för deras medverkan i denna. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet konstaterar att UNHRC:s ställning som ständigt organ reser särskilda problem för frivilligorganisationer som inte är baserade i Genève. Parlamentet välkomnar därför den assistans som de sambandskontor som upprätthåller kontakterna mellan olika frivilligorganisationer och kontoret för FN:s kommissarie för mänskliga rättigheter erbjuder genom att såväl tillhandahålla frivilligorganisationerna med information om UNHRC:s verksamhet som underlätta för deras medverkan i denna.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar givare att bidra till att möta människorättsorganisationernas utbildnings- och finansieringsbehov, i synnerhet beträffande organisationer som inte är baserade i Genève, så att de kan delta i UNHRC:s arbete på ett kontinuerligt och verkningsfullt sätt. Kommissionen uppmanas att ge ytterligare stöd åt initiativ från det civila samhället för att kontrollera regeringspolitik om frågor som rör mänskliga rättigheter inom ramen för FN. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar givare att bidra till att möta människorättsorganisationernas utbildnings- och finansieringsbehov, i synnerhet beträffande organisationer som inte är baserade i Genève, så att de kan delta i UNHRC:s arbete på ett kontinuerligt och verkningsfullt sätt. Kommissionen uppmanas att ge ytterligare stöd åt initiativ från det civila samhället för att kontrollera regeringspolitik om frågor som rör mänskliga rättigheter inom ramen för FN.

| 35. | Europaparlamentet beklagar allmänhetens bristande intresse för och kunskaper om UNHRC. Parlamentet välkomnar därför de initiativ från OHCHR som syftar till att öka insynen, närmare bestämt genom inrättandet av rapporter från informella möten (”Bulletin of informal meetings”), samt den Internetbaserade möjligheten till direktuppspelning av UNHRC:s möten, vilken är avsedd att öka medvetenheten hos allmänheten om det arbete som UNHRC utför. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet beklagar allmänhetens bristande intresse för och kunskaper om UNHRC. Parlamentet välkomnar därför de initiativ från OHCHR som syftar till att öka insynen, närmare bestämt genom inrättandet av rapporter från informella möten (”Bulletin of informal meetings”), samt den Internetbaserade möjligheten till direktuppspelning av UNHRC:s möten, vilken är avsedd att öka medvetenheten hos allmänheten om det arbete som UNHRC utför.

Kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter (OHCHR)

| 36. | Europaparlamentet bekräftar sin uppfattning att OHCHR intar en mycket viktig position inom FN-systemet eftersom det spelar en avgörande roll när det gäller att skydda och upprätthålla de mänskliga rättigheterna genom att se till att dessa rättigheter beaktas överallt inom FN och inom alla berörda organisationer, särskilt i samband med verksamhet kopplad till fredsskapande och fredsstärkande åtgärder, utvecklingsarbete och humanitära insatser. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet bekräftar sin uppfattning att OHCHR intar en mycket viktig position inom FN-systemet eftersom det spelar en avgörande roll när det gäller att skydda och upprätthålla de mänskliga rättigheterna genom att se till att dessa rättigheter beaktas överallt inom FN och inom alla berörda organisationer, särskilt i samband med verksamhet kopplad till fredsskapande och fredsstärkande åtgärder, utvecklingsarbete och humanitära insatser.

| 37. | Europaparlamentet uttrycker återigen sitt stöd till OHCHR liksom sin tilltro till detta organs okränkbara uppdrag, oberoende och opartiskhet. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uttrycker återigen sitt stöd till OHCHR liksom sin tilltro till detta organs okränkbara uppdrag, oberoende och opartiskhet.

| 38. | Europaparlamentet uppmuntrar OHCHR:s ansträngningar att stärka sin närvaro i de aktuella områdena genom att öppna regionala kontor. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang undertecknandet av ett samförståndsavtal mellan OHCHR och de kirgizistanska myndigheterna om öppnandet av ett regionalt OHCHR-kontor i Bisjkek. Parlamentet framhåller på nytt sin tillfredsställelse över det viktiga arbete som OHCHR har utfört till stöd för fördragsorgan och särskilda förfaranden. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmuntrar OHCHR:s ansträngningar att stärka sin närvaro i de aktuella områdena genom att öppna regionala kontor. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang undertecknandet av ett samförståndsavtal mellan OHCHR och de kirgizistanska myndigheterna om öppnandet av ett regionalt OHCHR-kontor i Bisjkek. Parlamentet framhåller på nytt sin tillfredsställelse över det viktiga arbete som OHCHR har utfört till stöd för fördragsorgan och särskilda förfaranden.

| 39. | Europaparlamentet uttrycker sin uppskattning för Louise Arbours arbete som chef för OHCHR och för det engagemang och integritet hon visat, och är övertygat om att hennes efterträdare, Navanethem Pillay, vill ta sig an uppgiften med samma entusiasm och att hon kan möta de utmaningar som tjänsten innebär. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uttrycker sin uppskattning för Louise Arbours arbete som chef för OHCHR och för det engagemang och integritet hon visat, och är övertygat om att hennes efterträdare, Navanethem Pillay, vill ta sig an uppgiften med samma entusiasm och att hon kan möta de utmaningar som tjänsten innebär.

| 40. | Europaparlamentet välkomnar de frivilla bidrag som kommissionen under flera år har lämnat till OHCHR, inklusive 4 miljoner euro för 2008, som led i tillämpningen av Europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att fortsatt stödja OHCHR, särskilt i generalförsamlingens utskott för administration och budget (femte utskottet), för att kunna garantera att det inte sker någon inblandning i dess oberoende och att det beviljas de finansiella medel som krävs för att det ska kunna utöva sitt mandat. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet välkomnar de frivilla bidrag som kommissionen under flera år har lämnat till OHCHR, inklusive 4 miljoner euro för 2008, som led i tillämpningen av Europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att fortsatt stödja OHCHR, särskilt i generalförsamlingens utskott för administration och budget (femte utskottet), för att kunna garantera att det inte sker någon inblandning i dess oberoende och att det beviljas de finansiella medel som krävs för att det ska kunna utöva sitt mandat.

EU:s roll i UNHRC

| 41. | Europaparlamentet välkomnar den aktiva roll som EU:s spelat under UNHRC:s tre första verksamhetsår genom att lägga fram och stödja resolutioner, göra uttalanden, delta i interaktiva diskussioner och debatter samt, i december 2006, oktober 2007 och november 2008, framgångsrikt sammankalla till särskilda sessioner om situationen för de mänskliga rättigheterna i Darfur, Burma/Myanmar respektive östra delen av Demokratiska republiken Kongo. Parlamentet noterar EU:s åtaganden när det gäller att ta itu med landspecifika situationer inom ramen för UNHRC. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet välkomnar den aktiva roll som EU:s spelat under UNHRC:s tre första verksamhetsår genom att lägga fram och stödja resolutioner, göra uttalanden, delta i interaktiva diskussioner och debatter samt, i december 2006, oktober 2007 och november 2008, framgångsrikt sammankalla till särskilda sessioner om situationen för de mänskliga rättigheterna i Darfur, Burma/Myanmar respektive östra delen av Demokratiska republiken Kongo. Parlamentet noterar EU:s åtaganden när det gäller att ta itu med landspecifika situationer inom ramen för UNHRC.

| 42. | Europaparlamentet välkomnar det faktum att alla resolutioner som EU har lagt fram eller stött under loppet av UNHRC:s första nio ordinarie sessioner och fösta åtta särskilda sessioner har antagits. Parlamentet noterar emellertid att många kontroversiella frågor och frågor som man inte kunnat enas i inte nådde hela vägen till omröstning. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet välkomnar det faktum att alla resolutioner som EU har lagt fram eller stött under loppet av UNHRC:s första nio ordinarie sessioner och fösta åtta särskilda sessioner har antagits. Parlamentet noterar emellertid att många kontroversiella frågor och frågor som man inte kunnat enas i inte nådde hela vägen till omröstning.

| 43. | Europaparlamentet konstaterar att de av EU:s medlemsstater som medverkar i UNHRC kan delas i två regionala grupperingar: den västeuropeiska respektive den östeuropeiska gruppen. Parlamentet noterar att EU motsätter sig den praxis som innebär att varje region endast föreslår lika många kandidater sm det finns säten (s.k. ”clean slates”-system) och som innebär att man inom en region ställer upp lika många kandidater som det finns platser. Detta leder i praktiken till att EU:s medlemsstater konkurrerar om platser i UNHRC. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet konstaterar att de av EU:s medlemsstater som medverkar i UNHRC kan delas i två regionala grupperingar: den västeuropeiska respektive den östeuropeiska gruppen. Parlamentet noterar att EU motsätter sig den praxis som innebär att varje region endast föreslår lika många kandidater sm det finns säten (s.k. ”clean slates”-system) och som innebär att man inom en region ställer upp lika många kandidater som det finns platser. Detta leder i praktiken till att EU:s medlemsstater konkurrerar om platser i UNHRC.

| 44. | Europaparlamentet uppmuntrar EU att fortsätta att ställa krav på kriterier för medlemskap i UNHRC, bland annat genom att utfärda fasta inbjudan till mandatinnehavarna vid särskilda förfaranden, liksom på övervakning av att FN-medlemsstaternas vallöften faktiskt infrias. Parlamentet upprepar sin begäran att denna regel även ska tillämpas när man avgör huruvida EU ska stödja kandidatländer. Det är beklagligt att EU ännu inte har ställt sig bakom denna begäran. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmuntrar EU att fortsätta att ställa krav på kriterier för medlemskap i UNHRC, bland annat genom att utfärda fasta inbjudan till mandatinnehavarna vid särskilda förfaranden, liksom på övervakning av att FN-medlemsstaternas vallöften faktiskt infrias. Parlamentet upprepar sin begäran att denna regel även ska tillämpas när man avgör huruvida EU ska stödja kandidatländer. Det är beklagligt att EU ännu inte har ställt sig bakom denna begäran.

| 45. | Europaparlamentet konstaterar att EU är i sig en minoritetsgrupp i UNHRC vilket naturligtvis gör det svårare för unionen att göra sin röst hörd. Parlamentet välkomnar den praxis som infördes under det slovenska ordförandeskapet och som innebär en uppdelning mellan uppsökande verksamhet riktad mot övriga UNHRC-medlemsstater och insatser för att fördela bördorna mellan EU-medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att utveckla och stärka denna praxis ytterligare. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet konstaterar att EU är i sig en minoritetsgrupp i UNHRC vilket naturligtvis gör det svårare för unionen att göra sin röst hörd. Parlamentet välkomnar den praxis som infördes under det slovenska ordförandeskapet och som innebär en uppdelning mellan uppsökande verksamhet riktad mot övriga UNHRC-medlemsstater och insatser för att fördela bördorna mellan EU-medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att utveckla och stärka denna praxis ytterligare.

| 46. | Europaparlamentet välkomnar den växande trenden att EU-medlemsstater själva tar till ordet i diskussionerna och inte överlåter det helt till EU:s ordförandeskap. Parlamentet ser gärna att detta utvecklas ytterligare, och uppmanar EU:s medlemsstater att ge större tyngd åt EU:s budskap genom att förmedla ”ett budskap men med många röster”. Parlamentet uppmuntrar även EU:s medlemsstater att ytterligare utveckla initiativ mellan regioner som ett ändamålsenligt sätt att motverka blockpolitik. Parlamentet uppmanar EU och Islamiska konferensen att göra mer för att komma varandra närmare och samarbeta bättre tillsammans. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet välkomnar den växande trenden att EU-medlemsstater själva tar till ordet i diskussionerna och inte överlåter det helt till EU:s ordförandeskap. Parlamentet ser gärna att detta utvecklas ytterligare, och uppmanar EU:s medlemsstater att ge större tyngd åt EU:s budskap genom att förmedla ”ett budskap men med många röster”. Parlamentet uppmuntrar även EU:s medlemsstater att ytterligare utveckla initiativ mellan regioner som ett ändamålsenligt sätt att motverka blockpolitik. Parlamentet uppmanar EU och Islamiska konferensen att göra mer för att komma varandra närmare och samarbeta bättre tillsammans.

| 47. | Europaparlamentet stöder EU:s avsikt att nå en samordnad, gemensam ståndpunkt inom UNHCR. Parlamentet beklagar dock att i strävan att nå en gemensam linje att driva inom UNHRC händer det ofta att de medverkande EU-medlemsstaterna endast lyckas formulera en lägsta gemensamma nämnare, vilket innebär att EU:s diplomatiska möjligheter att påverka de övriga regionala grupperingarna begränsas. Parlamentet uppmuntrar EU:s höge representant för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, Javier Solana, att ge sin personlige representant med ansvar för demokrati och mänskliga rättigheter mandat att – om nödvändigt med hjälp av personliga sändebud – hålla nära samråd med Afrika, Asien och Sydamerika om frågor som diskuteras i UNHRC i syfte att inleda samarbete med länder från andra block i gemensamma initiativ på FN-nivå. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet stöder EU:s avsikt att nå en samordnad, gemensam ståndpunkt inom UNHCR. Parlamentet beklagar dock att i strävan att nå en gemensam linje att driva inom UNHRC händer det ofta att de medverkande EU-medlemsstaterna endast lyckas formulera en lägsta gemensamma nämnare, vilket innebär att EU:s diplomatiska möjligheter att påverka de övriga regionala grupperingarna begränsas. Parlamentet uppmuntrar EU:s höge representant för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, Javier Solana, att ge sin personlige representant med ansvar för demokrati och mänskliga rättigheter mandat att – om nödvändigt med hjälp av personliga sändebud – hålla nära samråd med Afrika, Asien och Sydamerika om frågor som diskuteras i UNHRC i syfte att inleda samarbete med länder från andra block i gemensamma initiativ på FN-nivå.

| 48. | Europaparlamentet beklagar att EU, delvis på grund av den tid och kraft som krävs för att nå en gemensam ståndpunkt, inte har varit i stånd att utöva ett effektivt inflytande inom FN-systemet som helhet. Parlamentet uppmanar EU att, samtidigt som det fortsatt gör vad det kan för att nå en gemensam ståndpunkt, inta en mer flexibel hållning i mindre frågor för att på så sätt kunna agera snabbare och mer effektivt vid förhandlingsbordet i grundläggande frågor. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet beklagar att EU, delvis på grund av den tid och kraft som krävs för att nå en gemensam ståndpunkt, inte har varit i stånd att utöva ett effektivt inflytande inom FN-systemet som helhet. Parlamentet uppmanar EU att, samtidigt som det fortsatt gör vad det kan för att nå en gemensam ståndpunkt, inta en mer flexibel hållning i mindre frågor för att på så sätt kunna agera snabbare och mer effektivt vid förhandlingsbordet i grundläggande frågor.

| 49. | Europaparlamentet beklagar den snarast defensiva hållning som EU intagit i förhållande till UNHRC, och särskilt dess ovilja att lägga fram resolutioner om landspecifika situationer eftersom dessa ofta möter starkt motstånd från vissa länder, liksom dess medvetna preferens för samförstånd och tendens att undvika formuleringar som skulle kunna skapa motsättningar. Detta har i sin tur lett till att man godtar kompromisser som inte speglar EU:s preferenser, som i fallet med resolutionerna av den 27 mars 2007 om människorättssituationen i Sudan (8) och av den 13 december 2007 om expertgruppen om människorättssituationen i Darfur (9) som antogs i mars respektive december 2007, vilka fick som följd att gruppen upplöstes trots att EU från börjat hade eftersträvat att den skulle få fortsätta sitt arbete. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet beklagar den snarast defensiva hållning som EU intagit i förhållande till UNHRC, och särskilt dess ovilja att lägga fram resolutioner om landspecifika situationer eftersom dessa ofta möter starkt motstånd från vissa länder, liksom dess medvetna preferens för samförstånd och tendens att undvika formuleringar som skulle kunna skapa motsättningar. Detta har i sin tur lett till att man godtar kompromisser som inte speglar EU:s preferenser, som i fallet med resolutionerna av den 27 mars 2007 om människorättssituationen i Sudan (8) och av den 13 december 2007 om expertgruppen om människorättssituationen i Darfur (9) som antogs i mars respektive december 2007, vilka fick som följd att gruppen upplöstes trots att EU från börjat hade eftersträvat att den skulle få fortsätta sitt arbete.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att utnyttja sina möjligheter till inflytande på ett bättre sätt och på så vis inta rollen som ledare för en grupp demokratiska länder med genomgående god profil i människorättsfrågor. Parlamentet anser att en sådan ledande roll bäst kan uppnås genom att man utvecklar partnerskapet med länder i andra regionala grupperingar, på samma sätt man gjort i samband med flertal EU-initiativ inom FN:s ram såsom generalförsamlingens resolutioner om ett moratorium för dödsstraff respektive rätten till vatten. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att utnyttja sina möjligheter till inflytande på ett bättre sätt och på så vis inta rollen som ledare för en grupp demokratiska länder med genomgående god profil i människorättsfrågor. Parlamentet anser att en sådan ledande roll bäst kan uppnås genom att man utvecklar partnerskapet med länder i andra regionala grupperingar, på samma sätt man gjort i samband med flertal EU-initiativ inom FN:s ram såsom generalförsamlingens resolutioner om ett moratorium för dödsstraff respektive rätten till vatten.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att inleda ett mer aktivt samarbete med andra demokratiska medlemsländer i UNHRC, inbegripet länder i den afrikanska respektive asiatiska gruppen och särskilt demokratiska stater som respekterar den internationella rättsstatsprincipen. Parlamentet anser att Nigerias ordförandeskap i UNHRC erbjuder ett verkligt tillfälle för EU härvidlag. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att inleda ett mer aktivt samarbete med andra demokratiska medlemsländer i UNHRC, inbegripet länder i den afrikanska respektive asiatiska gruppen och särskilt demokratiska stater som respekterar den internationella rättsstatsprincipen. Parlamentet anser att Nigerias ordförandeskap i UNHRC erbjuder ett verkligt tillfälle för EU härvidlag.

| 52. | Europa uppmanar EU att hålla regelbundna möten i specifika frågor med dessa länder som ett sätt att skapa underlag för koalitioner och säkra bredast möjliga stöd för sina ståndpunkter. Parlamentet pekar på behovet att stärka EU medlemsstaternas representationskontor i Genève och investera i diplomatiska resurser genom att skicka människorättsspecialister och diplomater på hög nivå att leda UNHRC. |
| --- | --- |

52.

Europa uppmanar EU att hålla regelbundna möten i specifika frågor med dessa länder som ett sätt att skapa underlag för koalitioner och säkra bredast möjliga stöd för sina ståndpunkter. Parlamentet pekar på behovet att stärka EU medlemsstaternas representationskontor i Genève och investera i diplomatiska resurser genom att skicka människorättsspecialister och diplomater på hög nivå att leda UNHRC.

| 53. | Parlamentet efterlyser större samordning och närmare samarbete mellan, å ena sidan, relevanta arbetsgrupper vid EU-rådet med bas i Bryssel och, å andra sidan, EU-kontoren och medlemsstaternas ständiga representationer i New York och Genève. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang den effektiva decentraliseringen av de dagliga besluten så att de fattas i Genève i stället för Bryssel, med en fortsatt viktig samordnande roll på nationell nivå. |
| --- | --- |

53.

Parlamentet efterlyser större samordning och närmare samarbete mellan, å ena sidan, relevanta arbetsgrupper vid EU-rådet med bas i Bryssel och, å andra sidan, EU-kontoren och medlemsstaternas ständiga representationer i New York och Genève. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang den effektiva decentraliseringen av de dagliga besluten så att de fattas i Genève i stället för Bryssel, med en fortsatt viktig samordnande roll på nationell nivå.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar åter EU att göra mer effektivt bruk av såväl sitt ekonomiska och politiska stöd till tredjeländer som övriga tillgängliga instrument som människorättsdialoger och samråd, i syfte att säkra bredare enighet kring de initiativ som det lägger fram eller stöder, och detta bör ske med respekt för internationell rätt och allmänt erkända människorättsnormer samt under främjande av demokratiska reformer. Samtidigt uppmanar parlamentet EU:s medlemsstater och kommissionen att ta hänsyn till UNHRC:s rön och slutsatser i fråga om ett givet land, härunder även rekommendationerna och slutsatserna från den allmänna återkommande utvärderingen, då de fastställer målen för och de prioriteringar som ska gälla vid EU:s biståndsprogram. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet uppmanar åter EU att göra mer effektivt bruk av såväl sitt ekonomiska och politiska stöd till tredjeländer som övriga tillgängliga instrument som människorättsdialoger och samråd, i syfte att säkra bredare enighet kring de initiativ som det lägger fram eller stöder, och detta bör ske med respekt för internationell rätt och allmänt erkända människorättsnormer samt under främjande av demokratiska reformer. Samtidigt uppmanar parlamentet EU:s medlemsstater och kommissionen att ta hänsyn till UNHRC:s rön och slutsatser i fråga om ett givet land, härunder även rekommendationerna och slutsatserna från den allmänna återkommande utvärderingen, då de fastställer målen för och de prioriteringar som ska gälla vid EU:s biståndsprogram.

| 55. | Europaparlamentet beklagar att det inte har lyckats EU att presentera några konkreta prioriteringar för UNHRC:s arbete, och att det vid ett flertal tillfällen har tvingats inta ett ”skadebegränsande” förhållningssätt, något som var särskilt tydligt då den afrikanska gruppen år 2007 lade fram ett förslag om en ”uppförandekod för särskilda förfaranden”. Parlamentet uppmanar EU att anamma en mer framåtriktad strategi och fördubbla sina ansträngningar att påverka UNHRC:s dagordning och diskussioner. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet beklagar att det inte har lyckats EU att presentera några konkreta prioriteringar för UNHRC:s arbete, och att det vid ett flertal tillfällen har tvingats inta ett ”skadebegränsande” förhållningssätt, något som var särskilt tydligt då den afrikanska gruppen år 2007 lade fram ett förslag om en ”uppförandekod för särskilda förfaranden”. Parlamentet uppmanar EU att anamma en mer framåtriktad strategi och fördubbla sina ansträngningar att påverka UNHRC:s dagordning och diskussioner.

| 56. | Europaparlamentet anser att medan EU:s medlemsstater har ett bättre rykte på människorättsområdet än många andra medlemsstater i UNHRC skulle EU:s agerande i detta sammanhang att få större effekt om det inte kan anklagas för dubbelmoral eller för att vara selektiv i utformningen av den egna politiken på människorätts- och demokratiområdet. Parlamentet uppmanar därför EU att uppfylla sina åtaganden att främja mänskliga rättigheter överallt i världen och på alla områden. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang EU att engagera sig aktivt i den översyn av Durbankonferensen som kommer att äga rum 2009, inte minst med tanke på behovet av att genomföra resolution A/RES/62/149 som FN:s generalförsamling antog den 18 december 2007, i vilken man efterlyser ett allmänt moratorium för dödsstraff. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet anser att medan EU:s medlemsstater har ett bättre rykte på människorättsområdet än många andra medlemsstater i UNHRC skulle EU:s agerande i detta sammanhang att få större effekt om det inte kan anklagas för dubbelmoral eller för att vara selektiv i utformningen av den egna politiken på människorätts- och demokratiområdet. Parlamentet uppmanar därför EU att uppfylla sina åtaganden att främja mänskliga rättigheter överallt i världen och på alla områden. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang EU att engagera sig aktivt i den översyn av Durbankonferensen som kommer att äga rum 2009, inte minst med tanke på behovet av att genomföra resolution A/RES/62/149 som FN:s generalförsamling antog den 18 december 2007, i vilken man efterlyser ett allmänt moratorium för dödsstraff.

| 57. | Europaparlamentet anser att parlamentets delegationer bör regelbundet närvara vid UNHRC:s möten i Genève. Parlamentet välkomnar även initiativet från sitt underutskott för mänskliga rättigheter att bjuda in mandatinnehavare vid särskilda förfaranden och UNHRC:s ordförandeskap till sina sammanträden, och ser gärna att man fortsätter med detta. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet anser att parlamentets delegationer bör regelbundet närvara vid UNHRC:s möten i Genève. Parlamentet välkomnar även initiativet från sitt underutskott för mänskliga rättigheter att bjuda in mandatinnehavare vid särskilda förfaranden och UNHRC:s ordförandeskap till sina sammanträden, och ser gärna att man fortsätter med detta.

| 58. | Europaparlamentet understryker återigen behovet av en klarsynt politisk dagordning och en långsiktig strategi beträffande såväl UNHRC:s funktionssätt som EU-medlemsstaternas verksamhet inom detta organ, särskilt med tanke på den översyn av UNHRC som kommer att äga rum 2011. Parlamentet anser att denna strategi bör utgå från mätbara referensvärden, och uppmanar därför EU att






  — | bekräfta och kraftfullt försvara de mänskliga rättigheternas universalitet, odelbarhet och ömsesidiga beroende, |
| --- | --- | --- |

58.

Europaparlamentet understryker återigen behovet av en klarsynt politisk dagordning och en långsiktig strategi beträffande såväl UNHRC:s funktionssätt som EU-medlemsstaternas verksamhet inom detta organ, särskilt med tanke på den översyn av UNHRC som kommer att äga rum 2011. Parlamentet anser att denna strategi bör utgå från mätbara referensvärden, och uppmanar därför EU att

—

bekräfta och kraftfullt försvara de mänskliga rättigheternas universalitet, odelbarhet och ömsesidiga beroende,

| — | se till att UNHRC:s möjlighet att ta itu med landspecifika situationer, bl.a. utifrån landsspecifika mandat, bevaras och stärks, |
| --- | --- |

—

se till att UNHRC:s möjlighet att ta itu med landspecifika situationer, bl.a. utifrån landsspecifika mandat, bevaras och stärks,

| — | garantera oberoendet och effektiviteten hos de särskilda förfarandena i allmänhet och verka för att medlemmarna i UNHRC fullgör sin skyldighet att samarbeta med de särskilda förfarandena, |
| --- | --- |

—

garantera oberoendet och effektiviteten hos de särskilda förfarandena i allmänhet och verka för att medlemmarna i UNHRC fullgör sin skyldighet att samarbeta med de särskilda förfarandena,

| — | arbeta för att stärka den roll som oberoende övervakningsmekanismer, och de rön som framkommer genom förfarandet med den allmänna återkommande utvärderingen, spelar, |
| --- | --- |

—

arbeta för att stärka den roll som oberoende övervakningsmekanismer, och de rön som framkommer genom förfarandet med den allmänna återkommande utvärderingen, spelar,

| — | bekräfta UNHRC:s särskilda roll som ett forum för människorättsfrågor i allmänhet liksom dess kompletterande roll i förhållande till övriga FN-organ, |
| --- | --- |

—

bekräfta UNHRC:s särskilda roll som ett forum för människorättsfrågor i allmänhet liksom dess kompletterande roll i förhållande till övriga FN-organ,

| — | värna om OHCHR:s oberoende, |
| --- | --- |

—

värna om OHCHR:s oberoende,

| — | stärka sin strategi för att bygga externa koalitioner, framför allt genom initiativ mellan regioner, |
| --- | --- |

—

stärka sin strategi för att bygga externa koalitioner, framför allt genom initiativ mellan regioner,

| — | ytterligare förbättra sin egen trovärdighet på människorättsområdet, såväl internt som externt, framför allt genom en fördragsratificering. |
| --- | --- |

—

ytterligare förbättra sin egen trovärdighet på människorättsområdet, såväl internt som externt, framför allt genom en fördragsratificering.

*

- *

| 59. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, regeringarna och parlamenten i EU:s och UNHRC:s medlemsstater, ordföranden för FN:s generalförsamling, FN:s generalsekreterare och kontoret för FN:s kommissarie för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, regeringarna och parlamenten i EU:s och UNHRC:s medlemsstater, ordföranden för FN:s generalförsamling, FN:s generalsekreterare och kontoret för FN:s kommissarie för mänskliga rättigheter.

---

(1)  EUT C 291 E, 30.11.2006, s. 409.

(2)  EUT C 96 E, 21.4.2004, s. 79.

(3)  EUT C 124 E, 25.5.2006, s. 549.

(4)  EUT C 227 E, 21.9.2006, s. 582.

(5)  Antagna texter, P6_TA(2008)0065.

(6)  Antagna texter, P6_TA(2008)0193.

(7)  UNHRC:s resolution nr 5/1 av den 18 juni 2007.

(8)  Resolution A/HRC/7/16.

(9)  Resolution A/HRC/6/35.

---

| 24.2.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 46/80 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 46/80

---

Allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar

P6_TA(2009)0022

Europaparlamentets resolution av den 14 januari 2009 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (genomförande av förordning (EG) nr 1049/2001) (2007/2154(INI))

(2010/C 46 E/11)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av EG-fördraget, särskilt artikel 254 om skyldigheten att offentliggöra rättsakter och artikel 255.2 om rätten till tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar för unionsmedborgarna och för dem som är bosatta i EU, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EG-fördraget, särskilt artikel 254 om skyldigheten att offentliggöra rättsakter och artikel 255.2 om rätten till tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar för unionsmedborgarna och för dem som är bosatta i EU,

| — | med beaktande av EG-fördraget, särskilt artikel 207.3 om rådets skyldighet att i sin arbetsordning utarbeta villkoren för allmänhetens tillgång till rådets handlingar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EG-fördraget, särskilt artikel 207.3 om rådets skyldighet att i sin arbetsordning utarbeta villkoren för allmänhetens tillgång till rådets handlingar,

| — | med beaktande av EU-fördraget, särskilt artikel 1 (principen om öppenhet som en av unionens allmänna principer), artikel 6 (demokrati) samt artiklarna 28.1 och 41.1 (tillämpningen av rätten till tillgång till handlingar om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken samt om polisiärt och straffrättsligt samarbete), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU-fördraget, särskilt artikel 1 (principen om öppenhet som en av unionens allmänna principer), artikel 6 (demokrati) samt artiklarna 28.1 och 41.1 (tillämpningen av rätten till tillgång till handlingar om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken samt om polisiärt och straffrättsligt samarbete),

| — | med beaktande av artiklarna 10 och 16 i fördraget om Europeiska unionen, såsom det ska ändras genom Lissabonfördraget, samt av artiklarna 15 och 298 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 10 och 16 i fördraget om Europeiska unionen, såsom det ska ändras genom Lissabonfördraget, samt av artiklarna 15 och 298 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 41 (rätten till god förvaltning) och artikel 42 (rätten till tillgång till handlingar), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 41 (rätten till god förvaltning) och artikel 42 (rätten till tillgång till handlingar),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (1),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1700/2003 av den 22 september 2003 om ändring av förordning (EEG, Euratom) nr 354/83 om öppnandet för allmänheten av Europeiska ekonomiska gemenskapens och Europeiska atomenergigemenskapens historiska arkiv (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1700/2003 av den 22 september 2003 om ändring av förordning (EEG, Euratom) nr 354/83 om öppnandet för allmänheten av Europeiska ekonomiska gemenskapens och Europeiska atomenergigemenskapens historiska arkiv (2),

| — | med beaktande av rättspraxis från Europeiska gemenskapernas domstol (EG-domstolen) och förstainstansrätten om tillgång till handlingar, särskilt de nyligen avkunnade domarna från förstainstansrätten i mål T-194/04, Bavarian Lager Co. Ltd mot Europeiska gemenskapernas kommission, och från EG-domstolen i de förenade målen C-39/05 P och C-52/05 P, Konungariket Sverige och Maurizio Turco mot Europeiska unionens råd (”EG-domstolens dom i Turco-målet”), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rättspraxis från Europeiska gemenskapernas domstol (EG-domstolen) och förstainstansrätten om tillgång till handlingar, särskilt de nyligen avkunnade domarna från förstainstansrätten i mål T-194/04, Bavarian Lager Co. Ltd mot Europeiska gemenskapernas kommission, och från EG-domstolen i de förenade målen C-39/05 P och C-52/05 P, Konungariket Sverige och Maurizio Turco mot Europeiska unionens råd (”EG-domstolens dom i Turco-målet”),

| — | med beaktande av Europeiska ombudsmannens och Europeiska datatillsynsmannens verksamhet och handlingar om tillgång till handlingar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ombudsmannens och Europeiska datatillsynsmannens verksamhet och handlingar om tillgång till handlingar,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 november 2002 mellan Europaparlamentet och rådet om Europaparlamentets tillgång till känslig information i rådet om säkerhets- och försvarspolitiken (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 november 2002 mellan Europaparlamentet och rådet om Europaparlamentets tillgång till känslig information i rådet om säkerhets- och försvarspolitiken (3),

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 30 april 2008 till Europaparlamentets och rådets förordning om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (KOM(2008)0229), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 30 april 2008 till Europaparlamentets och rådets förordning om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (KOM(2008)0229),

| — | med beaktande av Europarådets förslag till konvention om tillgång till officiella handlingar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets förslag till konvention om tillgång till officiella handlingar,

| — | med beaktande av de muntliga frågorna till rådet och kommissionen om genomförandet av EG-domstolens dom i Turco-målet (O-87/2008 och O-88/2008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de muntliga frågorna till rådet och kommissionen om genomförandet av EG-domstolens dom i Turco-målet (O-87/2008 och O-88/2008),

| — | med beaktande av årsrapporterna för 2006 från rådet, kommissionen och Europaparlamentet om tillgång till handlingar samt av artikel 17 i förordning (EG) nr 1049/2001, |
| --- | --- |

—

med beaktande av årsrapporterna för 2006 från rådet, kommissionen och Europaparlamentet om tillgång till handlingar samt av artikel 17 i förordning (EG) nr 1049/2001,

| — | med beaktande av artikel 45 och artikel 97.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 och artikel 97.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0459/2008), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0459/2008), och av följande skäl:

| A. | Demokratier som grundar sig på rättsstatsprincipen är bundna av offentlighetsprincipen i fråga om de regler som påverkar medborgarna. Detta medför en skyldighet för EU:s institutioner att vara öppna och ge möjligheter till insyn, särskilt i beslutsprocesserna, så att de demokratiska lagstiftande organen håller sina sammanträden, diskussioner och omröstningar offentligt, samtidigt som lagförslag och tillhörande texter också görs tillgängliga. |
| --- | --- |

A.

Demokratier som grundar sig på rättsstatsprincipen är bundna av offentlighetsprincipen i fråga om de regler som påverkar medborgarna. Detta medför en skyldighet för EU:s institutioner att vara öppna och ge möjligheter till insyn, särskilt i beslutsprocesserna, så att de demokratiska lagstiftande organen håller sina sammanträden, diskussioner och omröstningar offentligt, samtidigt som lagförslag och tillhörande texter också görs tillgängliga.

| B. | För att ansvarsskyldigheten och legitimiteten i ett demokratiskt politiskt system ska kunna upprätthållas har medborgarna rätt att få veta






  — | hur deras företrädare agerar efter att de valts eller tilldelats poster i offentliga organ, alternativt företräder medlemsstaten på EU-nivå eller internationell nivå (principen om ansvarsskyldighet), |
| --- | --- | --- |

B.

För att ansvarsskyldigheten och legitimiteten i ett demokratiskt politiskt system ska kunna upprätthållas har medborgarna rätt att få veta

—

hur deras företrädare agerar efter att de valts eller tilldelats poster i offentliga organ, alternativt företräder medlemsstaten på EU-nivå eller internationell nivå (principen om ansvarsskyldighet),

| — | hur beslutsprocessen går till (inklusive handlingar, ändringsförslag, tidsplaner, inblandade aktörer, omröstningar osv.), |
| --- | --- |

—

hur beslutsprocessen går till (inklusive handlingar, ändringsförslag, tidsplaner, inblandade aktörer, omröstningar osv.),

| — | hur offentliga medel fördelas och används samt med vilka resultat (principen om tillgångars spårbarhet). |
| --- | --- |

—

hur offentliga medel fördelas och används samt med vilka resultat (principen om tillgångars spårbarhet).

| C. | På grundval av medlemsstaternas erfarenheter har Europeiska unionen, tillsammans med världssamfundet i stort, gradvis kommit att erkänna en verklig ”rätt till tillgång till handlingar” och en ”rätt till information”. Dessa rättigheter utgår från principerna om demokrati, offentlighet, insyn och öppenhet. |
| --- | --- |

C.

På grundval av medlemsstaternas erfarenheter har Europeiska unionen, tillsammans med världssamfundet i stort, gradvis kommit att erkänna en verklig ”rätt till tillgång till handlingar” och en ”rätt till information”. Dessa rättigheter utgår från principerna om demokrati, offentlighet, insyn och öppenhet.

| D. | Kvantitativa uppgifter i EU-institutionernas årsrapporter angående tillämpningen av förordning (EG) nr 1049/2001 tyder på att tillgång till handlingar har beviljats vid fler tillfällen (antalet och andelen avslag har allmänt sett minskat). Samtidigt skiftar skälen till avslag mellan EU-institutionerna (det främsta är skyddet av beslutsprocessen). När det gäller känsliga handlingar förde kommissionen och parlamentet inte in några i sina respektive register, medan rådet förde in 79 känsliga handlingar av 409 i sitt register. Ur en kvalitativ synvinkel framgår det klart att ett antal bestämmelser i förordningen gav upphov till skilda tolkningar om hur denna skulle tillämpas på rätt sätt, vilket i sin tur ledde till att medborgare vände sig till Europeiska ombudsmannen och EG-domstolen. |
| --- | --- |

D.

Kvantitativa uppgifter i EU-institutionernas årsrapporter angående tillämpningen av förordning (EG) nr 1049/2001 tyder på att tillgång till handlingar har beviljats vid fler tillfällen (antalet och andelen avslag har allmänt sett minskat). Samtidigt skiftar skälen till avslag mellan EU-institutionerna (det främsta är skyddet av beslutsprocessen). När det gäller känsliga handlingar förde kommissionen och parlamentet inte in några i sina respektive register, medan rådet förde in 79 känsliga handlingar av 409 i sitt register. Ur en kvalitativ synvinkel framgår det klart att ett antal bestämmelser i förordningen gav upphov till skilda tolkningar om hur denna skulle tillämpas på rätt sätt, vilket i sin tur ledde till att medborgare vände sig till Europeiska ombudsmannen och EG-domstolen.

| E. | Rådet för bara in det interinstitutionella referensnumret i ett begränsat antal handlingar, vilket står i strid med artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1049/2001 och gör det svårt att koppla en handling till ett förfarande, och handlingarna nedgraderas till ”mötesdokument” (som inte registreras) eller behandlas som ”diplomatiska” handlingar. På detta sätt urholkas medborgarnas rätt till tillgång till handlingar. |
| --- | --- |

E.

Rådet för bara in det interinstitutionella referensnumret i ett begränsat antal handlingar, vilket står i strid med artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1049/2001 och gör det svårt att koppla en handling till ett förfarande, och handlingarna nedgraderas till ”mötesdokument” (som inte registreras) eller behandlas som ”diplomatiska” handlingar. På detta sätt urholkas medborgarnas rätt till tillgång till handlingar.

| F. | Enligt skäl 6 i förordning (EG) nr 1049/2001 bör tillgång beviljas även till handlingar som utfärdats enligt förfarandet för delegerade befogenheter (kommittéförfarandet). Då 90 procent av lagstiftningen antas enligt detta förfarande bör en vederbörlig och insynsvänlig parlamentarisk och demokratisk granskning till fullo säkras inom ramen för förfarandet. |
| --- | --- |

F.

Enligt skäl 6 i förordning (EG) nr 1049/2001 bör tillgång beviljas även till handlingar som utfärdats enligt förfarandet för delegerade befogenheter (kommittéförfarandet). Då 90 procent av lagstiftningen antas enligt detta förfarande bör en vederbörlig och insynsvänlig parlamentarisk och demokratisk granskning till fullo säkras inom ramen för förfarandet.

| G. | Internet har blivit det vanligaste sättet för medborgarna att ta del av EU-dokument, och EU:s institutioner har gjort fler handlingar tillgängliga på nätet. Detta har nu skapat ett behov att vidareutveckla användarvänligheten på EU-institutionernas webbplatser för tillgång till handlingar, att koppla ihop dem med varandra och att skapa en enda EU-portal med tillgång till alla handlingar, förfaranden och institutioner. |
| --- | --- |

G.

Internet har blivit det vanligaste sättet för medborgarna att ta del av EU-dokument, och EU:s institutioner har gjort fler handlingar tillgängliga på nätet. Detta har nu skapat ett behov att vidareutveckla användarvänligheten på EU-institutionernas webbplatser för tillgång till handlingar, att koppla ihop dem med varandra och att skapa en enda EU-portal med tillgång till alla handlingar, förfaranden och institutioner.

| H. | EU:s institutioner bör nu ta ytterligare steg mot större insyn, öppenhet och demokrati genom att sträva mot en ”EU-rättsakt om fri tillgång till information”, eftersom ett antal brister i tillämpningen av förordning (EG) nr 1049/2001 har uppmärksammats av allmänheten. De senaste domarna behöver analyseras och genomföras av EU-institutionerna snarast möjligt. Kommissionen har å sin sida kommit med ett förslag till översyn av förordning (EG) nr 1049/2001. |
| --- | --- |

H.

EU:s institutioner bör nu ta ytterligare steg mot större insyn, öppenhet och demokrati genom att sträva mot en ”EU-rättsakt om fri tillgång till information”, eftersom ett antal brister i tillämpningen av förordning (EG) nr 1049/2001 har uppmärksammats av allmänheten. De senaste domarna behöver analyseras och genomföras av EU-institutionerna snarast möjligt. Kommissionen har å sin sida kommit med ett förslag till översyn av förordning (EG) nr 1049/2001.

| 1. | Europaparlamentet betonar att EG-domstolens dom i Turco-målet utgjorde en milstolpe. Domstolen fastslog att ”förordning (EG) nr 1049/2001 i princip innebär en skyldighet att lämna ut yttranden från rådets rättstjänst rörande ett lagstiftningsförfarande” (4) och drog följande slutsatser:






  — | Allmänhetens rätt till tillgång till handlingar från EU-institutionerna stammar från dessas demokratiska natur, enligt vad som stadgas i skäl 4 och artikel 1 i förordning (EG) nr 1049/2001. |
| --- | --- | --- |

1.

Europaparlamentet betonar att EG-domstolens dom i Turco-målet utgjorde en milstolpe. Domstolen fastslog att ”förordning (EG) nr 1049/2001 i princip innebär en skyldighet att lämna ut yttranden från rådets rättstjänst rörande ett lagstiftningsförfarande” (4) och drog följande slutsatser:

—

Allmänhetens rätt till tillgång till handlingar från EU-institutionerna stammar från dessas demokratiska natur, enligt vad som stadgas i skäl 4 och artikel 1 i förordning (EG) nr 1049/2001.

| — | Undantagen i förordningen (till exempel skyddet av beslutsprocessen) måste tolkas återhållsamt och avvägas mot det överordnade allmänintresset av att lämna ut handlingar, som är förenat med demokratiprincipen, medborgarnas närhet till beslutsprocessen samt förvaltningens legitimitet, effektivitet och ansvarsskyldighet inför medborgarna (5). |
| --- | --- |

—

Undantagen i förordningen (till exempel skyddet av beslutsprocessen) måste tolkas återhållsamt och avvägas mot det överordnade allmänintresset av att lämna ut handlingar, som är förenat med demokratiprincipen, medborgarnas närhet till beslutsprocessen samt förvaltningens legitimitet, effektivitet och ansvarsskyldighet inför medborgarna (5).

| — | Dessa slutsatser är än viktigare när EU-institutionerna handlar i egenskap av lagstiftare (6). |
| --- | --- |

—

Dessa slutsatser är än viktigare när EU-institutionerna handlar i egenskap av lagstiftare (6).

| — | Öppenhet i fråga om olika åsikter om en rättsakt (och dess lagenlighet), ”vilket gör det möjligt att öppet diskutera skillnaderna mellan olika ståndpunkter, bidrar till att öka institutionernas legitimitet i de europeiska medborgarnas ögon och till att öka deras förtroende” (7). |
| --- | --- |

—

Öppenhet i fråga om olika åsikter om en rättsakt (och dess lagenlighet), ”vilket gör det möjligt att öppet diskutera skillnaderna mellan olika ståndpunkter, bidrar till att öka institutionernas legitimitet i de europeiska medborgarnas ögon och till att öka deras förtroende” (7).

| — | Institutionen måste lämna en utförlig motivering till ett avslag (8). |
| --- | --- |

—

Institutionen måste lämna en utförlig motivering till ett avslag (8).

| — | Undantaget kan endast tillämpas under den tid som skyddet är motiverat med hänsyn till handlingens innehåll (9). |
| --- | --- |

—

Undantaget kan endast tillämpas under den tid som skyddet är motiverat med hänsyn till handlingens innehåll (9).

| 2. | Europaparlamentet understryker att EG-domstolens dom i Turco-målet ytterligare stärker principen i EU om att demokratiska institutioner har en skyldighet att sörja för offentlighet i sin verksamhet och att garantera tillgång till sina handlingar och beslut. Detta är en förutsättning för deras laglighet, legitimitet och ansvarsskyldighet på grundval av artikel 6 i EU-fördraget och artiklarna 254 och 255 i EG-fördraget. Följaktligen måste handlingarna offentliggöras och under alla omständigheter hållas tillgängliga. Undantag från denna princip bör begränsas och tolkas återhållsamt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet understryker att EG-domstolens dom i Turco-målet ytterligare stärker principen i EU om att demokratiska institutioner har en skyldighet att sörja för offentlighet i sin verksamhet och att garantera tillgång till sina handlingar och beslut. Detta är en förutsättning för deras laglighet, legitimitet och ansvarsskyldighet på grundval av artikel 6 i EU-fördraget och artiklarna 254 och 255 i EG-fördraget. Följaktligen måste handlingarna offentliggöras och under alla omständigheter hållas tillgängliga. Undantag från denna princip bör begränsas och tolkas återhållsamt.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar enträget alla EU-institutioner att tillämpa förordning (EG) nr 1049/2001 i ljuset av senaste rättspraxis, i synnerhet EG-domstolens dom i Turco-målet med allt det innebär, särskilt i lagstiftningsförfarandena (offentliggörande av yttranden från rättstjänsterna, restriktiv tolkning av undantag, skyldighet att lämna en utförlig motivering till ett avslag osv.). Rådet uppmanas även att se över sina regler för att garantera offentligheten för samtliga diskussioner och handlingar samt all information (inbegripet uppgifter om sammansättningen av medlemsstaternas delegationer till rådet och dess arbetsgrupper och expertgrupper) samt att låta göra en utskrift av sina offentliga sammanträden. EG-domstolens slutsatser om att skyddet av beslutsprocessen är underordnat allmänintresset av öppenhet gäller nämligen även dessa uppgifter – eftersom olika åsikter om en rättsakt ger institutionerna större legitimitet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar enträget alla EU-institutioner att tillämpa förordning (EG) nr 1049/2001 i ljuset av senaste rättspraxis, i synnerhet EG-domstolens dom i Turco-målet med allt det innebär, särskilt i lagstiftningsförfarandena (offentliggörande av yttranden från rättstjänsterna, restriktiv tolkning av undantag, skyldighet att lämna en utförlig motivering till ett avslag osv.). Rådet uppmanas även att se över sina regler för att garantera offentligheten för samtliga diskussioner och handlingar samt all information (inbegripet uppgifter om sammansättningen av medlemsstaternas delegationer till rådet och dess arbetsgrupper och expertgrupper) samt att låta göra en utskrift av sina offentliga sammanträden. EG-domstolens slutsatser om att skyddet av beslutsprocessen är underordnat allmänintresset av öppenhet gäller nämligen även dessa uppgifter – eftersom olika åsikter om en rättsakt ger institutionerna större legitimitet.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna att ta fram gemensamma regler för hur administrativa förfaranden ska genomföras och hur administrativa handlingar ska läggas fram, sekretessbeläggas, sekretessbefrias, registreras och spridas inom och utom EU-institutionerna. Offentlighetsprincipen är nämligen oskiljaktligen förenad med principen om god förvaltning, så som tillkännagetts av parlamentet, rådet och kommissionen i artikel 41 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. På samma sätt bör rådets förordning (EEG, Euratom) nr 354/83 av den 1 februari 1983 om öppnandet för allmänheten av Europeiska ekonomiska gemenskapens och Europeiska atomenergigemenskapens historiska arkiv (10) inlemmas i samband med översynen av förordning (EG) nr 1049/2001, så att denna ger definitioner av de gemensamma reglerna om levande och historiska arkiv samt arkiv i mellanställning. På så sätt undviker man rådande inkonsekvens mellan EU-institutionernas och medlemsstaternas arbetssätt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna att ta fram gemensamma regler för hur administrativa förfaranden ska genomföras och hur administrativa handlingar ska läggas fram, sekretessbeläggas, sekretessbefrias, registreras och spridas inom och utom EU-institutionerna. Offentlighetsprincipen är nämligen oskiljaktligen förenad med principen om god förvaltning, så som tillkännagetts av parlamentet, rådet och kommissionen i artikel 41 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. På samma sätt bör rådets förordning (EEG, Euratom) nr 354/83 av den 1 februari 1983 om öppnandet för allmänheten av Europeiska ekonomiska gemenskapens och Europeiska atomenergigemenskapens historiska arkiv (10) inlemmas i samband med översynen av förordning (EG) nr 1049/2001, så att denna ger definitioner av de gemensamma reglerna om levande och historiska arkiv samt arkiv i mellanställning. På så sätt undviker man rådande inkonsekvens mellan EU-institutionernas och medlemsstaternas arbetssätt.

| 5. | Europaparlamentet bör vara en förkämpe för offentlighet, insyn och öppenhet i EU. Inför valet 2009 bör parlamentet sjösätta en särskild handlingsplan (till exempel inom ramen för initiativet om ”e-parlamentet”) för att se till att en större mängd lättåtkomlig information finns tillgänglig på webbplatsen, angående följande:






  — | Ledamöternas verksamhet och deras deltagande i och närvaro vid parlamentets arbete, i absoluta och relativa tal samt i procent. Uppgifterna bör vara tillgängliga för medborgarna även med hjälp av sökkriterier (11). |
| --- | --- | --- |

5.

Europaparlamentet bör vara en förkämpe för offentlighet, insyn och öppenhet i EU. Inför valet 2009 bör parlamentet sjösätta en särskild handlingsplan (till exempel inom ramen för initiativet om ”e-parlamentet”) för att se till att en större mängd lättåtkomlig information finns tillgänglig på webbplatsen, angående följande:

—

Ledamöternas verksamhet och deras deltagande i och närvaro vid parlamentets arbete, i absoluta och relativa tal samt i procent. Uppgifterna bör vara tillgängliga för medborgarna även med hjälp av sökkriterier (11).

| — | Parlamentets verksamhet i kammaren, utskotten, delegationer och interna organ: Lagstiftningsdatabasen OEIL bör förbättras genom att man infogar hänvisningar och länkar till alla relevanta handlingar (12). Utskottens och delegationernas arbete bör visas i form av direktuppspelningar på parlamentets webbplats, så som sker med arbetet i kammaren i dag, och inspelningar bör göras tillgängliga för medborgarna med hjälp av sökkriterier. De interna organen (talmanskonferensen, presidiet, kvestorskollegiet, arbetsgruppen för en reform av parlamentets arbetsmetoder osv.) bör främja och garantera största möjlighet till insyn i sitt arbete för övriga ledamöter och för medborgarna genom att göra alla sina handlingar tillgängliga. |
| --- | --- |

—

Parlamentets verksamhet i kammaren, utskotten, delegationer och interna organ: Lagstiftningsdatabasen OEIL bör förbättras genom att man infogar hänvisningar och länkar till alla relevanta handlingar (12). Utskottens och delegationernas arbete bör visas i form av direktuppspelningar på parlamentets webbplats, så som sker med arbetet i kammaren i dag, och inspelningar bör göras tillgängliga för medborgarna med hjälp av sökkriterier. De interna organen (talmanskonferensen, presidiet, kvestorskollegiet, arbetsgruppen för en reform av parlamentets arbetsmetoder osv.) bör främja och garantera största möjlighet till insyn i sitt arbete för övriga ledamöter och för medborgarna genom att göra alla sina handlingar tillgängliga.

| — | Ledamöternas ersättningar och utgifter, i enlighet med Europeiska ombudsmannens ståndpunkt om att rätten till tillgång till information även bör gälla sådana uppgifter (13), liksom alla förklaringar om ekonomiska intressen för samtliga ledamöter. Dessa uppgifter bör vara tillgängliga på EU:s alla officiella språk. |
| --- | --- |

—

Ledamöternas ersättningar och utgifter, i enlighet med Europeiska ombudsmannens ståndpunkt om att rätten till tillgång till information även bör gälla sådana uppgifter (13), liksom alla förklaringar om ekonomiska intressen för samtliga ledamöter. Dessa uppgifter bör vara tillgängliga på EU:s alla officiella språk.

Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och de nationella parlamenten liksom andra valda organ att göra likadant och införa ett register över parlamentens och parlamentarikernas verksamhet.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att följa rekommendationen från Europeiska ombudsmannen (klagomål 3208/2006/GG) om kommissionens register när det gäller skyldigheten att infoga hänvisningar till alla handlingar som åsyftas i artikel 3 a och som kommissionen förfogar över i det register som föreskrivs i artikel 11 i förordning (EG) nr 1049/2001, i den utsträckning detta ännu inte har gjorts. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att följa rekommendationen från Europeiska ombudsmannen (klagomål 3208/2006/GG) om kommissionens register när det gäller skyldigheten att infoga hänvisningar till alla handlingar som åsyftas i artikel 3 a och som kommissionen förfogar över i det register som föreskrivs i artikel 11 i förordning (EG) nr 1049/2001, i den utsträckning detta ännu inte har gjorts.

| 7. | Europaparlamentet anser att det skulle vara enklare att få tag på handlingar och uppgifter om handlingarna själva lades fram, registrerades och vidareutnyttjades av andra lagstiftande instanser enligt gemensamma normer (till exempel för hänvisningar till olika versioner av samma dokument samt till ändringar, bilagor och rättelser) (14) och med hjälp av ordbehandlingsprogram med öppen källkod, med effektiv flerspråkighet och teknik som också låter personer med funktionshinder få tillgång till uppgifter och handlingar, så som kommissionen föreslår medlemsstaterna i sitt meddelande om lösningar för att uppnå interoperabilitet mellan offentliga förvaltningar i EU (ISA) (KOM(2008)0583) och så som stadgas i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/98/EG av den 17 november 2003 om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (15). |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att det skulle vara enklare att få tag på handlingar och uppgifter om handlingarna själva lades fram, registrerades och vidareutnyttjades av andra lagstiftande instanser enligt gemensamma normer (till exempel för hänvisningar till olika versioner av samma dokument samt till ändringar, bilagor och rättelser) (14) och med hjälp av ordbehandlingsprogram med öppen källkod, med effektiv flerspråkighet och teknik som också låter personer med funktionshinder få tillgång till uppgifter och handlingar, så som kommissionen föreslår medlemsstaterna i sitt meddelande om lösningar för att uppnå interoperabilitet mellan offentliga förvaltningar i EU (ISA) (KOM(2008)0583) och så som stadgas i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/98/EG av den 17 november 2003 om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (15).

| 8. | Europaparlamentet menar att vägen till information om EU:s institutioner fortfarande kantas av hinder för vanliga medborgare eftersom det saknas en verkningsfull och medborgartillvänd interinstitutionell strategi som präglas av öppenhet, insyn och kommunikation. Oavsett vilken ingång medborgarna väljer bör de ha möjlighet att följa ett visst lagstiftnings- eller förvaltningsförfarande och kunna få tillgång till samtliga handlingar i ärendet (16). I syfte att förbättra, förenkla och komplettera EU-institutionernas register och webbsidor samt göra dem kompatibla med varandra bör man ta fram en interinstitutionell handlingsplan, något som också begärdes så tidigt som 2001. EU:s institutioner, som har ambitionen att leda utvecklingen av teknik för e-förvaltning, bör ha förmågan och viljan att skapa en verklig interinstitutionell sökmotor som kan förenkla tillgången till handlingar och uppgifter för allmänheten. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet menar att vägen till information om EU:s institutioner fortfarande kantas av hinder för vanliga medborgare eftersom det saknas en verkningsfull och medborgartillvänd interinstitutionell strategi som präglas av öppenhet, insyn och kommunikation. Oavsett vilken ingång medborgarna väljer bör de ha möjlighet att följa ett visst lagstiftnings- eller förvaltningsförfarande och kunna få tillgång till samtliga handlingar i ärendet (16). I syfte att förbättra, förenkla och komplettera EU-institutionernas register och webbsidor samt göra dem kompatibla med varandra bör man ta fram en interinstitutionell handlingsplan, något som också begärdes så tidigt som 2001. EU:s institutioner, som har ambitionen att leda utvecklingen av teknik för e-förvaltning, bör ha förmågan och viljan att skapa en verklig interinstitutionell sökmotor som kan förenkla tillgången till handlingar och uppgifter för allmänheten.

| 9. | Det är djupt beklagligt att många förberedande lagstiftningshandlingar, i strid med artikel 12 i förordning (EG) nr 1049/2001, fortfarande inte registreras (till exempel de ”mötesdokument” som huvudsakligen behandlas av de arbetsgrupper inom rådet som inrättas av Coreper I). Om handlingarna ändå registreras saknas den interinstitutionella koden, vilket gör det omöjligt att föra in dem i ett gemensamt interinstitutionellt register, som en del av det interinstitutionella pilotprojektet ”Öppenhet på området med frihet, säkerhet och rättvisa” (Trans-JAI) som lanserades redan 2004 för lagstiftningsförfaranden på området med frihet, säkerhet och rättvisa. Kommissionens vice ordförande Wallström har i kammaren aviserat en förlängd frist (2010), som emellertid även den kommer att missas om inte EU-institutionerna omedelbart tillsätter en sambandsman som kan föra in den interinstitutionella koden i originalhandlingen om den saknas. Den nuvarande situationen är inte bara ett slöseri med offentliga medel, utan också ett sätt att hålla medborgarna på behörigt avstånd från det dagliga lagstiftningsarbetet inom mycket känsliga områden, som området med frihet, säkerhet och rättvisa. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inte vänta på att detta verktyg ska hinna träda i kraft, utan börja använda det inför nästa valperiods början. |
| --- | --- |

9.

Det är djupt beklagligt att många förberedande lagstiftningshandlingar, i strid med artikel 12 i förordning (EG) nr 1049/2001, fortfarande inte registreras (till exempel de ”mötesdokument” som huvudsakligen behandlas av de arbetsgrupper inom rådet som inrättas av Coreper I). Om handlingarna ändå registreras saknas den interinstitutionella koden, vilket gör det omöjligt att föra in dem i ett gemensamt interinstitutionellt register, som en del av det interinstitutionella pilotprojektet ”Öppenhet på området med frihet, säkerhet och rättvisa” (Trans-JAI) som lanserades redan 2004 för lagstiftningsförfaranden på området med frihet, säkerhet och rättvisa. Kommissionens vice ordförande Wallström har i kammaren aviserat en förlängd frist (2010), som emellertid även den kommer att missas om inte EU-institutionerna omedelbart tillsätter en sambandsman som kan föra in den interinstitutionella koden i originalhandlingen om den saknas. Den nuvarande situationen är inte bara ett slöseri med offentliga medel, utan också ett sätt att hålla medborgarna på behörigt avstånd från det dagliga lagstiftningsarbetet inom mycket känsliga områden, som området med frihet, säkerhet och rättvisa. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inte vänta på att detta verktyg ska hinna träda i kraft, utan börja använda det inför nästa valperiods början.

| 10. | Europaparlamentet anser att EU:s institutioner bör skapa ett enda register eller en enda portal för EU med information och dokument, så att medborgarna kan gå till väga på ett bestämt sätt för att få tillgång till handlingar om EU (16). Syftet är att förenkla och komplettera EU-institutionernas register och webbplatser samt att koppla ihop dem med varandra och integrera dem i en enda EU-portal. Parlamentet efterlyser en interinstitutionell, daglig uppföljningsrapport med information och handlingar om EU:s dagordning och verksamhet på och utanför lagstiftningsområdet, före nästa mandatperiods början. Sådana planer fanns med i Trans-JAI-projektet, som bygger på en överenskommelse mellan institutionerna från 2004 men som tyvärr ännu inte inletts. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att EU:s institutioner bör skapa ett enda register eller en enda portal för EU med information och dokument, så att medborgarna kan gå till väga på ett bestämt sätt för att få tillgång till handlingar om EU (16). Syftet är att förenkla och komplettera EU-institutionernas register och webbplatser samt att koppla ihop dem med varandra och integrera dem i en enda EU-portal. Parlamentet efterlyser en interinstitutionell, daglig uppföljningsrapport med information och handlingar om EU:s dagordning och verksamhet på och utanför lagstiftningsområdet, före nästa mandatperiods början. Sådana planer fanns med i Trans-JAI-projektet, som bygger på en överenskommelse mellan institutionerna från 2004 men som tyvärr ännu inte inletts.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna att senast före nästa valperiods början se till att






  — | samtliga förberedande handlingar innehåller en hänvisning till lagstiftningsförfarandet, |
| --- | --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna att senast före nästa valperiods början se till att

—

samtliga förberedande handlingar innehåller en hänvisning till lagstiftningsförfarandet,

| — | samtliga dagordningar och resultat från överläggningar i rådet och förberedande organ innehåller en tydlig hänvisning till bakgrundsmaterial, registreras i god tid och offentliggörs i rådets register (inklusive de så kallade mötesdokumenten), |
| --- | --- |

—

samtliga dagordningar och resultat från överläggningar i rådet och förberedande organ innehåller en tydlig hänvisning till bakgrundsmaterial, registreras i god tid och offentliggörs i rådets register (inklusive de så kallade mötesdokumenten),

| — | på ett rättvisande och öppet sätt klargöra sin organisationsplan för medborgarna, genom att redogöra för de interna avdelningarnas uppgifter och arbetsflöden samt vägledande tidsfrister för ärenden inom deras uppdrag (det är dessa avdelningar som medborgarna bör vända sig till för att få information, stöd och administrativ prövning), |
| --- | --- |

—

på ett rättvisande och öppet sätt klargöra sin organisationsplan för medborgarna, genom att redogöra för de interna avdelningarnas uppgifter och arbetsflöden samt vägledande tidsfrister för ärenden inom deras uppdrag (det är dessa avdelningar som medborgarna bör vända sig till för att få information, stöd och administrativ prövning),

| — | samtliga lagstiftningsförslag åtföljs av en konsekvensutredning som är tillgänglig för allmänheten. |
| --- | --- |

—

samtliga lagstiftningsförslag åtföljs av en konsekvensutredning som är tillgänglig för allmänheten.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar EU:s institutioner att se till att insynen ökar i kommittéförfarandena och i överenskommelser mellan EU-institutionerna vid första behandlingen i medbeslutandeförfarandet (de så kallade trepartsmötena), så att de interinstitutionella överenskommelserna till fullo uppfyller kraven på offentlighet, insyn och öppenhet i lagstiftningsförfaranden. Detta bör ske under medverkan av en parlamentsförsamling med lagstadgad skyldighet att hålla offentliga sammanträden och att offentliggöra de undersökta handlingarna. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar EU:s institutioner att se till att insynen ökar i kommittéförfarandena och i överenskommelser mellan EU-institutionerna vid första behandlingen i medbeslutandeförfarandet (de så kallade trepartsmötena), så att de interinstitutionella överenskommelserna till fullo uppfyller kraven på offentlighet, insyn och öppenhet i lagstiftningsförfaranden. Detta bör ske under medverkan av en parlamentsförsamling med lagstadgad skyldighet att hålla offentliga sammanträden och att offentliggöra de undersökta handlingarna.

| 13. | Europaparlamentet understryker att det befintliga förfarandet för delegerad lagstiftning (det så kallade kommittéförfarandet), som omfattar 90 procent av de rättsligt bindande akter som varje år antas av EU:s institutioner, bör ses över och tillämpas på ett sådant sätt att demokratiska principer och öppenhet kan garanteras. Parlamentet anser också att ledamöterna, överläggningarna och omröstningarna i kommittéerna inom kommittéförfarandet bör offentliggöras och att ledamöterna i de nationella parlamenten och i Europaparlamentet, liksom medborgarna, bör få omedelbar tillgång till handlingar i registret över kommittéhandlingar, så snart som dessa sänts till kommittéledamöterna (så som utlovades 2001 av förre kommissionären Barnier). Större öppenhet bör råda framför allt när det gäller förslag till förordningar, och parlamentet bör organisera behandlingen av sådana förslag på ett så öppet och insynsvänligt sätt som möjligt, för att undvika oklarheter av det slag som uppstod i samband med förordningarna om luftfartsskydd beträffande vätskor och kroppsskannrar. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet understryker att det befintliga förfarandet för delegerad lagstiftning (det så kallade kommittéförfarandet), som omfattar 90 procent av de rättsligt bindande akter som varje år antas av EU:s institutioner, bör ses över och tillämpas på ett sådant sätt att demokratiska principer och öppenhet kan garanteras. Parlamentet anser också att ledamöterna, överläggningarna och omröstningarna i kommittéerna inom kommittéförfarandet bör offentliggöras och att ledamöterna i de nationella parlamenten och i Europaparlamentet, liksom medborgarna, bör få omedelbar tillgång till handlingar i registret över kommittéhandlingar, så snart som dessa sänts till kommittéledamöterna (så som utlovades 2001 av förre kommissionären Barnier). Större öppenhet bör råda framför allt när det gäller förslag till förordningar, och parlamentet bör organisera behandlingen av sådana förslag på ett så öppet och insynsvänligt sätt som möjligt, för att undvika oklarheter av det slag som uppstod i samband med förordningarna om luftfartsskydd beträffande vätskor och kroppsskannrar.

| 14. | I synnerhet när EU-institutionerna arbetar med lagstiftningsärenden eller internationella fördrag (till exempel samarbete mellan EU och USA om rättsliga och inrikes frågor, passageraruppgifter och dataskydd) eller utnämningsförfaranden (till exempel utnämningen av direktören för Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter) anser Europaparlamentet att principen om lojalt samarbete mellan institutionerna innebär att de är skyldiga att utväxla alla relevanta handlingar och uppgifter, även om de är av känslig eller konfidentiell natur, och att nuvarande rutiner snarast bör förbättras. |
| --- | --- |

14.

I synnerhet när EU-institutionerna arbetar med lagstiftningsärenden eller internationella fördrag (till exempel samarbete mellan EU och USA om rättsliga och inrikes frågor, passageraruppgifter och dataskydd) eller utnämningsförfaranden (till exempel utnämningen av direktören för Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter) anser Europaparlamentet att principen om lojalt samarbete mellan institutionerna innebär att de är skyldiga att utväxla alla relevanta handlingar och uppgifter, även om de är av känslig eller konfidentiell natur, och att nuvarande rutiner snarast bör förbättras.

| 15. | Europaparlamentet lovordar Europeiska ombudsmannens arbete för att öka insynen i EU:s institutioner och delar synpunkterna, som även Europeiska datatillsynsmannen framfört, om balansen mellan dataskydd och rätten till privatliv enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (17), samt enligt förordning (EG) nr 1049/2001. Ombudsmannen uppmanas att för det nyvalda parlamentets räkning förbereda en rapport om tillgången till handlingar och att i denna rapport ta upp de frågor som väcks i denna resolution. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet lovordar Europeiska ombudsmannens arbete för att öka insynen i EU:s institutioner och delar synpunkterna, som även Europeiska datatillsynsmannen framfört, om balansen mellan dataskydd och rätten till privatliv enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (17), samt enligt förordning (EG) nr 1049/2001. Ombudsmannen uppmanas att för det nyvalda parlamentets räkning förbereda en rapport om tillgången till handlingar och att i denna rapport ta upp de frågor som väcks i denna resolution.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar EU:s institutioner och medlemsstater att främja en gemensam förvaltningskultur som präglas av öppenhet och grundar sig på de principer som anges i artikel 41 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, som de framgår av EG-domstolens rättspraxis, Europeiska ombudsmannens rekommendationer och medlemsstaternas bästa metoder. Så som redan är fallet för uppgiftsskyddsombuden bör samtliga generaldirektorat inom EU:s institutioner försäkra sig om att handlingar läggs fram, registreras, sekretessbeläggs, sekretessbefrias och sprids enligt principen om god förvaltning, förordning (EG) nr 1049/2001 samt i enlighet med den berörda EU-institutionens arbetsordning. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar EU:s institutioner och medlemsstater att främja en gemensam förvaltningskultur som präglas av öppenhet och grundar sig på de principer som anges i artikel 41 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, som de framgår av EG-domstolens rättspraxis, Europeiska ombudsmannens rekommendationer och medlemsstaternas bästa metoder. Så som redan är fallet för uppgiftsskyddsombuden bör samtliga generaldirektorat inom EU:s institutioner försäkra sig om att handlingar läggs fram, registreras, sekretessbeläggs, sekretessbefrias och sprids enligt principen om god förvaltning, förordning (EG) nr 1049/2001 samt i enlighet med den berörda EU-institutionens arbetsordning.

| 17. | Europaparlamentet efterlyser ett europeiskt år för öppenhet och insyn. Med anledning av valet till Europaparlamentet bör även en EU-kampanj genomföras under 2009 för att främja öppenhet och insyn, så att medborgarna blir medvetna om sin rätt att få tillgång till EU:s handlingar och får kunskap om EU:s normer om offentlighet, öppenhet och insyn, liksom i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet efterlyser ett europeiskt år för öppenhet och insyn. Med anledning av valet till Europaparlamentet bör även en EU-kampanj genomföras under 2009 för att främja öppenhet och insyn, så att medborgarna blir medvetna om sin rätt att få tillgång till EU:s handlingar och får kunskap om EU:s normer om offentlighet, öppenhet och insyn, liksom i medlemsstaterna.

| 18. | Den öppenhet och insyn som återfinns på EU-nivå bör avspeglas i medlemsstaterna när dessa införlivar EU:s lagstiftning i sin nationella lagstiftning. Europaparlamentet uppmanar de nationella parlamenten och konferensen mellan organ för EG- och EU-frågor att undersöka förslagen i denna resolution och att arbeta för ett EU-register över parlamentens och parlamentarikernas verksamhet. Detta register skulle kunna tjäna till att säkra och stärka ömsesidigt samarbete och samråd mellan EU, Europaparlamentet och de nationella parlamenten, samtidigt som man också drar nytta av de bästa metoderna för öppenhet och insyn med avseende på e-parlamentet och e-förvaltning. |
| --- | --- |

18.

Den öppenhet och insyn som återfinns på EU-nivå bör avspeglas i medlemsstaterna när dessa införlivar EU:s lagstiftning i sin nationella lagstiftning. Europaparlamentet uppmanar de nationella parlamenten och konferensen mellan organ för EG- och EU-frågor att undersöka förslagen i denna resolution och att arbeta för ett EU-register över parlamentens och parlamentarikernas verksamhet. Detta register skulle kunna tjäna till att säkra och stärka ömsesidigt samarbete och samråd mellan EU, Europaparlamentet och de nationella parlamenten, samtidigt som man också drar nytta av de bästa metoderna för öppenhet och insyn med avseende på e-parlamentet och e-förvaltning.

| 19. | Europarådets parlamentariska församling har i sitt yttrande nr 270 (2008) uttryckt invändningar mot Europarådets förslag till konvention om tillgång till officiella handlingar. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ändra förslaget till konvention åtminstone enligt de förslag som lagts fram av medlemmarna i församlingen. |
| --- | --- |

19.

Europarådets parlamentariska församling har i sitt yttrande nr 270 (2008) uttryckt invändningar mot Europarådets förslag till konvention om tillgång till officiella handlingar. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ändra förslaget till konvention åtminstone enligt de förslag som lagts fram av medlemmarna i församlingen.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådet och EG-domstolen (vad gäller domstolens administrativa uppgifter), de enda organ som fortfarande inte tillämpar förordning (EG) nr 1049/2001 för sina handlingar, att tänka över detta och vidta lämpliga åtgärder för att komma till rätta med situationen. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådet och EG-domstolen (vad gäller domstolens administrativa uppgifter), de enda organ som fortfarande inte tillämpar förordning (EG) nr 1049/2001 för sina handlingar, att tänka över detta och vidta lämpliga åtgärder för att komma till rätta med situationen.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar EU:s institutioner att arbeta för en ambitiös ”EU-rättsakt om fri tillgång till information”, på grundval av den aktuella föreslagna översynen av förordning (EG) nr 1049/2001. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar EU:s institutioner att arbeta för en ambitiös ”EU-rättsakt om fri tillgång till information”, på grundval av den aktuella föreslagna översynen av förordning (EG) nr 1049/2001.

| 22. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament, Europeiska ombudsmannen, Europeiska datatillsynsmannen och Europarådet. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament, Europeiska ombudsmannen, Europeiska datatillsynsmannen och Europarådet.

---

(1)  EGT L 145, 31.5.2001, s. 43.

(2)  EUT L 243, 27.9.2003, s. 1.

(3)  EGT C 298, 30.11.2002, s. 1.

(4)  Punkt 68 i EG-domstolens dom i Turco-målet.

(5)  Innehållet i en handling som skulle kunna omfattas av ett undantag (som ett rättsutlåtande) ska granskas för att man ska kunna värdera vilka delar av handlingen som undantaget ska gälla. Risken med utlämnandet måste ”rimligen kunna förutses och inte enbart vara hypotetisk”. Risken måste vidare avvägas mot ”allmänintresset av att handlingen görs tillgänglig med hänsyn till de fördelar som [...] följer av en ökad öppenhet, nämligen att medborgarna ges bättre möjligheter att delta i beslutsfattandet, att förvaltningen åtnjuter större legitimitet och att den blir effektivare och får ett större ansvar gentemot medborgarna i ett demokratiskt system”.

(6)  ”Medborgarnas möjlighet att få kännedom om vad som ligger till grund för lagstiftningsåtgärderna utgör ett villkor för att dessa konkret ska kunna utöva sina demokratiska rättigheter” (punkt 46 i EG-domstolens dom i Turco-målet). ”[D]en ökning av öppenheten och insynen i lagstiftningsprocessen och den förstärkning av de europeiska medborgarnas demokratiska rätt [...] som följer av utlämnandet av handlingar [...] i rättsfrågor som uppkommer i samband med debatten om lagstiftningsinitiativ” (punkt 67 i EG-domstolens dom i Turco-målet) utgör ett sådant överordnat allmänintresse som åsyftas i förordning (EG) nr 1049/2001.

(7)  Punkt 59 i EG-domstolens dom i Turco-målet.

(8)  Punkt 69 i EG-domstolens dom i Turco-målet.

(9)  Punkt 70 i EG-domstolens dom i Turco-målet.

(10)  EGT L 43, 15.2.1983, s. 1.

(11)  Till exempel: hur många dagar ledamöterna har varit närvarande i parlamentet och vad de har undertecknat och/eller röstat om, liksom hur de har röstat i omröstningar med namnupprop, i kammaren och i utskotten; vilka sammanträden med institutionella organ som de har deltagit i, i kammaren och/eller utskott och/eller delegation osv. Uppgifterna bör även vara tillgängliga med hjälp av sökkriterier, som ledamot/plenarsammanträde/utskott/delegation/röster/närvaro/dag/månad/år/valperiod osv. Det bör finnas länkar till parlamentets webbplats från ledamöternas egna webbplatser och från andra relevanta webbplatser. Dessa uppgifter bör anges på ledamöternas webbplatser, tillsammans med assistenternas namn, avgivna yttranden, framlagda ändringsförslag i utskott och i kammaren till betänkanden och andra akter, röstförklaringar, telefon- och videokonferenser, undertecknade skriftliga förklaringar inklusive förteckningen över samtliga undertecknare osv.

(12)  Förfaranden och handlingar i utskotten, såsom första betänkande och ändringsförslag, yttranden från andra utskott, yttranden från rättstjänsten, ändringsförslag som lagts fram i kammaren, omröstningar med namnupprop, interinstitutionella skrivelser (särskilt sådana som rör lagstiftningsförfaranden) på utskotts- och plenarnivå osv.

(13)  Europeiska ombudsmannens förslag till rekommendation till Europaparlamentet i klagomål 3643/2005/(GK)WP.

(14)  Detta sker för närvarande inte, då kommissionen, parlamentet och rådet har olika praxis.

(15)  EUT L 345, 31.12.2003, s. 90.

(16)  Till exempel ursprungliga förslag, sammanträdesprotokoll, betänkanden, ändringsförslag, omröstningar och resultat från dessa, debatter, texter som trätt i kraft, genomförande i medlemsstaterna, utvärderingsrapporter osv.

(17)  EGT L 8, 12.1.2001, s. 1.

---

Torsdag 15 januari 2009

| 24.2.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 46/87 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 46/87

---

Budgetkontrollen av EU-medlen i Afghanistan

P6_TA(2009)0023

Europaparlamentets resolution av den 15 januari 2009 om budgetkontrollen av EU-medlen i Afghanistan (2008/2152(INI))

(2010/C 46 E/12)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Afghanistan och, särskilt, sin resolution av den 8 juli 2008 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Afghanistan och, särskilt, sin resolution av den 8 juli 2008 (1),

| — | med beaktande av konferenserna i Bonn 2001, Tokyo 2002 och Berlin 2004 under vilka Förenta nationerna, Europeiska unionen och det internationella samfundet lovade att lämna ett internationellt bistånd på totalt över 8 000 000 000 EUR till Afghanistan och med beaktande av konferensen i London 2006, under vilken Afghanistanöverenskommelsen undertecknades, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konferenserna i Bonn 2001, Tokyo 2002 och Berlin 2004 under vilka Förenta nationerna, Europeiska unionen och det internationella samfundet lovade att lämna ett internationellt bistånd på totalt över 8 000 000 000 EUR till Afghanistan och med beaktande av konferensen i London 2006, under vilken Afghanistanöverenskommelsen undertecknades,

| — | med beaktande av den nationella utvecklingsstrategin, som den afghanska regeringen antog i början av 2008 och som också är strategin för att minska fattigdomen i landet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den nationella utvecklingsstrategin, som den afghanska regeringen antog i början av 2008 och som också är strategin för att minska fattigdomen i landet,

| — | med beaktande av konferensen i Paris den 12 juni 2008 under vilken givarländerna lovade mer än 21 000 000 000 USD i bistånd till Afghanistan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konferensen i Paris den 12 juni 2008 under vilken givarländerna lovade mer än 21 000 000 000 USD i bistånd till Afghanistan,

| — | med beaktande av de åtaganden som EU ingått i samband med den tidigare nämnda Pariskonferensen om effektiviteten i biståndet till Afghanistan samt den uppförandekod om komplementaritet och arbetsfördelning inom utvecklingspolitiken som Europeiska unionen antog 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de åtaganden som EU ingått i samband med den tidigare nämnda Pariskonferensen om effektiviteten i biståndet till Afghanistan samt den uppförandekod om komplementaritet och arbetsfördelning inom utvecklingspolitiken som Europeiska unionen antog 2007,

| — | med beaktande av sin resolution av den 22 april 2008 med de iakttagelser som utgör en del av beslutet om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2006, avsnitt III – kommissionen (2), och särskilt punkterna 181-200 (externa åtgärder, humanitärt bistånd och utveckling), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 22 april 2008 med de iakttagelser som utgör en del av beslutet om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2006, avsnitt III – kommissionen (2), och särskilt punkterna 181-200 (externa åtgärder, humanitärt bistånd och utveckling),

| — | med beaktande av landsstrategidokumentet 2003–2006 som antagits av kommissionen i samförstånd med parlamentets där stabiliteten och minskningen av fattigdomen betonades, |
| --- | --- |

—

med beaktande av landsstrategidokumentet 2003–2006 som antagits av kommissionen i samförstånd med parlamentets där stabiliteten och minskningen av fattigdomen betonades,

| — | med beaktande av landsstrategidokumentet 2007–2013 samt det fleråriga vägledande programmet 2007–2010 som antogs av kommissionen i samförstånd med Europaparlamentet och som föreskriver ett belopp på 610 000 000 EUR för Islamiska republiken Afghanistan under budgetåren 2007–2010. |
| --- | --- |

—

med beaktande av landsstrategidokumentet 2007–2013 samt det fleråriga vägledande programmet 2007–2010 som antogs av kommissionen i samförstånd med Europaparlamentet och som föreskriver ett belopp på 610 000 000 EUR för Islamiska republiken Afghanistan under budgetåren 2007–2010.

| — | med beaktande av parlamentets delegation som besökte Afghanistan mellan den 26 april och den 1 maj 2008 för att undersöka förutsättningarna för att genomföra EU-biståndet och det internationella biståndet samt rapporten från detta besök, |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets delegation som besökte Afghanistan mellan den 26 april och den 1 maj 2008 för att undersöka förutsättningarna för att genomföra EU-biståndet och det internationella biståndet samt rapporten från detta besök,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (3), och särskilt artikel 53, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (3), och särskilt artikel 53,

| — | med beaktande av artiklarna 285–287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt om revisionsrätten och artiklarna 310–325 i nämnda fördrag om finansiella bestämmelser, som kommer att träda i kraft efter att ratificeringsprocessen slutförts för Lissabonfördraget om ändring av fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 285–287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt om revisionsrätten och artiklarna 310–325 i nämnda fördrag om finansiella bestämmelser, som kommer att träda i kraft efter att ratificeringsprocessen slutförts för Lissabonfördraget om ändring av fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) (4),

| — | med beaktande av millennieutvecklingsmålen och målen i millenniedeklarationen som antogs av FN den 8 september 2000 och undertecknades av 189 länder, |
| --- | --- |

—

med beaktande av millennieutvecklingsmålen och målen i millenniedeklarationen som antogs av FN den 8 september 2000 och undertecknades av 189 länder,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1905/2006 av den 18 december 2006 om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1905/2006 av den 18 december 2006 om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete (5),

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor, utskottet för utveckling och budgetutskottet (A6-0488/2008), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor, utskottet för utveckling och budgetutskottet (A6-0488/2008), och av följande skäl:

| A. | Afghanistan är i en nästan kontinuerlig konflikt- eller krigssituation sedan flera årtionden och vid sidan av narkotikahandel och en latent korruption, som återfinns på alla förvaltningsnivåer, plågas centralregeringen sedan länge av svaga strukturer och bristfällig kapacitet och sakkunskap samt kroniskt otillräckliga medel där statens budgetinkomster täcker knappt 30 procent av de totala utgifterna. |
| --- | --- |

A.

Afghanistan är i en nästan kontinuerlig konflikt- eller krigssituation sedan flera årtionden och vid sidan av narkotikahandel och en latent korruption, som återfinns på alla förvaltningsnivåer, plågas centralregeringen sedan länge av svaga strukturer och bristfällig kapacitet och sakkunskap samt kroniskt otillräckliga medel där statens budgetinkomster täcker knappt 30 procent av de totala utgifterna.

| B. | Den allvarliga situation som Afghanistan befinner sig i kräver en skyndsam förbättring av styrelseformerna så att det uppstår en starkare stat som kan garantera befolkningen säkerhet och respekt för lagarna samt kan skapa nödvändiga förutsättningar för en hållbar utveckling av landet. |
| --- | --- |

B.

Den allvarliga situation som Afghanistan befinner sig i kräver en skyndsam förbättring av styrelseformerna så att det uppstår en starkare stat som kan garantera befolkningen säkerhet och respekt för lagarna samt kan skapa nödvändiga förutsättningar för en hållbar utveckling av landet.

| C. | I det nuvarande läget med global ekonomisk nedgång är det mycket viktigt att man ser till att kontrollen av EU:s finansiering av utvecklingssamarbete är effektiv. |
| --- | --- |

C.

I det nuvarande läget med global ekonomisk nedgång är det mycket viktigt att man ser till att kontrollen av EU:s finansiering av utvecklingssamarbete är effektiv.

| D. | I artikel 25.1 b i instrumentet för utvecklingssamarbete fastställs villkoren för budgetstöd till partnerländerna. |
| --- | --- |

D.

I artikel 25.1 b i instrumentet för utvecklingssamarbete fastställs villkoren för budgetstöd till partnerländerna.

| E. | Ansvarsskyldighet, insyn och resultatförvaltning är bland de huvudsakliga principerna som styr utvecklingssamarbetet enligt flera internationella konventioner, inklusive Parisdeklarationen om biståndseffektivitet (”Parisdeklarationen”). |
| --- | --- |

E.

Ansvarsskyldighet, insyn och resultatförvaltning är bland de huvudsakliga principerna som styr utvecklingssamarbetet enligt flera internationella konventioner, inklusive Parisdeklarationen om biståndseffektivitet (”Parisdeklarationen”).

| F. | I Afghanistan kommer 90 procent av de offentliga medlen från internationellt bistånd, vilket belyser såväl de stora behoven som det kraftiga biståndsberoendet i landet. |
| --- | --- |

F.

I Afghanistan kommer 90 procent av de offentliga medlen från internationellt bistånd, vilket belyser såväl de stora behoven som det kraftiga biståndsberoendet i landet.

Fördelningen av Europeiska unionens bistånd

| 1. | Europaparlamentet konstaterar att unionen är en av de främsta givarna av utvecklingsstöd och humanitärt bistånd i Afghanistan och påminner om att kommissionen, som har en delegation i Kabul sedan 2002, beviljade stöd mellan 2002 och 2007 på sammanlagt 1 400 000 000 EUR, varav 174 000 000 EUR till humanitärt bistånd, och att ungefär 1 150 000 000 EUR redan har betalats ut, vilket motsvarar en ansenlig utbetalningsgrad på 81,5 procent. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet konstaterar att unionen är en av de främsta givarna av utvecklingsstöd och humanitärt bistånd i Afghanistan och påminner om att kommissionen, som har en delegation i Kabul sedan 2002, beviljade stöd mellan 2002 och 2007 på sammanlagt 1 400 000 000 EUR, varav 174 000 000 EUR till humanitärt bistånd, och att ungefär 1 150 000 000 EUR redan har betalats ut, vilket motsvarar en ansenlig utbetalningsgrad på 81,5 procent.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att EU:s bistånd består av direktstöd och indirekt stöd. Mellan 2002 och 2007 genomfördes gemenskapens direktstöd, som utgör 70 procent (970 000 000 EUR) av gemenskapens totala stöd, genom kommissionen i form av finansieringsavtal med den afghanska staten, kontrakt med leverantörer av tjänster, varor och anläggningsarbeten och avtal om bidrag med internationella organisationer och europeiska eller lokala icke-statliga organisationer medan det indirekta stödet främst förvaltades av Förenta nationerna (13 procent av medlen) och Världsbanken (17 procent av medlen). |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att EU:s bistånd består av direktstöd och indirekt stöd. Mellan 2002 och 2007 genomfördes gemenskapens direktstöd, som utgör 70 procent (970 000 000 EUR) av gemenskapens totala stöd, genom kommissionen i form av finansieringsavtal med den afghanska staten, kontrakt med leverantörer av tjänster, varor och anläggningsarbeten och avtal om bidrag med internationella organisationer och europeiska eller lokala icke-statliga organisationer medan det indirekta stödet främst förvaltades av Förenta nationerna (13 procent av medlen) och Världsbanken (17 procent av medlen).

Prioriterade sektorer för biståndet

| 3. | Europaparlamentet påminner om att kommissionens landsstrategidokument för Afghanistan för perioden 2003–2006, som syftade till att upprätta de nödvändiga förutsättningarna för hållbar utveckling och för minskning av fattigdomen, inriktades på följande prioriteringar: reformering av offentlig förvaltning (212 000 000 EUR), narkotikabekämpning (95 000 000 EUR), livsmedelsförsörjning (203 000 000 EUR), infrastruktur (90 000 000 EUR), hälsovård (50 000 000 EUR), flyktingar (38 000 000 EUR) och åtgärder för minröjning (47 200 000 EUR). För perioden 2007-2013 föreslås två långsiktiga prioriterade mål i landsstrategidokumentet för Afghanistan, nämligen hållbar utveckling och kampen mot fattigdomen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet påminner om att kommissionens landsstrategidokument för Afghanistan för perioden 2003–2006, som syftade till att upprätta de nödvändiga förutsättningarna för hållbar utveckling och för minskning av fattigdomen, inriktades på följande prioriteringar: reformering av offentlig förvaltning (212 000 000 EUR), narkotikabekämpning (95 000 000 EUR), livsmedelsförsörjning (203 000 000 EUR), infrastruktur (90 000 000 EUR), hälsovård (50 000 000 EUR), flyktingar (38 000 000 EUR) och åtgärder för minröjning (47 200 000 EUR). För perioden 2007-2013 föreslås två långsiktiga prioriterade mål i landsstrategidokumentet för Afghanistan, nämligen hållbar utveckling och kampen mot fattigdomen.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att för att förverkliga de två långsiktiga prioriterade mål som ställts upp för perioden 2007–2013 är följande sektorer prioriterade för biståndstilldelningen: styrelseformer, landsbygdsutveckling och hälsovård, medan andra åtgärdsområden som inte prioriterats är socialt skydd, regionalt samarbete och minröjning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar att för att förverkliga de två långsiktiga prioriterade mål som ställts upp för perioden 2007–2013 är följande sektorer prioriterade för biståndstilldelningen: styrelseformer, landsbygdsutveckling och hälsovård, medan andra åtgärdsområden som inte prioriterats är socialt skydd, regionalt samarbete och minröjning.

| 5. | Europaparlamentet påminner om att jämställdheten mellan könen och kvinnors rättigheter är erkända som avgörande frågor, både inom ramen för den afghanska regeringens nationella utvecklingsstrategi och i landsstrategidokumentet 2007–2013, i vilket genusdimensionen de facto definieras som en integrerad del av planeringen inom de ovannämnda prioriterade sektorerna. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet påminner om att jämställdheten mellan könen och kvinnors rättigheter är erkända som avgörande frågor, både inom ramen för den afghanska regeringens nationella utvecklingsstrategi och i landsstrategidokumentet 2007–2013, i vilket genusdimensionen de facto definieras som en integrerad del av planeringen inom de ovannämnda prioriterade sektorerna.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att under arbetet med det fleråriga vägledande programmet 2010–2013 och för att stärka EU:s två långsiktiga prioriterade mål för anslagen till Afghanistan, dvs. hållbar utveckling och fattigdomsbekämpning, omfördela gemenskapsmedel mellan de tre prioriterade områdena och de tre oprioriterade områdena, och även till förmån för utvecklingen av infrastruktur och alternativa försörjningsmöjligheter som bidrar till att minska fattigdomen och underlättar övergången från en opiumbaserad ekonomi till ett alternativt ekonomiskt och socialt system. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att öka anlagen till hälsovård, utbildning och infrastruktur. Parlamentet påminner också och EU:s åtagande om att uppnå millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att under arbetet med det fleråriga vägledande programmet 2010–2013 och för att stärka EU:s två långsiktiga prioriterade mål för anslagen till Afghanistan, dvs. hållbar utveckling och fattigdomsbekämpning, omfördela gemenskapsmedel mellan de tre prioriterade områdena och de tre oprioriterade områdena, och även till förmån för utvecklingen av infrastruktur och alternativa försörjningsmöjligheter som bidrar till att minska fattigdomen och underlättar övergången från en opiumbaserad ekonomi till ett alternativt ekonomiskt och socialt system. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att öka anlagen till hälsovård, utbildning och infrastruktur. Parlamentet påminner också och EU:s åtagande om att uppnå millennieutvecklingsmålen.

Sammanfattning av utnyttjandet av Europeiska EU:s medel

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att de samtal som fördes i samband med parlamentets ovannämnda delegationsbesök i Afghanistan har riktat uppmärksamheten på två huvudsakliga svårigheter när det gäller distributionen av internationellt bistånd: landets bristfälliga kapacitet på det ekonomiska och administrativa planet när det gäller att utnyttja biståndet och avsaknaden av samordning mellan givare och de afghanska myndigheterna. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet konstaterar att de samtal som fördes i samband med parlamentets ovannämnda delegationsbesök i Afghanistan har riktat uppmärksamheten på två huvudsakliga svårigheter när det gäller distributionen av internationellt bistånd: landets bristfälliga kapacitet på det ekonomiska och administrativa planet när det gäller att utnyttja biståndet och avsaknaden av samordning mellan givare och de afghanska myndigheterna.

| 8. | Europaparlamentet anser att bristen på samordning är knuten till bristen på statliga strukturer och avsaknaden av en verklig statlig strategi. Myndigheterna och de ansvariga politikerna i Afghanistan kan inte komma ifrån sitt ansvar för hur landet generellt sköts, både när det gäller avsaknaden av strategiska inriktningar eller förvaltningen av de mycket betydande ekonomiska bidrag som de tilldelas. De många biståndsgivarna och deras vilja att synas leder dessutom mycket ofta till isolerade nationella strategier, i vissa fall till dubbelarbete mellan olika nationella ministerier. Denna brist på samordning har, samtidigt som den främjat korruptionen, bidragit till att lägga hinder för landets återuppbyggnad. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att bristen på samordning är knuten till bristen på statliga strukturer och avsaknaden av en verklig statlig strategi. Myndigheterna och de ansvariga politikerna i Afghanistan kan inte komma ifrån sitt ansvar för hur landet generellt sköts, både när det gäller avsaknaden av strategiska inriktningar eller förvaltningen av de mycket betydande ekonomiska bidrag som de tilldelas. De många biståndsgivarna och deras vilja att synas leder dessutom mycket ofta till isolerade nationella strategier, i vissa fall till dubbelarbete mellan olika nationella ministerier. Denna brist på samordning har, samtidigt som den främjat korruptionen, bidragit till att lägga hinder för landets återuppbyggnad.

| 9. | Europaparlamentet erinrar om att Afghanistanöverenskommelsen, som ingicks mellan Islamiska republiken Afghanistan och världssamfundet vid Londonkonferensen 2006, är den ömsesidigt bindande ramen för återuppbyggnad och statsbyggande i Afghanistan. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet erinrar om att Afghanistanöverenskommelsen, som ingicks mellan Islamiska republiken Afghanistan och världssamfundet vid Londonkonferensen 2006, är den ömsesidigt bindande ramen för återuppbyggnad och statsbyggande i Afghanistan.

| 10. | Europaparlamentet uttrycker oro över den dåliga kvalitén när det gäller den centrala afghanska administrationens förvaltning av biståndsmedel och bristen på insyn i hanteringen av detta bistånd. Parlamentet menar att det är mycket viktigt att man inom ramen för det vägledande fleråriga programmet 2010-2013 i tillbörlig utsträckning beaktar de konkreta resultaten av korruptionsbekämpningen och anpassar EU-biståndet efter detta. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uttrycker oro över den dåliga kvalitén när det gäller den centrala afghanska administrationens förvaltning av biståndsmedel och bristen på insyn i hanteringen av detta bistånd. Parlamentet menar att det är mycket viktigt att man inom ramen för det vägledande fleråriga programmet 2010-2013 i tillbörlig utsträckning beaktar de konkreta resultaten av korruptionsbekämpningen och anpassar EU-biståndet efter detta.

| 11. | Europaparlamentet anser att den afghanska regeringen måste göra inrättandet av en rättsstat och kampen mot korruption och narkotikahandel till en av sina politiska prioriteringar och anser att utan adekvata styrelseformer kommer inga hållbara framsteg att göras i Afghanistan. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att den afghanska regeringen måste göra inrättandet av en rättsstat och kampen mot korruption och narkotikahandel till en av sina politiska prioriteringar och anser att utan adekvata styrelseformer kommer inga hållbara framsteg att göras i Afghanistan.

| 12. | Icke desto mindre konstaterar Europaparlamentet att trots dessa strukturella brister har det internationella samfundets och den afghanska regeringens insatser gjort det möjligt att förbättra levnadsnivån för befolkningsgrupperna. |
| --- | --- |

12.

Icke desto mindre konstaterar Europaparlamentet att trots dessa strukturella brister har det internationella samfundets och den afghanska regeringens insatser gjort det möjligt att förbättra levnadsnivån för befolkningsgrupperna.

| 13. | Europaparlamentet påminner om att dess delegation hade en positiv uppfattning om de olika stödformer som EU bidragit med genom kommissionens verksamhet. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet påminner om att dess delegation hade en positiv uppfattning om de olika stödformer som EU bidragit med genom kommissionens verksamhet.

| 14. | Europaparlamentet anser särskilt att hälsovårds-, utbildnings- och infrastruktursektorerna (särskilt vägsektorn) har åstadkommit lovande resultat sedan talibanregimens fall, med tanke på den avsevärda sänkningen av barnadödligheten (från 22 procent 2001 till 12,9 procent 2006), en större procentandel afghaner som har direkt tillgång till primärhälsovård (65 procent 2006 mot 9 procent 2001) samt de första tecknen på en positiv utveckling inom utbildning och initiativ till förmån för jämställdhet mellan könen. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser särskilt att hälsovårds-, utbildnings- och infrastruktursektorerna (särskilt vägsektorn) har åstadkommit lovande resultat sedan talibanregimens fall, med tanke på den avsevärda sänkningen av barnadödligheten (från 22 procent 2001 till 12,9 procent 2006), en större procentandel afghaner som har direkt tillgång till primärhälsovård (65 procent 2006 mot 9 procent 2001) samt de första tecknen på en positiv utveckling inom utbildning och initiativ till förmån för jämställdhet mellan könen.

| 15. | Europaparlamentet påminner om den särskilt hårda diskrimineringen av kvinnorna i Afghanistan under talibanregimen och fördömer följaktligen all rättslig, kulturell eller religiös diskriminering av kvinnor som leder till att de utestängs ur det offentliga och politiska livet och segregeras i sitt dagliga liv. Parlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen att bekämpa sådan diskriminering i allt utvecklingsarbete i landet. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet påminner om den särskilt hårda diskrimineringen av kvinnorna i Afghanistan under talibanregimen och fördömer följaktligen all rättslig, kulturell eller religiös diskriminering av kvinnor som leder till att de utestängs ur det offentliga och politiska livet och segregeras i sitt dagliga liv. Parlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen att bekämpa sådan diskriminering i allt utvecklingsarbete i landet.

| 16. | Europaparlamentet betonar vikten av att bekämpa alla former av barnarbete och handel med och våld mot barn samt att förbättra det sociala skyddet för minderåriga i Afghanistan. Parlamentet efterlyser program som uppmuntrar barn att gå i skolan och som ger hjälp med betalning av skolavgifterna samt program för skolmat. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar vikten av att bekämpa alla former av barnarbete och handel med och våld mot barn samt att förbättra det sociala skyddet för minderåriga i Afghanistan. Parlamentet efterlyser program som uppmuntrar barn att gå i skolan och som ger hjälp med betalning av skolavgifterna samt program för skolmat.

| 17. | Europaparlamentet noterar kommissionens ansträngningar att ge ökat värde åt sina insatser i sina afghanska samarbetsparters ögon, men beklagar att medlemsstaterna nästan inte alls stöder kommissionen när den försöker ta fram projekt. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet noterar kommissionens ansträngningar att ge ökat värde åt sina insatser i sina afghanska samarbetsparters ögon, men beklagar att medlemsstaterna nästan inte alls stöder kommissionen när den försöker ta fram projekt.

| 18. | Europaparlamentet har gått igenom de juridiska bestämmelserna för kontroll av det direkta och indirekta gemenskapsbiståndet ingående i de avtal som undertecknats av EU avseende förvaltningen av gemenskapens externa stöd som utbetalas via förvaltningsfonder för flera biståndsgivare och konstaterar att kommissionen förfogar över en tillräcklig juridisk arsenal för att försvara EU:s ekonomiska intressen i Afghanistan och förväntar sig att en förteckning ska upprättas över de typer av regelbrott som observerats på ort och ställe. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet har gått igenom de juridiska bestämmelserna för kontroll av det direkta och indirekta gemenskapsbiståndet ingående i de avtal som undertecknats av EU avseende förvaltningen av gemenskapens externa stöd som utbetalas via förvaltningsfonder för flera biståndsgivare och konstaterar att kommissionen förfogar över en tillräcklig juridisk arsenal för att försvara EU:s ekonomiska intressen i Afghanistan och förväntar sig att en förteckning ska upprättas över de typer av regelbrott som observerats på ort och ställe.

| 19. | Europaparlamentet noterar att Europeiska revisionsrätten också genom tillämpning av samma bestämmelser kan genomföra kontroller hos de berörda internationella organisationerna. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet noterar att Europeiska revisionsrätten också genom tillämpning av samma bestämmelser kan genomföra kontroller hos de berörda internationella organisationerna.

| 20. | Europaparlamentet påminner slutligen om att både FN-organen och Världsbanken förfogar över välutvecklade styrningssystem som är jämförbara med kommissionens, med specialiserade enheter inom ekonomisk förvaltning, internrevision, kontroller, externrevision, marknadsuppföljning och kampen mot bedrägerier och regelbrott. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet påminner slutligen om att både FN-organen och Världsbanken förfogar över välutvecklade styrningssystem som är jämförbara med kommissionens, med specialiserade enheter inom ekonomisk förvaltning, internrevision, kontroller, externrevision, marknadsuppföljning och kampen mot bedrägerier och regelbrott.

| 21. | Europaparlamentet välkomnar att samarbetet nyligen har förbättrats mellan FN, bland andra internationella organisationer, och EU-institutionerna, när det gäller att övervaka finansieringen av utvecklingssamarbete. Parlamentet uppmanar till ytterligare förbättringar inom den närmaste framtiden. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet välkomnar att samarbetet nyligen har förbättrats mellan FN, bland andra internationella organisationer, och EU-institutionerna, när det gäller att övervaka finansieringen av utvecklingssamarbete. Parlamentet uppmanar till ytterligare förbättringar inom den närmaste framtiden.

| 22. | Europaparlamentet betonar behovet av bättre övervakning av genomförandet av EU:s utvecklingssamarbete. Parlamentet uppmanar FN och andra internationella organisationer som förvaltar EU:s medel att fullt ut samarbeta med Europeiska revisionsrätten, Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och FN:s inspektionsenhet. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet betonar behovet av bättre övervakning av genomförandet av EU:s utvecklingssamarbete. Parlamentet uppmanar FN och andra internationella organisationer som förvaltar EU:s medel att fullt ut samarbeta med Europeiska revisionsrätten, Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och FN:s inspektionsenhet.

| 23. | Europaparlamentet stöder kommissionens ansträngningar för att hjälpa Afghanistan, och välkomnar dess långsiktiga åtagande härvidlag. Parlamentet anser att kommissionen bör arbeta i närmare samarbete med FN och Världsbanken, bland annat i form av ett samarbete mellan kommissionen, Europeiska revisionsrätten, Olaf och relevanta FN-organ, för att se till att det råder insyn i hur dess bidrag till förvaltningsfonderna förvaltas. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att det hålls underrättat på ett adekvat sätt. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet stöder kommissionens ansträngningar för att hjälpa Afghanistan, och välkomnar dess långsiktiga åtagande härvidlag. Parlamentet anser att kommissionen bör arbeta i närmare samarbete med FN och Världsbanken, bland annat i form av ett samarbete mellan kommissionen, Europeiska revisionsrätten, Olaf och relevanta FN-organ, för att se till att det råder insyn i hur dess bidrag till förvaltningsfonderna förvaltas. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att det hålls underrättat på ett adekvat sätt.

| 24. | Europaparlamentet understryker att bidragsgivarnas verksamhet i Afghanistan måste samordnas bättre under ledning av FN:s biståndsuppdrag i Afghanistan, och anser att kommissionen bör stärka samordningen av bidrag bland medlemsstaterna och på så sätt göra EU:s stöd både mer verkningsfullt och mer synligt. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet understryker att bidragsgivarnas verksamhet i Afghanistan måste samordnas bättre under ledning av FN:s biståndsuppdrag i Afghanistan, och anser att kommissionen bör stärka samordningen av bidrag bland medlemsstaterna och på så sätt göra EU:s stöd både mer verkningsfullt och mer synligt.

Rekommendationer

När det gäller det internationella biståndets samordning och synlighet

| 25. | Europaparlamentet anser att ytterligare insatser är nödvändiga inom området för det internationella biståndet för att stödja genomförandet av den afghanska nationella utvecklingsstrategin och för att stegvis införa en bättre samordning och effektivare metoder i genomförandet av de utvecklingsprioriteringar som afghanerna själva fastställt. Parlamentet insisterar på att myndigheterna i Kabul får sig tilldelade en viktigare roll i genomförandet av utvecklingsprojekt när det gäller bedrägeribekämpningen, i synnerhet genom att förbättra förvaltningen av de offentliga finanserna och utbildningen av revisorer, särskilt i fackministerierna och på lokal nivå. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet anser att ytterligare insatser är nödvändiga inom området för det internationella biståndet för att stödja genomförandet av den afghanska nationella utvecklingsstrategin och för att stegvis införa en bättre samordning och effektivare metoder i genomförandet av de utvecklingsprioriteringar som afghanerna själva fastställt. Parlamentet insisterar på att myndigheterna i Kabul får sig tilldelade en viktigare roll i genomförandet av utvecklingsprojekt när det gäller bedrägeribekämpningen, i synnerhet genom att förbättra förvaltningen av de offentliga finanserna och utbildningen av revisorer, särskilt i fackministerierna och på lokal nivå.

| 26. | Europaparlamentet kräver att kommissionen tar itu med de oroande bristerna när det gäller samordningen av EU:s finansiella bistånd till Afghanistan, inte endast mellan medlemsstaterna och kommissionen utan även bland medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en strategi som omfattar givarna och de afghanska myndigheterna, och som är utformad för att förbättra samordningen och kommunikationen mellan dem. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet kräver att kommissionen tar itu med de oroande bristerna när det gäller samordningen av EU:s finansiella bistånd till Afghanistan, inte endast mellan medlemsstaterna och kommissionen utan även bland medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en strategi som omfattar givarna och de afghanska myndigheterna, och som är utformad för att förbättra samordningen och kommunikationen mellan dem.

| 27. | Europaparlamentet understryker hur viktigt det är med givarsamordning i Afghanistan och framför allt att tillvägagångssätten bör harmoniseras genom landsspecifika system. Parlamentet insisterar på att dessa och andra åtgärder i Parisdeklarationen ska genomföras fullt ut i Afghanistan. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet understryker hur viktigt det är med givarsamordning i Afghanistan och framför allt att tillvägagångssätten bör harmoniseras genom landsspecifika system. Parlamentet insisterar på att dessa och andra åtgärder i Parisdeklarationen ska genomföras fullt ut i Afghanistan.

| 28. | Europaparlamentet påminner om att ett effektivt bistånd är en mycket viktig princip för EU:s politik när det gäller utvecklingsbistånd. Parlamentet understryker i detta sammanhang betydelsen av kommissionens program för ett effektivt bistånd och noterar rådets (allmänna frågor och yttre förbindelser) slutsatser som antogs den 26 maj 2008 när det gäller EU-biståndets effektivitet i Afghanistan. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet påminner om att ett effektivt bistånd är en mycket viktig princip för EU:s politik när det gäller utvecklingsbistånd. Parlamentet understryker i detta sammanhang betydelsen av kommissionens program för ett effektivt bistånd och noterar rådets (allmänna frågor och yttre förbindelser) slutsatser som antogs den 26 maj 2008 när det gäller EU-biståndets effektivitet i Afghanistan.

| 29. | Europaparlamentet har noterat avsikten att överföra medel från kommissionen för grundläggande hälsovård till det afghanska ministeriet för hälsa. Parlamentet betonar att alla ökningar av finansiering som går genom den afghanska regeringen måste åtföljas av kapacitetsuppbyggnad och tydliga kriterier för vad som förväntas, inklusive specifikt stöd till demokratisk samhällsstyrning på lägre nivåer än den statliga. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet har noterat avsikten att överföra medel från kommissionen för grundläggande hälsovård till det afghanska ministeriet för hälsa. Parlamentet betonar att alla ökningar av finansiering som går genom den afghanska regeringen måste åtföljas av kapacitetsuppbyggnad och tydliga kriterier för vad som förväntas, inklusive specifikt stöd till demokratisk samhällsstyrning på lägre nivåer än den statliga.

| 30. | Europaparlamentet ifrågasätter att medel kanaliseras via den afghanska regeringens centrala budget (”budgetstöd”) genom förvaltningsfonder med flera bidragsgivare (MDTF) som uppbär bidrag från gemenskapsbudgeten, när Afghanistan inte ännu anses uppfylla EU:s krav för att få delta direkt i ett budgetstödprogram. Parlamentet anser att när kraven är uppfyllda bör budgetstödet tillhandahållas sektorsvis. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet ifrågasätter att medel kanaliseras via den afghanska regeringens centrala budget (”budgetstöd”) genom förvaltningsfonder med flera bidragsgivare (MDTF) som uppbär bidrag från gemenskapsbudgeten, när Afghanistan inte ännu anses uppfylla EU:s krav för att få delta direkt i ett budgetstödprogram. Parlamentet anser att när kraven är uppfyllda bör budgetstödet tillhandahållas sektorsvis.

| 31. | Europaparlamentet framhåller artikel 25.1 b i finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete där det krävs att budgetstödprogrammen ska åtföljas av stöd till partnerländernas insatser för att utveckla den parlamentariska kontrollen och revisionskapaciteten samt för att öka insynen och allmänhetens tillgång till information. Parlamentet påpekar att detta bör ske även när ”budgetstödet” tillhandahålls av andra givare än MDTF och betonar den viktiga roll som organisationer i civilsamhället kan spela för kontrollen av sådant budgetstöd. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet framhåller artikel 25.1 b i finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete där det krävs att budgetstödprogrammen ska åtföljas av stöd till partnerländernas insatser för att utveckla den parlamentariska kontrollen och revisionskapaciteten samt för att öka insynen och allmänhetens tillgång till information. Parlamentet påpekar att detta bör ske även när ”budgetstödet” tillhandahålls av andra givare än MDTF och betonar den viktiga roll som organisationer i civilsamhället kan spela för kontrollen av sådant budgetstöd.

| 32. | Europaparlamentet betonar vikten av att man utvärderar gemenskapssamarbetet i Afghanistan enligt kraven i artikel 33 i finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete, att man påbörjar utvärderingarna utifrån solida grunder, att man täcker in samordning mellan givarna och att man även tar upp tidigare verksamheter och resultatkedjor (output, resultat, konsekvenser). Parlamentet anser att man bör använda resultaten från utvärderingarna för att fastställa hur det kommande samarbetet ska utformas. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet betonar vikten av att man utvärderar gemenskapssamarbetet i Afghanistan enligt kraven i artikel 33 i finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete, att man påbörjar utvärderingarna utifrån solida grunder, att man täcker in samordning mellan givarna och att man även tar upp tidigare verksamheter och resultatkedjor (output, resultat, konsekvenser). Parlamentet anser att man bör använda resultaten från utvärderingarna för att fastställa hur det kommande samarbetet ska utformas.

| 33. | Europaparlamentet anser det vara av yttersta vikt, med tanke på gemenskapsbiståndets betydelse i förhållande till det totala internationella biståndet, att synligheten förbättras för EU:s insatser, både lokalt och gentemot EU-medborgarna. EU måste spela en privilegierad roll i dialogen, inriktningen och stödet när det gäller beslutsfattandet i förhållande till den afghanska regeringen, de nationella och regionala förvaltningarna och bidragsgivarnas internationella samfund. Parlamentet förväntar sig av kommissionen att en allmän diskussion ska inledas om att direktstödet i framtiden ska förvaltas av de afghanska myndigheterna. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet anser det vara av yttersta vikt, med tanke på gemenskapsbiståndets betydelse i förhållande till det totala internationella biståndet, att synligheten förbättras för EU:s insatser, både lokalt och gentemot EU-medborgarna. EU måste spela en privilegierad roll i dialogen, inriktningen och stödet när det gäller beslutsfattandet i förhållande till den afghanska regeringen, de nationella och regionala förvaltningarna och bidragsgivarnas internationella samfund. Parlamentet förväntar sig av kommissionen att en allmän diskussion ska inledas om att direktstödet i framtiden ska förvaltas av de afghanska myndigheterna.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar den afghanska regeringen att säkerställa att den nyligen fastställda nationella handlingsplanen för kvinnorna i Afghanistan (NAPWA) finansieras på tillfredställande sätt och genomförs i samarbete med civilsamhället och kvinnoorganisationerna. Parlamentet uppmanar samtidigt kommissionen att se till att dess jämställdhetsinsatser är transparenta och harmoniseras med de övriga bidragsgivarnas insatser i Afghanistan. Kommissionen uppmanas därför att lägga fram en rapport i vilken man utreder i vilken omfattning jämställdhet mellan könen fram till nu beaktats i planeringen av det totala ekonomiska bistånd som EU beviljat. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar den afghanska regeringen att säkerställa att den nyligen fastställda nationella handlingsplanen för kvinnorna i Afghanistan (NAPWA) finansieras på tillfredställande sätt och genomförs i samarbete med civilsamhället och kvinnoorganisationerna. Parlamentet uppmanar samtidigt kommissionen att se till att dess jämställdhetsinsatser är transparenta och harmoniseras med de övriga bidragsgivarnas insatser i Afghanistan. Kommissionen uppmanas därför att lägga fram en rapport i vilken man utreder i vilken omfattning jämställdhet mellan könen fram till nu beaktats i planeringen av det totala ekonomiska bistånd som EU beviljat.

När det gäller biståndets prioriterade sektorer

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med medlemsstaterna förstärka sina insatsområden för att lösa prioriterade problem som berör det dagliga livet, hälsa, säkerhet och tillgång till offentliga tjänster samt grundutbildning. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med medlemsstaterna förstärka sina insatsområden för att lösa prioriterade problem som berör det dagliga livet, hälsa, säkerhet och tillgång till offentliga tjänster samt grundutbildning.

| 36. | Europaparlamentet anser att de prioriteringar som anges i kommissionens landstrategidokument (2007–2013) överensstämmer med det afghanska samhällets behov. Parlamentet betonar behovet att reformera straffrättssystemet, inklusive polisväsendet, rutinerna för fängsligt förvar och domstolsväsendet, se till att de mänskliga rättigheterna respekteras, särskilt när det gäller kvinnor och barn, bekämpa fattigdomen, bland annat genom att främja landsbygdsutvecklingen, samt tackla det allt överskuggande problemet med opiumproduktionen. Parlamentet välkomnar kommissionens avsikt att rikta in sig på styrelseformerna och menar att övergångsstrukturerna för rättssystemet behöver genomgå en nystart i överensstämmelse med den afghanska regeringens handlingsplan för fred, rättvisa och försoning. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet anser att de prioriteringar som anges i kommissionens landstrategidokument (2007–2013) överensstämmer med det afghanska samhällets behov. Parlamentet betonar behovet att reformera straffrättssystemet, inklusive polisväsendet, rutinerna för fängsligt förvar och domstolsväsendet, se till att de mänskliga rättigheterna respekteras, särskilt när det gäller kvinnor och barn, bekämpa fattigdomen, bland annat genom att främja landsbygdsutvecklingen, samt tackla det allt överskuggande problemet med opiumproduktionen. Parlamentet välkomnar kommissionens avsikt att rikta in sig på styrelseformerna och menar att övergångsstrukturerna för rättssystemet behöver genomgå en nystart i överensstämmelse med den afghanska regeringens handlingsplan för fred, rättvisa och försoning.

| 37. | Europaparlamentet understryker behovet att utöka utvecklingsbiståndet till Afghanistan och samtidigt se till att det används på ett mer effektivt sätt. Parlamentet betonar än en gång att biståndet bör tjäna till att stärka den inhemska kapaciteten och måste fördelas rättvist över hela landet utifrån en bedömning av de sociala och ekonomiska behov som råder lokalt. Parlamentet har tagit del av de rekommendationer i samma syfte som presenterades vid konferensen i Paris och i rapporten från ACBAR (Agency Coordinating Body for Afghan Relief). Parlamentet uppmanar budgetkontrollutskottet att göra en bedömning av i vilken omfattning anslagen till EU:s polisuppdrag i Afghanistan har använts på ett korrekt och effektivt sätt. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet understryker behovet att utöka utvecklingsbiståndet till Afghanistan och samtidigt se till att det används på ett mer effektivt sätt. Parlamentet betonar än en gång att biståndet bör tjäna till att stärka den inhemska kapaciteten och måste fördelas rättvist över hela landet utifrån en bedömning av de sociala och ekonomiska behov som råder lokalt. Parlamentet har tagit del av de rekommendationer i samma syfte som presenterades vid konferensen i Paris och i rapporten från ACBAR (Agency Coordinating Body for Afghan Relief). Parlamentet uppmanar budgetkontrollutskottet att göra en bedömning av i vilken omfattning anslagen till EU:s polisuppdrag i Afghanistan har använts på ett korrekt och effektivt sätt.

| 38. | Europaparlamentet uppmärksammar två specifika utmaningar som kräver omedelbara åtgärder, nämligen utvecklingen av jordbruket i syfte att undvika en möjlig humanitär kris som skulle försämra den redan prekära säkerhetssituationen, och utvecklingen av en politik och ett handlingsprogram för att bemöta de allvarliga samhälls- och hälsoproblem som följer av narkotikamissbruk, och som är särskilt inriktade på kvinnor och deras familjer. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmärksammar två specifika utmaningar som kräver omedelbara åtgärder, nämligen utvecklingen av jordbruket i syfte att undvika en möjlig humanitär kris som skulle försämra den redan prekära säkerhetssituationen, och utvecklingen av en politik och ett handlingsprogram för att bemöta de allvarliga samhälls- och hälsoproblem som följer av narkotikamissbruk, och som är särskilt inriktade på kvinnor och deras familjer.

När det gäller kontrollen av unionens medel

| 39. | Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen förstärker sina kontroller av effektiviteten i förvaltningen av unionens ekonomiska bistånd och i synnerhet av kommissionens bidrag till förvaltningsfonderna. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen förstärker sina kontroller av effektiviteten i förvaltningen av unionens ekonomiska bistånd och i synnerhet av kommissionens bidrag till förvaltningsfonderna.

| 40. | Europaparlamentet begär att kommissionen ska tillhandahålla Europaparlamentet en årlig rapport med en utvärdering av biståndets effektivitet och verkan, en revisionsförklaring som per stödtyp bedömer de finansierade eller samfinansierade verksamheternas laglighet och korrekthet, samt även information om procentantalet kontrollerade utgifter per stödtyp, om de typer av regelbrott som konstaterats och om de åtgärder som vidtagits. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet begär att kommissionen ska tillhandahålla Europaparlamentet en årlig rapport med en utvärdering av biståndets effektivitet och verkan, en revisionsförklaring som per stödtyp bedömer de finansierade eller samfinansierade verksamheternas laglighet och korrekthet, samt även information om procentantalet kontrollerade utgifter per stödtyp, om de typer av regelbrott som konstaterats och om de åtgärder som vidtagits.

| 41. | Europaparlamentet påminner om förordning (EG) nr 1073/1999 och insisterar på att alla upplysningar om bedrägerier och allvarliga regelbrott som berör EU-medel skyndsamt ska skickas till OLAF. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet påminner om förordning (EG) nr 1073/1999 och insisterar på att alla upplysningar om bedrägerier och allvarliga regelbrott som berör EU-medel skyndsamt ska skickas till OLAF.

| 42. | Europaparlamentet insisterar på att kommissionen och OLAF ska ta initiativ för att förstärka de operativa kontakterna med Världsbankens Integrity Departement, särskilt inom ramen för finansieringen genom förvaltningsfonderna, och begär att särskild uppmärksamhet ska riktas mot en förbättring av möjligheterna att genomföra fler gemensamma utredningar, eventuellt samordnade med FN:s organ. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet insisterar på att kommissionen och OLAF ska ta initiativ för att förstärka de operativa kontakterna med Världsbankens Integrity Departement, särskilt inom ramen för finansieringen genom förvaltningsfonderna, och begär att särskild uppmärksamhet ska riktas mot en förbättring av möjligheterna att genomföra fler gemensamma utredningar, eventuellt samordnade med FN:s organ.

| 43. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över riskerna som den personal som arbetar med utvecklingssamarbete i Afghanistan utsätts för. Att fyra anställda dog i augusti 2008 är ett tydligt exempel på dessa risker. Parlamentet anser att säkerheten för de civila hjälparbetarna äventyras av att det är svårt att särskilja militära och civila aktörer på grund av att man använder militära enheter för återuppbyggnad i utvecklingsarbetet i provinserna. Parlamentet efterlyser därför att en tydlig åtskillnad ska återupprättas mellan militär och civil personal. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uttrycker djup oro över riskerna som den personal som arbetar med utvecklingssamarbete i Afghanistan utsätts för. Att fyra anställda dog i augusti 2008 är ett tydligt exempel på dessa risker. Parlamentet anser att säkerheten för de civila hjälparbetarna äventyras av att det är svårt att särskilja militära och civila aktörer på grund av att man använder militära enheter för återuppbyggnad i utvecklingsarbetet i provinserna. Parlamentet efterlyser därför att en tydlig åtskillnad ska återupprättas mellan militär och civil personal.

| 44. | Europaparlamentet anser att den försämrade säkerheten medför allvarliga svårigheter för kommissionens delegationspersonal i Kabul och ökar kostnaderna för förvaltningen av genomförandet av de projekt som stöds av kommissionen. Kommissionen anmodas därför att utöka delegationspersonalen så att den i antal och expertis är tillräcklig för att genomföra alla de verifikationer, revisioner och kontroller som behövs, med tanke på den rådande situationen i Afghanistan. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet anser att den försämrade säkerheten medför allvarliga svårigheter för kommissionens delegationspersonal i Kabul och ökar kostnaderna för förvaltningen av genomförandet av de projekt som stöds av kommissionen. Kommissionen anmodas därför att utöka delegationspersonalen så att den i antal och expertis är tillräcklig för att genomföra alla de verifikationer, revisioner och kontroller som behövs, med tanke på den rådande situationen i Afghanistan.

| 45. | Europaparlamentet begär tillräcklig finansiering av säkerhetskostnaderna i projekt som leds av kommissionen, så att hjälparbetarna skyddas och medel inte avleds av den legitima säkerhetshanteringen från projektens målsättningar och resultat. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet begär tillräcklig finansiering av säkerhetskostnaderna i projekt som leds av kommissionen, så att hjälparbetarna skyddas och medel inte avleds av den legitima säkerhetshanteringen från projektens målsättningar och resultat.

| 46. | Europaparlamentet vill särskilt visa sin uppskattning för det anmärkningsvärda arbete som utförs av kommissionens delegationspersonal i Kabul och begär en avsevärd förstärkning av de befintliga säkerhetsåtgärderna samt även förbättrade arbetsvillkor för personalen. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet vill särskilt visa sin uppskattning för det anmärkningsvärda arbete som utförs av kommissionens delegationspersonal i Kabul och begär en avsevärd förstärkning av de befintliga säkerhetsåtgärderna samt även förbättrade arbetsvillkor för personalen.

När det gäller bistånd till utveckling av den afghanska förvaltningens kapacitet

| 47. | Europaparlamentet välkomnar de afghanska myndigheternas ansträngningar att förbättra sina förvaltnings- och finansieringsmekanismer, vilka kommer att bana väg för afghanskt engagemang, men anser att mer samlade insatser krävs för att denna process ska bli hållbar. Parlamentet understryker behovet för Afghanistans institutioner att driva kampen mot korruption vidare och att införa verkningsfulla handlingsprogram för att förbättra befolkningens sociala situation, livsvillkor, utbildning och hälsa. Särskild uppmärksamhet måste ägnas åt olika sätt att inkludera marginaliserade grupper och kvinnor i beslutsfattandet. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet välkomnar de afghanska myndigheternas ansträngningar att förbättra sina förvaltnings- och finansieringsmekanismer, vilka kommer att bana väg för afghanskt engagemang, men anser att mer samlade insatser krävs för att denna process ska bli hållbar. Parlamentet understryker behovet för Afghanistans institutioner att driva kampen mot korruption vidare och att införa verkningsfulla handlingsprogram för att förbättra befolkningens sociala situation, livsvillkor, utbildning och hälsa. Särskild uppmärksamhet måste ägnas åt olika sätt att inkludera marginaliserade grupper och kvinnor i beslutsfattandet.

| 48. | Europaparlamentet anser det mycket viktigt att man ytterligare förstärker de åtgärder och program som syftar till att förbättra styrelseformerna och effektiviteten i den afghanska förvaltningen samt att bekämpa alla former av korruption. Parlamentet noterar de insatser som unionen gjort för att minska korruptionen i den afghanska förvaltningen genom att en del av budgetposten använts för utbildning av och löner till statstjänstemän och anmodar kommissionen att fortsätta sina utbildningsinsatser för tjänstemännen och polisen. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet anser det mycket viktigt att man ytterligare förstärker de åtgärder och program som syftar till att förbättra styrelseformerna och effektiviteten i den afghanska förvaltningen samt att bekämpa alla former av korruption. Parlamentet noterar de insatser som unionen gjort för att minska korruptionen i den afghanska förvaltningen genom att en del av budgetposten använts för utbildning av och löner till statstjänstemän och anmodar kommissionen att fortsätta sina utbildningsinsatser för tjänstemännen och polisen.

| 49. | Europaparlamentet begär att utbildningar liknande dem som anordnades av OLAF och EuropeAid för afrikanska statstjänstemän under temat ”skydd och optimering av allmänna medel - samarbete mellan nationella och internationella institutioner” ska organiseras i Afghanistan. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet begär att utbildningar liknande dem som anordnades av OLAF och EuropeAid för afrikanska statstjänstemän under temat ”skydd och optimering av allmänna medel - samarbete mellan nationella och internationella institutioner” ska organiseras i Afghanistan.

| 50. | Europaparlamentet insisterar på att den afghanska regeringen ger det internationella samfundet en större insyn i fördelningen av skattemedel till provinser, distrikt och lokala myndigheter och ser till att dessa institutioner i högre grad medverkar i genomförandet av den nationella utvecklingspolitiken, samt uppmanar den afghanska regeringen att informera det afghanska parlamentet på ett adekvat sätt om användningen av det internationella biståndet. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet insisterar på att den afghanska regeringen ger det internationella samfundet en större insyn i fördelningen av skattemedel till provinser, distrikt och lokala myndigheter och ser till att dessa institutioner i högre grad medverkar i genomförandet av den nationella utvecklingspolitiken, samt uppmanar den afghanska regeringen att informera det afghanska parlamentet på ett adekvat sätt om användningen av det internationella biståndet.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna samt den afghanska regeringen att se till att deras program och verksamheter, särskilt på provinsnivå, till fullo samordnas med Afghanistans nationella utvecklingsstrategi och ligger i linje med de åtaganden som samtliga parter gjorde vid Pariskonferensen. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna samt den afghanska regeringen att se till att deras program och verksamheter, särskilt på provinsnivå, till fullo samordnas med Afghanistans nationella utvecklingsstrategi och ligger i linje med de åtaganden som samtliga parter gjorde vid Pariskonferensen.

| 52. | De regionala enheterna för återuppbyggnad och de afghanska säkerhetsstyrkorna har en viktig roll att spela. Icke desto mindre är det en utmaning för ett effektivt bistånd att främja utvecklingen i Afghanistan med hjälp av civilmilitära institutioner. Europaparlamentet efterlyser ett maximalt deltagande av afghanska icke-statliga organisationer och organisationer från civilsamhället samt av den afghanska regeringen och internationella organ. |
| --- | --- |

52.

De regionala enheterna för återuppbyggnad och de afghanska säkerhetsstyrkorna har en viktig roll att spela. Icke desto mindre är det en utmaning för ett effektivt bistånd att främja utvecklingen i Afghanistan med hjälp av civilmilitära institutioner. Europaparlamentet efterlyser ett maximalt deltagande av afghanska icke-statliga organisationer och organisationer från civilsamhället samt av den afghanska regeringen och internationella organ.

| 53. | Europaparlamentet beklagar att förbindelserna mellan icke-statliga aktörer och Afghanistans regering inte alltid är problemfria och betonar att alla ansträngningar bör göras för att förbättra dessa förbindelser. Parlamentet påpekar också behovet av en strikt definition av ideella icke-statliga aktörer på nationell nivå, efter att dessa aktörer har rådfrågats. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet beklagar att förbindelserna mellan icke-statliga aktörer och Afghanistans regering inte alltid är problemfria och betonar att alla ansträngningar bör göras för att förbättra dessa förbindelser. Parlamentet påpekar också behovet av en strikt definition av ideella icke-statliga aktörer på nationell nivå, efter att dessa aktörer har rådfrågats.

| 54. | Europaparlamentet uppmuntrar varje initiativ som syftar till att öka kontakterna mellan Europaparlamentets interparlamentariska delegationer och Wolesi Jirga och Meshrano Jirga, de två kammarna i det afghanska parlamentet, för att främja goda parlamentariska styrelseformer. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet uppmuntrar varje initiativ som syftar till att öka kontakterna mellan Europaparlamentets interparlamentariska delegationer och Wolesi Jirga och Meshrano Jirga, de två kammarna i det afghanska parlamentet, för att främja goda parlamentariska styrelseformer.

| 55. | Europaparlamentet erinrar om att det i 2008 års budget tog initiativ till att stödja demokratisk uppbyggnad av parlament i tredjeländer och åtar sig att använda de avsedda resurserna för att stärka det afghanska parlamentets förmåga att stifta lagar, övervaka den verkställande makten och vara fullt representativt för det afghanska folket. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet erinrar om att det i 2008 års budget tog initiativ till att stödja demokratisk uppbyggnad av parlament i tredjeländer och åtar sig att använda de avsedda resurserna för att stärka det afghanska parlamentets förmåga att stifta lagar, övervaka den verkställande makten och vara fullt representativt för det afghanska folket.

| 56. | Europaparlamentet betonar att man måste prioritera stödet till utvecklingen av politiska partier samt till intressegrupperingar inom nationalförsamlingen, civilsamhället och medierna. Världssamfundet har en skyldighet att helt eller delvis finansiera valbudgeten och att understödja tillämpningen av alla bestämmelser i landets vallag, inbegripet bestämmelserna om prövning av kandidater. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet betonar att man måste prioritera stödet till utvecklingen av politiska partier samt till intressegrupperingar inom nationalförsamlingen, civilsamhället och medierna. Världssamfundet har en skyldighet att helt eller delvis finansiera valbudgeten och att understödja tillämpningen av alla bestämmelser i landets vallag, inbegripet bestämmelserna om prövning av kandidater.

| 57. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och den afghanska regeringen att inför de kommande president- och parlamentsvalen som förrättas i Afghanistan 2009 och 2010 fortsättningsvis uppmuntra och finansiera insatser som syftar till att ge kvinnor egenmakt, särskilt på landsbygden, detta med tanke på att det i det senaste provinsrådsvalet inte fanns tillräckligt med kvinnliga kandidater för att fylla de 124 platser som var vikta för kvinnor i provinsråden. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och den afghanska regeringen att inför de kommande president- och parlamentsvalen som förrättas i Afghanistan 2009 och 2010 fortsättningsvis uppmuntra och finansiera insatser som syftar till att ge kvinnor egenmakt, särskilt på landsbygden, detta med tanke på att det i det senaste provinsrådsvalet inte fanns tillräckligt med kvinnliga kandidater för att fylla de 124 platser som var vikta för kvinnor i provinsråden.

| 58. | Europaparlamentet anser att kommissionen ska öka medlen avsedda för kampen mot narkotikahandeln och rekommenderar att givarsamfundet gör allt det kan för att produktionen av ersättningsgrödor för narkotika ska göra det möjligt för producenterna att få tillfredsställande löner, så att odlingen av opiumvallmo slutgiltigt upphör. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet anser att kommissionen ska öka medlen avsedda för kampen mot narkotikahandeln och rekommenderar att givarsamfundet gör allt det kan för att produktionen av ersättningsgrödor för narkotika ska göra det möjligt för producenterna att få tillfredsställande löner, så att odlingen av opiumvallmo slutgiltigt upphör.

| 59. | Europaparlamentet påminner om sin rekommendation till rådet av den 25 oktober 2007 om opiumproduktion för medicinska ändamål i Afghanistan (6), där rådet uppmanades att motsätta sig användningen av desinfektion som ett sätt att utrota vallmoodlingar i Afghanistan inom ramen för integrerade utvecklingsprogram och att ge sitt stöd till en diskussion om möjligheterna för och genomförbarheten av ett vetenskapligt pilotprojekt för ”Vallmo för medicin”. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet påminner om sin rekommendation till rådet av den 25 oktober 2007 om opiumproduktion för medicinska ändamål i Afghanistan (6), där rådet uppmanades att motsätta sig användningen av desinfektion som ett sätt att utrota vallmoodlingar i Afghanistan inom ramen för integrerade utvecklingsprogram och att ge sitt stöd till en diskussion om möjligheterna för och genomförbarheten av ett vetenskapligt pilotprojekt för ”Vallmo för medicin”.

*

- *

| 60. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt till regeringen och parlamentet i Islamiska republiken Afghanistan. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt till regeringen och parlamentet i Islamiska republiken Afghanistan.

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2008)0337.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2008)0133.

(3)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(4)  EGT L 136, 31.5.1999, s. 1.

(5)  EUT L 378, 27.12.2006, s. 41.

(6)  EUT C 263 E, 16.10.2008, s. 651.

---

| 24.2.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 46/95 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 46/95

---

Likabehandling av kvinnor och män i fråga om tillgång till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor

P6_TA(2009)0024

Europaparlamentets resolution av den 15 januari 2009 om införlivande och tillämpning av direktiv 2002/73/EG om genomförandet av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om tillgång till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor (2008/2039(INI))

(2010/C 46 E/13)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2003 om bättre lagstiftning (1), som slöts mellan parlamentet, rådet och kommissionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2003 om bättre lagstiftning (1), som slöts mellan parlamentet, rådet och kommissionen,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/73/EG av den 23 september 2002 om ändring av rådets direktiv 76/207/EEG om genomförandet av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om tillgång till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/73/EG av den 23 september 2002 om ändring av rådets direktiv 76/207/EEG om genomförandet av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om tillgång till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor (2),

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A6-0491/2008), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A6-0491/2008), och av följande skäl:

| A. | I enlighet med principerna om demokrati och rättssäkerhet, som ingår i EG-fördraget, bör lagstiftaren övervaka genomförandet av den antagna lagstiftningen. |
| --- | --- |

A.

I enlighet med principerna om demokrati och rättssäkerhet, som ingår i EG-fördraget, bör lagstiftaren övervaka genomförandet av den antagna lagstiftningen.

| B. | Den begränsade informationen från kommissionen har gjort det svårt för parlamentet att utföra sin uppgift att i egenskap av medlagstiftare övervaka genomförandet av direktiv 2002/73/EG. Därför har det skickats ut skrivelser till de nationella parlamentens behöriga utskott och till nationella jämställdhetsorgan med begäran om uppgifter. Svar har inkommit från 27 nationella parlament och 16 jämställdhetsorgan. |
| --- | --- |

B.

Den begränsade informationen från kommissionen har gjort det svårt för parlamentet att utföra sin uppgift att i egenskap av medlagstiftare övervaka genomförandet av direktiv 2002/73/EG. Därför har det skickats ut skrivelser till de nationella parlamentens behöriga utskott och till nationella jämställdhetsorgan med begäran om uppgifter. Svar har inkommit från 27 nationella parlament och 16 jämställdhetsorgan.

| C. | Direktiv 2002/73/EG är en viktig milstolpe i jämställdhetsarbetet och insatserna för att undanröja diskriminering på grund av kön i samhället som helhet. |
| --- | --- |

C.

Direktiv 2002/73/EG är en viktig milstolpe i jämställdhetsarbetet och insatserna för att undanröja diskriminering på grund av kön i samhället som helhet.

| D. | Direktiv 2002/73/EG innehåller definitioner av direkt diskriminering, indirekt diskriminering, trakasserier och sexuella trakasserier, liksom ett förbud mot diskriminering av kvinnor på grund av graviditet eller mammaledighet samt bestämmelser om rätten att återvända till samma eller en likvärdig tjänst efter mammaledighet, pappaledighet eller adoptionsledighet i de medlemsstater som föreskriver om rätt till sådan ledighet. |
| --- | --- |

D.

Direktiv 2002/73/EG innehåller definitioner av direkt diskriminering, indirekt diskriminering, trakasserier och sexuella trakasserier, liksom ett förbud mot diskriminering av kvinnor på grund av graviditet eller mammaledighet samt bestämmelser om rätten att återvända till samma eller en likvärdig tjänst efter mammaledighet, pappaledighet eller adoptionsledighet i de medlemsstater som föreskriver om rätt till sådan ledighet.

| E. | Medlemsstaterna åtog sig en rad skyldigheter i samband med genomförandet av direktiv 2002/73/EG av den 5 oktober 2005, t.ex.






  — | att utse ett eller flera organ för främjande, analys och kontroll av samt stöd för likabehandling av kvinnor och män, |
| --- | --- | --- |

E.

Medlemsstaterna åtog sig en rad skyldigheter i samband med genomförandet av direktiv 2002/73/EG av den 5 oktober 2005, t.ex.

—

att utse ett eller flera organ för främjande, analys och kontroll av samt stöd för likabehandling av kvinnor och män,

| — | att främja den sociala dialogen mellan arbetsmarknadens parter i syfte att främja likabehandling, bland annat genom att övervaka praxis på arbetsplatser, kollektivavtal osv., |
| --- | --- |

—

att främja den sociala dialogen mellan arbetsmarknadens parter i syfte att främja likabehandling, bland annat genom att övervaka praxis på arbetsplatser, kollektivavtal osv.,

| — | att främja en dialog med lämpliga frivilligorganisationer i syfte att främja principen om likabehandling, |
| --- | --- |

—

att främja en dialog med lämpliga frivilligorganisationer i syfte att främja principen om likabehandling,

| — | att främja likabehandling av kvinnor och män på arbetsplatsen på ett planerat och systematiskt sätt, till exempel genom rapporter om jämställdheten på företagen med regelbunden information om likabehandling av kvinnor och män, |
| --- | --- |

—

att främja likabehandling av kvinnor och män på arbetsplatsen på ett planerat och systematiskt sätt, till exempel genom rapporter om jämställdheten på företagen med regelbunden information om likabehandling av kvinnor och män,

| — | att vidta effektiva åtgärder för verkliga sanktioner av överträdelser av direktivet, där kompensation eller gottgörelse till de drabbade personerna inte får begränsas av en i förväg fastställd övre gräns, utom i mycket begränsade fall, |
| --- | --- |

—

att vidta effektiva åtgärder för verkliga sanktioner av överträdelser av direktivet, där kompensation eller gottgörelse till de drabbade personerna inte får begränsas av en i förväg fastställd övre gräns, utom i mycket begränsade fall,

| — | att se till att personer som stöder den som utsatts för diskriminering och trakasserier på grund av kön åtnjuter samma skydd mot ogynnsam behandling, |
| --- | --- |

—

att se till att personer som stöder den som utsatts för diskriminering och trakasserier på grund av kön åtnjuter samma skydd mot ogynnsam behandling,

| — | att vart fjärde år underrätta kommissionen om åtgärder som vidtagits för att ge det underrepresenterade könet inom yrkesverksamheter särskilda fördelar samt genomförandet av dessa åtgärder, |
| --- | --- |

—

att vart fjärde år underrätta kommissionen om åtgärder som vidtagits för att ge det underrepresenterade könet inom yrkesverksamheter särskilda fördelar samt genomförandet av dessa åtgärder,

| — | att se till att bestämmelser i kontrakt eller överenskommelser som strider mot direktivet förklaras ogiltiga eller ändras. |
| --- | --- |

—

att se till att bestämmelser i kontrakt eller överenskommelser som strider mot direktivet förklaras ogiltiga eller ändras.

| F. | Ett långsamt eller bristfälligt genomförande av direktiv 2002/73/EG riskerar att äventyra förverkligandet av Lissabonstrategin och det fulla utnyttjandet av EU:s sociala och ekonomiska potential. |
| --- | --- |

F.

Ett långsamt eller bristfälligt genomförande av direktiv 2002/73/EG riskerar att äventyra förverkligandet av Lissabonstrategin och det fulla utnyttjandet av EU:s sociala och ekonomiska potential.

| G. | Många medlemsstater har haft svårt att införliva direktiv 2002/73/EG och särskilt att i sin lagstiftning införa särskilda och lämpliga åtgärder för att förbättra jämställdheten och minska diskrimineringen i fråga om anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor. |
| --- | --- |

G.

Många medlemsstater har haft svårt att införliva direktiv 2002/73/EG och särskilt att i sin lagstiftning införa särskilda och lämpliga åtgärder för att förbättra jämställdheten och minska diskrimineringen i fråga om anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor.

| H. | Integreringen av jämställdhetsperspektivet bör övervägas på dessa områden. |
| --- | --- |

H.

Integreringen av jämställdhetsperspektivet bör övervägas på dessa områden.

| I. | Könsdiskrimineringen inom andra sociala och politiska områden ökar på grund av att löneskillnaderna mellan kvinnor och män kvarstår, särskilt mellan så kallade kvinnodominerade och mansdominerade näringsgrenar. |
| --- | --- |

I.

Könsdiskrimineringen inom andra sociala och politiska områden ökar på grund av att löneskillnaderna mellan kvinnor och män kvarstår, särskilt mellan så kallade kvinnodominerade och mansdominerade näringsgrenar.

| J. | Ekonomiskt oberoende är grundläggande för kvinnors frigörelse. En anställning med tillhörande rättigheter är en garanti för kvinnors personliga utveckling och integrering i samhället, varför lagstiftningen och likabehandlingen måste förbättras. |
| --- | --- |

J.

Ekonomiskt oberoende är grundläggande för kvinnors frigörelse. En anställning med tillhörande rättigheter är en garanti för kvinnors personliga utveckling och integrering i samhället, varför lagstiftningen och likabehandlingen måste förbättras.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noggrant övervaka införlivandet av direktiv 2002/73/EG och efterlevnaden av den lagstiftning som följer av införlivandet samt att fortsätta att utöva påtryckningar på medlemsstaterna. Parlamentet vill särskilt understryka att tillräckliga resurser måste göras tillgängliga för att dessa mål ska uppnås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noggrant övervaka införlivandet av direktiv 2002/73/EG och efterlevnaden av den lagstiftning som följer av införlivandet samt att fortsätta att utöva påtryckningar på medlemsstaterna. Parlamentet vill särskilt understryka att tillräckliga resurser måste göras tillgängliga för att dessa mål ska uppnås.

| 2. | Europaparlamentet påminner om punkt 34 i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning, särskilt rådets åtagande att uppmuntra medlemsstaterna att utarbeta och offentliggöra tabeller över sambandet mellan direktiv och de nationella införlivandeåtgärderna. Sådana tabeller skulle underlätta kommissionens övervakning av införlivandet av direktiv 2002/73/EG. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påminner om punkt 34 i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning, särskilt rådets åtagande att uppmuntra medlemsstaterna att utarbeta och offentliggöra tabeller över sambandet mellan direktiv och de nationella införlivandeåtgärderna. Sådana tabeller skulle underlätta kommissionens övervakning av införlivandet av direktiv 2002/73/EG.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att ett nära samarbete mellan de behöriga utskotten i de nationella parlamenten och Europaparlamentet i fråga om att övervaka införlivandet och genomförandet av jämställdhetslagstiftningen skulle göra de politiska beslutsfattarna och medborgarna mer medvetna om jämställdhet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet konstaterar att ett nära samarbete mellan de behöriga utskotten i de nationella parlamenten och Europaparlamentet i fråga om att övervaka införlivandet och genomförandet av jämställdhetslagstiftningen skulle göra de politiska beslutsfattarna och medborgarna mer medvetna om jämställdhet.

| 4. | Europaparlamentet ser positivt på det stora antalet detaljerade svar som på kort tid inkommit från nationella parlament och jämställdhetsorgan rörande läget i införlivandeprocessen och problem i samband med denna. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet ser positivt på det stora antalet detaljerade svar som på kort tid inkommit från nationella parlament och jämställdhetsorgan rörande läget i införlivandeprocessen och problem i samband med denna.

| 5. | Europaparlamentet beklagar att kommissionens rapport till Europaparlamentet och rådet, som ska grundas på information som inkommit från medlemsstaterna fram till slutet av 2005, ännu inte finns tillgänglig. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet beklagar att kommissionens rapport till Europaparlamentet och rådet, som ska grundas på information som inkommit från medlemsstaterna fram till slutet av 2005, ännu inte finns tillgänglig.

| 6. | Europaparlamentet finner det även beklagansvärt att lagstiftningen i flera medlemsstater inte innehåller tillräckligt tydliga och explicita definitioner av direkt och indirekt diskriminering, trakasserier och sexuella trakasserier. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet finner det även beklagansvärt att lagstiftningen i flera medlemsstater inte innehåller tillräckligt tydliga och explicita definitioner av direkt och indirekt diskriminering, trakasserier och sexuella trakasserier.

| 7. | Europaparlamentet finner det oroande att omfattningen av förbjudna former av diskriminering i flera medlemsstater inte är tillräckligt stor för att det ska vara förenligt med direktiv 2002/73/EG. Parlamentet påminner om att de förbjudna typerna av diskriminering förekommer inom såväl den privata som den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet finner det oroande att omfattningen av förbjudna former av diskriminering i flera medlemsstater inte är tillräckligt stor för att det ska vara förenligt med direktiv 2002/73/EG. Parlamentet påminner om att de förbjudna typerna av diskriminering förekommer inom såväl den privata som den offentliga sektorn.

| 8. | Europaparlamentet beklagar att lagstiftningen i vissa länder strider mot principen om effektiva, proportionerliga och avskräckande sanktioner genom att innehålla övre gränser för kompensation eller gottgörelse till personer som blivit diskriminerade. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet beklagar att lagstiftningen i vissa länder strider mot principen om effektiva, proportionerliga och avskräckande sanktioner genom att innehålla övre gränser för kompensation eller gottgörelse till personer som blivit diskriminerade.

| 9. | Europaparlamentet uppmärksammar att mindre förmånlig behandling av en kvinna på grund av graviditet eller mammaledighet utgör diskriminering och finner det beklagansvärt att vissa medlemsstater inte uttryckligen har erkänt rätten att återvända till samma tjänst eller en likvärdig tjänst efter mammaledighet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmärksammar att mindre förmånlig behandling av en kvinna på grund av graviditet eller mammaledighet utgör diskriminering och finner det beklagansvärt att vissa medlemsstater inte uttryckligen har erkänt rätten att återvända till samma tjänst eller en likvärdig tjänst efter mammaledighet.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att sörja för att samtliga bestämmelser i direktiv 2002/73/EG införlivas till fullo på ett adekvat och effektivt sätt samt tillämpas korrekt. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att sörja för att samtliga bestämmelser i direktiv 2002/73/EG införlivas till fullo på ett adekvat och effektivt sätt samt tillämpas korrekt.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar ansträngningarna som gjorts av de medlemsstater som har utökat eller stärkt kraven i direktiv 2002/73/EG, särskilt införandet av skydd mot diskriminering inom nya samhällssektorer. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar ansträngningarna som gjorts av de medlemsstater som har utökat eller stärkt kraven i direktiv 2002/73/EG, särskilt införandet av skydd mot diskriminering inom nya samhällssektorer.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder för att uppmuntra arbetsgivarna att främja arbetsförhållanden som förebygger sexuella trakasserier och trakasserier på grund av kön samt att införa specifika metoder för att förebygga sådant beteende. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder för att uppmuntra arbetsgivarna att främja arbetsförhållanden som förebygger sexuella trakasserier och trakasserier på grund av kön samt att införa specifika metoder för att förebygga sådant beteende.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utveckla kapaciteten hos de organ som verkar för jämställdhet och lika möjligheter för kvinnor och män i enlighet med direktiv 2002/73/EG och sörja för att de har tillräckliga resurser. Dessutom påminner parlamentet om direktivets krav på dessa organs självständighet. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utveckla kapaciteten hos de organ som verkar för jämställdhet och lika möjligheter för kvinnor och män i enlighet med direktiv 2002/73/EG och sörja för att de har tillräckliga resurser. Dessutom påminner parlamentet om direktivets krav på dessa organs självständighet.

| 14. | Europaparlamentet noterar de olika förhållningssätt som finns till tillämpningen av artikel 8a i direktiv 2002/73/EG, något som tydligt visar på behovet av samarbete och utbyte av god praxis mellan medlemsstaterna. Parlamentet anser att både kommissionens nätverk av nationella jämställdhetsorgan och Equinet är viktiga verktyg för att främja sådant samarbete och en enhetlig tillämpning av gemenskapens jämställdhetslagstiftning. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet noterar de olika förhållningssätt som finns till tillämpningen av artikel 8a i direktiv 2002/73/EG, något som tydligt visar på behovet av samarbete och utbyte av god praxis mellan medlemsstaterna. Parlamentet anser att både kommissionens nätverk av nationella jämställdhetsorgan och Equinet är viktiga verktyg för att främja sådant samarbete och en enhetlig tillämpning av gemenskapens jämställdhetslagstiftning.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att under 2009 genomföra en studie av jämställdhetsorganens organisation. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att mäta EU-medborgarnas kännedom om de tjänster som dessa organ erbjuder samt att bedriva informationskampanjer för att öka kännedomen om dem. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att under 2009 genomföra en studie av jämställdhetsorganens organisation. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att mäta EU-medborgarnas kännedom om de tjänster som dessa organ erbjuder samt att bedriva informationskampanjer för att öka kännedomen om dem.

| 16. | Europaparlamentet vill uppmärksamma den bristande kännedomen bland kvinnor om de rättigheter som följer av direktiv 2002/73/EG, vilket framgår av det låga antalet ärenden och klagomål på jämställdhetsområdet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna, fackföreningar, arbetsgivare och ideella organisationer att intensifiera sina insatser för att informera kvinnor om de möjligheter som sedan 2005 finns enligt den nationella lagstiftningen för den som utsatts för diskriminering. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet vill uppmärksamma den bristande kännedomen bland kvinnor om de rättigheter som följer av direktiv 2002/73/EG, vilket framgår av det låga antalet ärenden och klagomål på jämställdhetsområdet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna, fackföreningar, arbetsgivare och ideella organisationer att intensifiera sina insatser för att informera kvinnor om de möjligheter som sedan 2005 finns enligt den nationella lagstiftningen för den som utsatts för diskriminering.

| 17. | Europaparlamentet konstaterar att tilltron till det rättsliga skyddet är låg bland dem som drabbats av diskriminering och uppmanar medlemsstaterna att i syfte att stärka garantierna för de drabbade sörja för att stödet till dessa personer är oberoende och kostnadsfritt. Medlemsstaterna uppmanas även att trygga det rättsliga skyddet för personer som försvarar eller vittnar till förmån för en person som skyddas av direktiv 2002/73/EG. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet konstaterar att tilltron till det rättsliga skyddet är låg bland dem som drabbats av diskriminering och uppmanar medlemsstaterna att i syfte att stärka garantierna för de drabbade sörja för att stödet till dessa personer är oberoende och kostnadsfritt. Medlemsstaterna uppmanas även att trygga det rättsliga skyddet för personer som försvarar eller vittnar till förmån för en person som skyddas av direktiv 2002/73/EG.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att granska om medlemsstaterna säkerställer att drabbade personer och föreningar och organisationer som har ett legitimt intresse av att direktiv 2002/73/EG efterlevs inte hindras genom lagstiftning eller andra hinder, t.ex. alltför korta tidsfrister, från att inleda rättsliga förfaranden till följd av överträdelser mot bestämmelserna om diskriminering och likabehandling eller, för offrens vidkommande, från att genom andra administrativa förfaranden till fullo hävda sina rättigheter enligt direktiv 2002/73/EG. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att granska om medlemsstaterna säkerställer att drabbade personer och föreningar och organisationer som har ett legitimt intresse av att direktiv 2002/73/EG efterlevs inte hindras genom lagstiftning eller andra hinder, t.ex. alltför korta tidsfrister, från att inleda rättsliga förfaranden till följd av överträdelser mot bestämmelserna om diskriminering och likabehandling eller, för offrens vidkommande, från att genom andra administrativa förfaranden till fullo hävda sina rättigheter enligt direktiv 2002/73/EG.

| 19. | Europaparlamentet framhåller de positiva effekter som det nära samarbetet mellan jämställdhetsorgan och arbetsmiljöinspektörer kan ha för förebyggande och bedömning av förekomsten av diskriminering. Medlemsstaterna uppmanas att insistera på fortbildning för arbetsmiljöinspektörer, mot bakgrund av de nya ansvarsområden som följer av införlivandet av direktiv 2002/73/EG, samt på de nya verktyg som införts, till exempel att bevisbördan flyttats. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet framhåller de positiva effekter som det nära samarbetet mellan jämställdhetsorgan och arbetsmiljöinspektörer kan ha för förebyggande och bedömning av förekomsten av diskriminering. Medlemsstaterna uppmanas att insistera på fortbildning för arbetsmiljöinspektörer, mot bakgrund av de nya ansvarsområden som följer av införlivandet av direktiv 2002/73/EG, samt på de nya verktyg som införts, till exempel att bevisbördan flyttats.

| 20. | Europaparlamentet poängterar frivilligorganisationernas avgörande roll när det gäller att stödja den som drabbats av diskriminering och uppmanar de offentliga myndigheterna att öronmärka resurser för medlings- och stödprojekt, som är mer komplicerade att genomföra än informationskampanjer. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet poängterar frivilligorganisationernas avgörande roll när det gäller att stödja den som drabbats av diskriminering och uppmanar de offentliga myndigheterna att öronmärka resurser för medlings- och stödprojekt, som är mer komplicerade att genomföra än informationskampanjer.

| 21. | Europaparlamentet betonar även vikten av tillförlitliga, jämförbara och tillgängliga kvantitativa och kvalitativa indikatorer och könsuppdelad statistik för genomförandet och uppföljningen av detta direktiv. Parlamentet uppmanar jämställdhetsorganen att intensifiera sina insatser för att genomföra oberoende studier, offentliggöra oberoende rapporter och avge rekommendationer i diskrimineringsfrågor. Vidare vill parlamentet påminna om den roll som Europeiska jämställdhetsinstitutet spelar. Institutet har i uppgift att samla in och analysera uppgifter om jämställdhet, öka EU-medborgarnas medvetenhet om jämställdhetsfrågor och ta fram metodverktyg till stöd för integreringen av ett jämställdhetsperspektiv. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet betonar även vikten av tillförlitliga, jämförbara och tillgängliga kvantitativa och kvalitativa indikatorer och könsuppdelad statistik för genomförandet och uppföljningen av detta direktiv. Parlamentet uppmanar jämställdhetsorganen att intensifiera sina insatser för att genomföra oberoende studier, offentliggöra oberoende rapporter och avge rekommendationer i diskrimineringsfrågor. Vidare vill parlamentet påminna om den roll som Europeiska jämställdhetsinstitutet spelar. Institutet har i uppgift att samla in och analysera uppgifter om jämställdhet, öka EU-medborgarnas medvetenhet om jämställdhetsfrågor och ta fram metodverktyg till stöd för integreringen av ett jämställdhetsperspektiv.

| 22. | Europaparlamentet påpekar att man måste främja dialogen mellan arbetsmarknadens parter för att tillämpa principen om likabehandling genom att övervaka praxis på arbetsplatserna, kollektivavtal, uppföranderegler, forskning samt utbyte av erfarenhet och god praxis. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet påpekar att man måste främja dialogen mellan arbetsmarknadens parter för att tillämpa principen om likabehandling genom att övervaka praxis på arbetsplatserna, kollektivavtal, uppföranderegler, forskning samt utbyte av erfarenhet och god praxis.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppmuntra arbetsgivarna att ge arbetstagarna och deras företrädare regelbunden information om efterlevnaden av principen om likabehandling av kvinnor och män. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppmuntra arbetsgivarna att ge arbetstagarna och deras företrädare regelbunden information om efterlevnaden av principen om likabehandling av kvinnor och män.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppmuntra arbetsgivarna att ge arbetstagarna och deras företrädare regelbunden jämställdhetsinformation. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppmuntra arbetsgivarna att ge arbetstagarna och deras företrädare regelbunden jämställdhetsinformation.

| 25. | Europaparlamentet insisterar på att man måste utveckla nationella mekanismer för att övervaka tillämpningen av principen om lika lön för lika arbete och om rätten att återgå till sin tjänst efter mammaledighet, pappaledighet eller ledighet för att ta hand om anhöriga. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet insisterar på att man måste utveckla nationella mekanismer för att övervaka tillämpningen av principen om lika lön för lika arbete och om rätten att återgå till sin tjänst efter mammaledighet, pappaledighet eller ledighet för att ta hand om anhöriga.

| 26. | Europaparlamentet konstaterar att löneskillnaderna består och att kvinnor tjänar i genomsnitt 15 procent mindre än män. Denna skillnad minskade endast med 1 procent mellan 2000 och 2006, och andelen kvinnliga chefer är fortfarande mycket lägre än andelen manliga chefer. Parlamentet insisterar på att man måste utveckla nationella mekanismer för att övervaka tillämpningen av principen om lika lön för lika arbete och uppmanar kommissionen att med respekt för subsidiaritetsprincipen förnya planen för stödåtgärder i detta syfte. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet konstaterar att löneskillnaderna består och att kvinnor tjänar i genomsnitt 15 procent mindre än män. Denna skillnad minskade endast med 1 procent mellan 2000 och 2006, och andelen kvinnliga chefer är fortfarande mycket lägre än andelen manliga chefer. Parlamentet insisterar på att man måste utveckla nationella mekanismer för att övervaka tillämpningen av principen om lika lön för lika arbete och uppmanar kommissionen att med respekt för subsidiaritetsprincipen förnya planen för stödåtgärder i detta syfte.

| 27. | Europaparlamentet insisterar på att man måste främja initiativ som bidrar till att företagen tar fram och genomför personalstrategier och positiva åtgärder som är jämställdhetsfrämjande. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att i sin nationella lagstiftning införliva rekommendationer för företagen att ta fram och tillämpa jämställdhetsplaner samt främja en jämn könsfördelning i styrelser och beslutsfattande organ. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet insisterar på att man måste främja initiativ som bidrar till att företagen tar fram och genomför personalstrategier och positiva åtgärder som är jämställdhetsfrämjande. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att i sin nationella lagstiftning införliva rekommendationer för företagen att ta fram och tillämpa jämställdhetsplaner samt främja en jämn könsfördelning i styrelser och beslutsfattande organ.

| 28. | Europaparlamentet påminner medlemsstaterna om vikten av att aktivt integrera jämställdhetsperspektivet och beakta möjligheterna att förena familjeliv och arbetsliv vid utarbetandet och genomförandet av lagar. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet påminner medlemsstaterna om vikten av att aktivt integrera jämställdhetsperspektivet och beakta möjligheterna att förena familjeliv och arbetsliv vid utarbetandet och genomförandet av lagar.

| 29. | Europaparlamentet understryker behovet av att bekämpa specifika hinder som står i vägen för funktionshindrade kvinnor och flickor och föräldrar till funktionshindrade barn när det gäller lika tillträde till utbildning och arbetsmarknad och behovet av åtgärder för att införliva genusperspektivet i alla politikområden med tanke på dessa gruppers särskilda behov. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet understryker behovet av att bekämpa specifika hinder som står i vägen för funktionshindrade kvinnor och flickor och föräldrar till funktionshindrade barn när det gäller lika tillträde till utbildning och arbetsmarknad och behovet av åtgärder för att införliva genusperspektivet i alla politikområden med tanke på dessa gruppers särskilda behov.

| 30. | Europaparlamentet betonar behovet av en större flexibilitet när det gäller föräldraledighet, särskilt för föräldrar till funktionshindrade barn. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet betonar behovet av en större flexibilitet när det gäller föräldraledighet, särskilt för föräldrar till funktionshindrade barn.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att genom riktade åtgärder minska diskrimineringen av flickor och unga kvinnor i samband med övergången från skola till utbildning och från utbildning till arbetsliv och också vid återgången till arbetsmarknaden efter en period av ledighet för vård av barn eller anhöriga. Parlamentet framhåller vidare behovet av offentlig barnomsorg, vård och äldreomsorg. Parlamentet påminner medlemsstaterna om de åtaganden som de gjorde i dessa frågor vid toppmötet i Barcelona 2002. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att genom riktade åtgärder minska diskrimineringen av flickor och unga kvinnor i samband med övergången från skola till utbildning och från utbildning till arbetsliv och också vid återgången till arbetsmarknaden efter en period av ledighet för vård av barn eller anhöriga. Parlamentet framhåller vidare behovet av offentlig barnomsorg, vård och äldreomsorg. Parlamentet påminner medlemsstaterna om de åtaganden som de gjorde i dessa frågor vid toppmötet i Barcelona 2002.

| 32. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas parlament och de nationella jämställdhetsorganen. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas parlament och de nationella jämställdhetsorganen.

---

(1)  EUT C 321, 31.12.2003, s. 1.

(2)  EGT L 269, 5.10.2002, s. 15.

---

| 24.2.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 46/100 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 46/100

---

Situationen i Gazaremsan

P6_TA(2009)0025

Europaparlamentets resolution av den 15 januari 2009 om situationen i Gazaremsan

(2010/C 46 E/14)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Mellanöstern, särskilt resolutionerna av den 16 november 2006 om situationen i Gazaremsan (1), av den 12 juli 2007 om Mellanöstern (2), den 11 oktober 2007 om den humanitära situationen i Gaza (3) och av den 21 februari 2008 om situationen i Gaza (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Mellanöstern, särskilt resolutionerna av den 16 november 2006 om situationen i Gazaremsan (1), av den 12 juli 2007 om Mellanöstern (2), den 11 oktober 2007 om den humanitära situationen i Gaza (3) och av den 21 februari 2008 om situationen i Gaza (4),

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 242 av den 22 november 1967 (S/RES/242 (1967)), 338 av den 22 oktober 1973 (S/RES/338 (1973))och 1860 av den 8 januari 2009 (S/RES/1860 (2009)), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 242 av den 22 november 1967 (S/RES/242 (1967)), 338 av den 22 oktober 1973 (S/RES/338 (1973))och 1860 av den 8 januari 2009 (S/RES/1860 (2009)),

| — | med beaktande av den fjärde Genèvekonventionen av den 12 augusti 1949 angående skydd för civilpersoner under krigstid, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den fjärde Genèvekonventionen av den 12 augusti 1949 angående skydd för civilpersoner under krigstid,

| — | med beaktande av uppskjutandet av omröstningen om samtycke till ytterligare medverkan från Israels sida i EG-programmen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uppskjutandet av omröstningen om samtycke till ytterligare medverkan från Israels sida i EG-programmen,

| — | med beaktande av uttalandet från Europeiska unionen av den 30 december 2008 om situationen i Mellanöstern, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från Europeiska unionen av den 30 december 2008 om situationen i Mellanöstern,

| — | med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den 27 december 2008 inledde Israel en militär offensiv i Gaza såsom svar på Hamas raketattacker i södra Israel sedan Hamas tog kontrollen över remsan och efter sammanbrottet för eldupphöret och vägran att förnya överenskommelsen om eldupphör. |
| --- | --- |

A.

Den 27 december 2008 inledde Israel en militär offensiv i Gaza såsom svar på Hamas raketattacker i södra Israel sedan Hamas tog kontrollen över remsan och efter sammanbrottet för eldupphöret och vägran att förnya överenskommelsen om eldupphör.

| B. | Enligt de senaste rapporterna har hittills ungefär tusen människor i Gaza dödats under Israels militäroperation, många av dem barn och kvinnor, och tusentals människor har skadats och hus, skolor och andra viktiga civila infrastrukturer förstörts, till följd av den israeliska arméns användning av militär styrka. |
| --- | --- |

B.

Enligt de senaste rapporterna har hittills ungefär tusen människor i Gaza dödats under Israels militäroperation, många av dem barn och kvinnor, och tusentals människor har skadats och hus, skolor och andra viktiga civila infrastrukturer förstörts, till följd av den israeliska arméns användning av militär styrka.

| C. | Gränsövergångarna till och från Gaza har varit stängda i 18 månader och embargot på transporter av människor och varor har påverkat det dagliga livet för invånarna och ytterligare förlamat ekonomin i Gazaremsan och begränsat reella förbättringar av läget på Västbanken. Embargot i Gazaremsan utgör en kollektiv bestraffning som strider mot internationell humanitär rätt. |
| --- | --- |

C.

Gränsövergångarna till och från Gaza har varit stängda i 18 månader och embargot på transporter av människor och varor har påverkat det dagliga livet för invånarna och ytterligare förlamat ekonomin i Gazaremsan och begränsat reella förbättringar av läget på Västbanken. Embargot i Gazaremsan utgör en kollektiv bestraffning som strider mot internationell humanitär rätt.

| D. | Att förbättra levnadsvillkoren för palestinierna i Gazaremsan och på Västbanken, återuppliva fredsprocessen och inrätta fungerande palestinska institutioner i Gaza är nyckelaspekter i insatserna för att nå en rättvis och varaktig fred mellan israeler och palestinier. |
| --- | --- |

D.

Att förbättra levnadsvillkoren för palestinierna i Gazaremsan och på Västbanken, återuppliva fredsprocessen och inrätta fungerande palestinska institutioner i Gaza är nyckelaspekter i insatserna för att nå en rättvis och varaktig fred mellan israeler och palestinier.

| E. | Europeiska unionens betydande ekonomiska stöd till palestinierna har spelat en viktig roll i försöken att förhindra en humanitär katastrof i Gazaremsan och på Västbanken. Europeiska unionen fortsätter, bland annat genom FN:s hjälporganisation för palestinska flyktingar (UNWRA), att tillhandahålla humanitärt bistånd i Gazaremsan. |
| --- | --- |

E.

Europeiska unionens betydande ekonomiska stöd till palestinierna har spelat en viktig roll i försöken att förhindra en humanitär katastrof i Gazaremsan och på Västbanken. Europeiska unionen fortsätter, bland annat genom FN:s hjälporganisation för palestinska flyktingar (UNWRA), att tillhandahålla humanitärt bistånd i Gazaremsan.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar att FN:s säkerhetsråd den 8 januari 2009 antog resolution 1860 och beklagar att varken Israel eller Hamas hittills har tillmötesgått FN:s begäran om ett slut på fientligheterna. Europaparlamentet efterlyser ett omedelbart och bestående eldupphör som bör inkludera ett stopp för Hamas raketangrepp på Israel liksom ett slut på Israels militäraktion i Gaza. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar att FN:s säkerhetsråd den 8 januari 2009 antog resolution 1860 och beklagar att varken Israel eller Hamas hittills har tillmötesgått FN:s begäran om ett slut på fientligheterna. Europaparlamentet efterlyser ett omedelbart och bestående eldupphör som bör inkludera ett stopp för Hamas raketangrepp på Israel liksom ett slut på Israels militäraktion i Gaza.

| 2. | Europaparlamentet instämmer i behovet av att snarast, såsom begärs i FN:s säkerhetsråds resolution 1860, vidta arrangemang och garantier i Gaza för att upprätthålla ett varaktigt eldupphör, som samtidigt innebär att de israeliska trupperna dras tillbaka, att gränsövergångarna varaktigt återöppnas, att blockaden upphävs och att olaglig smugglingsverksamhet med vapen och ammunition förhindras. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet instämmer i behovet av att snarast, såsom begärs i FN:s säkerhetsråds resolution 1860, vidta arrangemang och garantier i Gaza för att upprätthålla ett varaktigt eldupphör, som samtidigt innebär att de israeliska trupperna dras tillbaka, att gränsövergångarna varaktigt återöppnas, att blockaden upphävs och att olaglig smugglingsverksamhet med vapen och ammunition förhindras.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar till en framförhandlad vapenvila som garanteras av en mekanism, inrättad av det internationella samfundet och samordnad av kvartetten och Arabförbundet, som skulle kunna inkludera en multinationell närvaro, i enlighet med ett tydligt mandat, i syfte att återupprätta säkerheten och säkra respekten för eldupphöret för människorna i Israel och i Gaza, med särskild hänvisning till övervakningen av gränsen mellan Egypten och Gaza, vilket medför en viktig roll för Egypten. Parlamentet uppmanar rådet att öka sina påtryckningar för att stoppa det pågående våldet. Parlamentet uppmuntrar de diplomatiska ansträngningar som hittills gjorts av det internationella samfundet, särskilt av Egypten och Europeiska unionen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar till en framförhandlad vapenvila som garanteras av en mekanism, inrättad av det internationella samfundet och samordnad av kvartetten och Arabförbundet, som skulle kunna inkludera en multinationell närvaro, i enlighet med ett tydligt mandat, i syfte att återupprätta säkerheten och säkra respekten för eldupphöret för människorna i Israel och i Gaza, med särskild hänvisning till övervakningen av gränsen mellan Egypten och Gaza, vilket medför en viktig roll för Egypten. Parlamentet uppmanar rådet att öka sina påtryckningar för att stoppa det pågående våldet. Parlamentet uppmuntrar de diplomatiska ansträngningar som hittills gjorts av det internationella samfundet, särskilt av Egypten och Europeiska unionen.

| 4. | Europaparlamentet är chockerat över den civila befolkningens lidande i Gaza. Europaparlamentet beklagar djupt att särskilt civila mål och FN-mål har träffats under angreppen. Parlamentet uttrycker medkänsla med den civilbefolkning som drabbats av våldet i Gaza och i södra Israel. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet är chockerat över den civila befolkningens lidande i Gaza. Europaparlamentet beklagar djupt att särskilt civila mål och FN-mål har träffats under angreppen. Parlamentet uttrycker medkänsla med den civilbefolkning som drabbats av våldet i Gaza och i södra Israel.

| 5. | Europaparlamentet begär kraftfullast att de israeliska myndigheterna ska tillåta att humanitärt stöd och bistånd obehindrat får tillträde till Gazaremsan och att garantera kontinuerliga och adekvata leveranser av bistånd genom de humanitära korridorerna. Parlamentet uppmanar de israeliska myndigheterna att tillåta internationell press att följa händelserna på ort och ställe. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet begär kraftfullast att de israeliska myndigheterna ska tillåta att humanitärt stöd och bistånd obehindrat får tillträde till Gazaremsan och att garantera kontinuerliga och adekvata leveranser av bistånd genom de humanitära korridorerna. Parlamentet uppmanar de israeliska myndigheterna att tillåta internationell press att följa händelserna på ort och ställe.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar Israel att uppfylla sina skyldigheter enligt internationell rätt och internationell humanitär rätt. Hamas uppmanas att upphöra med raketattackerna och ta sitt eget ansvar genom att engagera sig i en politisk process som syftar till att återuppta dialogen mellan palestinierna och bidra till den pågående förhandlingsprocessen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar Israel att uppfylla sina skyldigheter enligt internationell rätt och internationell humanitär rätt. Hamas uppmanas att upphöra med raketattackerna och ta sitt eget ansvar genom att engagera sig i en politisk process som syftar till att återuppta dialogen mellan palestinierna och bidra till den pågående förhandlingsprocessen.

| 7. | Europaparlamentet efterfrågar en starkare och enhetligare politisk inställning från Europeiska unionens sida och uppmanar rådet att ta tillfället i akt och samarbeta med den nya amerikanska regeringen för att få slut på konflikten genom ett avtal baserat på tvåstatslösningen, med syftet att bygga upp en ny fredlig regional säkerhetsstruktur i Mellanöstern. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet efterfrågar en starkare och enhetligare politisk inställning från Europeiska unionens sida och uppmanar rådet att ta tillfället i akt och samarbeta med den nya amerikanska regeringen för att få slut på konflikten genom ett avtal baserat på tvåstatslösningen, med syftet att bygga upp en ny fredlig regional säkerhetsstruktur i Mellanöstern.

| 8. | Europaparlamentet betonar den stora betydelsen av förnyade ansträngningar till försoning mellan alla parter i det palestinska samhället på grundval av avtalet i Mecka av den 8 februari 2007, vilket innebar att tidigare överensstämmelser skulle accepteras, inbegripet Israels rätt att existera. Parlamentet understryker i detta sammanhang behovet av en ständig geografisk förbindelse mellan, och en fredlig och varaktig politisk återförening av, Gazaremsan och Västbanken. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar den stora betydelsen av förnyade ansträngningar till försoning mellan alla parter i det palestinska samhället på grundval av avtalet i Mecka av den 8 februari 2007, vilket innebar att tidigare överensstämmelser skulle accepteras, inbegripet Israels rätt att existera. Parlamentet understryker i detta sammanhang behovet av en ständig geografisk förbindelse mellan, och en fredlig och varaktig politisk återförening av, Gazaremsan och Västbanken.

| 9. | Europaparlamentet betonar att enbart verkliga framsteg mot fred och väsentliga förbättringar på ort och ställe på Västbanken och i Gaza kan stärka den palestinska myndighetens legitimitet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet betonar att enbart verkliga framsteg mot fred och väsentliga förbättringar på ort och ställe på Västbanken och i Gaza kan stärka den palestinska myndighetens legitimitet.

| 10. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, EU:s höge representant för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s generalsekreterare, kvartettens särskilda sändebud till Mellanöstern, den palestinska myndighetens president, det palestinska lagstiftande rådet, Israels regering, Knesset, Egyptens regering och parlament samt Arabförbundets generalsekreterare. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, EU:s höge representant för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s generalsekreterare, kvartettens särskilda sändebud till Mellanöstern, den palestinska myndighetens president, det palestinska lagstiftande rådet, Israels regering, Knesset, Egyptens regering och parlament samt Arabförbundets generalsekreterare.

---

(1)  EUT C 314 E, 21.12.2006, s. 324.

(2)  OJ C 175 E, 10.7.2008, s. 579.

(3)  EUT C 227 E, 4.9.2008, s. 138.

(4)  Antagna texter: P6_TA(2008)0064.

---

| 24.2.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 46/102 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 46/102

---

Situationen i Afrikas horn

P6_TA(2009)0026

Europaparlamentets resolution av den 15 januari 2009 om situationen på Afrikas horn

(2010/C 46 E/15)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om länderna på Afrikas horn, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om länderna på Afrikas horn,

| — | med beaktande av rapporten från utvecklingsutskottets delegation till Afrikas horn som utvecklingsutskottet godkände den 8 december 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från utvecklingsutskottets delegation till Afrikas horn som utvecklingsutskottet godkände den 8 december 2008,

| — | med beaktande av artikel 103.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 103.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Olösta gränskonflikter mellan Etiopien och Eritrea och mellan Eritrea och Djibouti är till skada för freden och säkerheten på Afrikas horn. Situationen i Somalia har förvärrats till den grad att den idag utgör en av världens värsta humanitära och säkerhetsmässiga kriser. Situationen i Somalia utgör ett allvarligt riskmoment för säkerheten i regionen. |
| --- | --- |

A.

Olösta gränskonflikter mellan Etiopien och Eritrea och mellan Eritrea och Djibouti är till skada för freden och säkerheten på Afrikas horn. Situationen i Somalia har förvärrats till den grad att den idag utgör en av världens värsta humanitära och säkerhetsmässiga kriser. Situationen i Somalia utgör ett allvarligt riskmoment för säkerheten i regionen.

| B. | Etiopien och Eritrea fick slut på ett krig länderna emellan genom att underteckna de av internationella medlare utarbetade Algeravtalen. Dessa innebar upprättande av såväl ett fredsbevarande FN-uppdrag (UNMEE) som en gränskommission (”Ethiopia-Eritrea Boundary Commission”, EEBC). Skillnader återstår dock mellan parterna när det gäller hur avtalen ska tillämpas och om gränskommissionens beslut. UNMEE tvingades avsluta sitt uppdrag den 31 juli 2008 eftersom Eritrea reste hinder för dess genomförande och eftersom Etiopien vägrade att tillämpa gränskommissionens beslut i fråga om det omtvistade Badmeområdet. |
| --- | --- |

B.

Etiopien och Eritrea fick slut på ett krig länderna emellan genom att underteckna de av internationella medlare utarbetade Algeravtalen. Dessa innebar upprättande av såväl ett fredsbevarande FN-uppdrag (UNMEE) som en gränskommission (”Ethiopia-Eritrea Boundary Commission”, EEBC). Skillnader återstår dock mellan parterna när det gäller hur avtalen ska tillämpas och om gränskommissionens beslut. UNMEE tvingades avsluta sitt uppdrag den 31 juli 2008 eftersom Eritrea reste hinder för dess genomförande och eftersom Etiopien vägrade att tillämpa gränskommissionens beslut i fråga om det omtvistade Badmeområdet.

| C. | I juni 2008 blossade våldet upp vid Ras Doumeira på gränsen mellan Eritrea och Djibouti varvid 35 människor miste livet och dussintals skadades. Den 12 juni 2008 uppmanade FN:s säkerhetsråd båda parter att ingå ett vapenstillestånd och att dra tillbaka sina respektive trupper till de ställningar de hade innan konflikten blossade upp. Läget är idag lugnt men med tanke på det korta avstånd som skiljer de båda styrkorna finns det en risk att våldsamheter bryter ut på nytt. |
| --- | --- |

C.

I juni 2008 blossade våldet upp vid Ras Doumeira på gränsen mellan Eritrea och Djibouti varvid 35 människor miste livet och dussintals skadades. Den 12 juni 2008 uppmanade FN:s säkerhetsråd båda parter att ingå ett vapenstillestånd och att dra tillbaka sina respektive trupper till de ställningar de hade innan konflikten blossade upp. Läget är idag lugnt men med tanke på det korta avstånd som skiljer de båda styrkorna finns det en risk att våldsamheter bryter ut på nytt.

| D. | Den 29 oktober 2008 utsattes det etiopiska handelskontoret, en FN-förläggning och presidentens palats i Somalilands huvudstad Hargeysa för självmordsbombattacker, och samtidigt utsattes Bossasso i den somaliska regionen Puntland för attacker för vilka ett flertal individer har arresterats. |
| --- | --- |

D.

Den 29 oktober 2008 utsattes det etiopiska handelskontoret, en FN-förläggning och presidentens palats i Somalilands huvudstad Hargeysa för självmordsbombattacker, och samtidigt utsattes Bossasso i den somaliska regionen Puntland för attacker för vilka ett flertal individer har arresterats.

| E. | En ny förhandlingsrunda inleddes i Djibouti i november 2008 som resulterade i att representanter för den federala övergångsregeringen (TFG) i Somalia respektive oppositionsalliansen för Somalias återbefrielse (ARS-D) undertecknade en överenskommelse om att dela makten, varvid båda parter offentligt gav sitt stöd till upprättandet av en undersökningskommission med uppdrag att undersöka brott mot de mänskliga rättigheterna i Somalia. |
| --- | --- |

E.

En ny förhandlingsrunda inleddes i Djibouti i november 2008 som resulterade i att representanter för den federala övergångsregeringen (TFG) i Somalia respektive oppositionsalliansen för Somalias återbefrielse (ARS-D) undertecknade en överenskommelse om att dela makten, varvid båda parter offentligt gav sitt stöd till upprättandet av en undersökningskommission med uppdrag att undersöka brott mot de mänskliga rättigheterna i Somalia.

| F. | Vid en konferens i Nairobi den 29 oktober 2008 med representanter för de federala övergångsinstitutionerna och ledamöter av det federala övergångsparlamentet antog den mellanstatliga utvecklingsmyndigheten (Igad) en sjupunktsplan till stöd för fredsprocessen i Somalia samt inrättade en mekanism för att övervaka dess tillämpning. |
| --- | --- |

F.

Vid en konferens i Nairobi den 29 oktober 2008 med representanter för de federala övergångsinstitutionerna och ledamöter av det federala övergångsparlamentet antog den mellanstatliga utvecklingsmyndigheten (Igad) en sjupunktsplan till stöd för fredsprocessen i Somalia samt inrättade en mekanism för att övervaka dess tillämpning.

| G. | Sedan november 2008 har Etiopien gradvist dragit tillbaka sina trupper från Mogadishu och från övriga platser i Somalia där de fortfarande är närvarande. Afrikanska unionens insatsstyrka i Somalia (AMISOM), vars verksamhetsområde sedan mars 2007 i praktiken begränsats till Mogadishu, kommer nu att bli ensam kvar. |
| --- | --- |

G.

Sedan november 2008 har Etiopien gradvist dragit tillbaka sina trupper från Mogadishu och från övriga platser i Somalia där de fortfarande är närvarande. Afrikanska unionens insatsstyrka i Somalia (AMISOM), vars verksamhetsområde sedan mars 2007 i praktiken begränsats till Mogadishu, kommer nu att bli ensam kvar.

| H. | Under fyra år har det inte lyckats Somalias federala övergångsregering att bilda en regering med bred förankring. Som följd av president Abdullahis avgång nyligen finns det en reell risk för nya sammandrabbningar mellan rivaliserande grupper. |
| --- | --- |

H.

Under fyra år har det inte lyckats Somalias federala övergångsregering att bilda en regering med bred förankring. Som följd av president Abdullahis avgång nyligen finns det en reell risk för nya sammandrabbningar mellan rivaliserande grupper.

| I. | Sjöröveri utgör ännu ett allvarligt säkerhetshot i regionen kring Afrikas horn. Det räcker inte med militära insatser för att förhindra piratdåden utan detta förutsätter framför allt framsteg när det gäller att främja fred och utveckling och lägga grunden till en fungerande statsförvaltning i Somalia. Som en följd av piratdåden har världslivsmedelsprogrammet (WFP) tvingats avbryta sina livsmedelsleveranser till Somalia, vilket har lett till att den redan prekära humanitära situationen i landet har förvärrats ytterligare. |
| --- | --- |

I.

Sjöröveri utgör ännu ett allvarligt säkerhetshot i regionen kring Afrikas horn. Det räcker inte med militära insatser för att förhindra piratdåden utan detta förutsätter framför allt framsteg när det gäller att främja fred och utveckling och lägga grunden till en fungerande statsförvaltning i Somalia. Som en följd av piratdåden har världslivsmedelsprogrammet (WFP) tvingats avbryta sina livsmedelsleveranser till Somalia, vilket har lett till att den redan prekära humanitära situationen i landet har förvärrats ytterligare.

| J. | Den 8 december 2008 inledde EU sitt marina ESFP-uppdrag EU NAVFOR Somalia (eller uppdrag Atalanta) med uppgift att skydda såväl WFP:s sjötransporter som andra handelsfartyg som trafikerar rutterna utanför Somalia kust. |
| --- | --- |

J.

Den 8 december 2008 inledde EU sitt marina ESFP-uppdrag EU NAVFOR Somalia (eller uppdrag Atalanta) med uppgift att skydda såväl WFP:s sjötransporter som andra handelsfartyg som trafikerar rutterna utanför Somalia kust.

| K. | Misslyckandet med att tillämpa det omfattande fredsavtal som ingåtts mellan norra och södra Sudan kan få till följd att landet delas vilket troligtvis skulle leda till en militär konflikt om hur oljefyndigheter i gränsområdet i sin tur ska delas. Om landet delas skulle det troligtvis sönderfalla helt och hållet, med krav på oberoende i såväl Darfur som landets östra del och med sammandrabbningar mellan olika etniska grupper påskyndade och med inblandning av grannländer som Eritrea. |
| --- | --- |

K.

Misslyckandet med att tillämpa det omfattande fredsavtal som ingåtts mellan norra och södra Sudan kan få till följd att landet delas vilket troligtvis skulle leda till en militär konflikt om hur oljefyndigheter i gränsområdet i sin tur ska delas. Om landet delas skulle det troligtvis sönderfalla helt och hållet, med krav på oberoende i såväl Darfur som landets östra del och med sammandrabbningar mellan olika etniska grupper påskyndade och med inblandning av grannländer som Eritrea.

| L. | Djibouti står fortfarande inför enorma utmaningar och situationen i landet börjar bli kritisk som följd av den globala livsmedelskrisen. Den etiopiska regionen Somali, eller Ogaden, lider av svår torka, och det av regeringen kontrollerade livsmedelsbiståndet till regionens befolkning når inte fram trots de framsteg som WFP nyligen gjort i denna region när det gäller leveranser av livsmedelsbistånd, eftersom förseningar fortsätter att uppstå som följd av kravet på tillstånd från de militära myndigheterna för att resa i den somaliska regionen. |
| --- | --- |

L.

Djibouti står fortfarande inför enorma utmaningar och situationen i landet börjar bli kritisk som följd av den globala livsmedelskrisen. Den etiopiska regionen Somali, eller Ogaden, lider av svår torka, och det av regeringen kontrollerade livsmedelsbiståndet till regionens befolkning når inte fram trots de framsteg som WFP nyligen gjort i denna region när det gäller leveranser av livsmedelsbistånd, eftersom förseningar fortsätter att uppstå som följd av kravet på tillstånd från de militära myndigheterna för att resa i den somaliska regionen.

| M. | Situationen i samtliga länder på Afrikas horn vad gäller mänskliga rättigheter, rättsstatsprincipen, demokrati och förvaltning har under många år varit en källa till oro för EU. Det finns trovärdiga rapporter om att godtyckliga arresteringar, tvångsarbete, tortyr och misshandel av fångar, förföljelse av journalister och politiskt förtryck förekommer i regionen. |
| --- | --- |

M.

Situationen i samtliga länder på Afrikas horn vad gäller mänskliga rättigheter, rättsstatsprincipen, demokrati och förvaltning har under många år varit en källa till oro för EU. Det finns trovärdiga rapporter om att godtyckliga arresteringar, tvångsarbete, tortyr och misshandel av fångar, förföljelse av journalister och politiskt förtryck förekommer i regionen.

| N. | Bland de brott mot de mänskliga rättigheterna som begåtts i Somalia ska räknas kidnappningen av två katolska nunnor från Italien, Maria Teresa Olivero och Caterina Giraudo. |
| --- | --- |

N.

Bland de brott mot de mänskliga rättigheterna som begåtts i Somalia ska räknas kidnappningen av två katolska nunnor från Italien, Maria Teresa Olivero och Caterina Giraudo.

| O. | Det för oppositionspartierna mycket ofördelaktiga system med majoritetsval som användes vid 2008 års parlamentsval utgör ett orosmoment i Djibouti, där oppositionspartiet rörelsen för demokratisk förnyelse (MRD) förbjöds i juli 2008 efter att helt omotiverat anklagats för att stödja ett eritreanskt angrepp på Djibouti, medan ledare för den fackliga organisationen Djiboutis arbetarunion/Djiboutis allmänna arbetarunion (UDT/UGTD) ännu inte har återfått sina arbeten efter att ha avskedats på grund av sin fackliga verksamhet. |
| --- | --- |

O.

Det för oppositionspartierna mycket ofördelaktiga system med majoritetsval som användes vid 2008 års parlamentsval utgör ett orosmoment i Djibouti, där oppositionspartiet rörelsen för demokratisk förnyelse (MRD) förbjöds i juli 2008 efter att helt omotiverat anklagats för att stödja ett eritreanskt angrepp på Djibouti, medan ledare för den fackliga organisationen Djiboutis arbetarunion/Djiboutis allmänna arbetarunion (UDT/UGTD) ännu inte har återfått sina arbeten efter att ha avskedats på grund av sin fackliga verksamhet.

| P. | Inom frivilligorganisationer och oppositionsgrupper finns en rädsla för vad man uppfattar som en växande myndighetskontroll och för de inskränkningar i de politiska friheterna som den presslagstiftning och den lag om partiregistrering som nyligen har antagits i Etiopien innebär. Den lag om frivilligorganisationer (”Proclamation for the Registration and Regulation of Charities and Societies”) som har antagits av den etiopiska regeringen och ratificerats av landets parlament riskerar att allvarligt begränsa verksamheten för de internationella och etiopiska organisationer som arbetar för att främja jämlikhet, rättvisa, mänskliga rättigheter och konfliktlösning. |
| --- | --- |

P.

Inom frivilligorganisationer och oppositionsgrupper finns en rädsla för vad man uppfattar som en växande myndighetskontroll och för de inskränkningar i de politiska friheterna som den presslagstiftning och den lag om partiregistrering som nyligen har antagits i Etiopien innebär. Den lag om frivilligorganisationer (”Proclamation for the Registration and Regulation of Charities and Societies”) som har antagits av den etiopiska regeringen och ratificerats av landets parlament riskerar att allvarligt begränsa verksamheten för de internationella och etiopiska organisationer som arbetar för att främja jämlikhet, rättvisa, mänskliga rättigheter och konfliktlösning.

Regional säkerhet

| 1. | Europaparlamentet uppmanar Etiopien att formellt stödja gränskommissionens gränsdragning mellan Eritrea och Etiopien medelst kartangivelser såsom slutlig och bindande. Parlamentet uppmanar Eritreas regering att gå med på att inleda en dialog med Etiopien om att inleda tillbakadragandet av trupper från gränsområdet och påbörja den fysiska gränsmarkeringen i enlighet med gränskommissionens beslut, liksom att normalisera förbindelserna mellan de två länderna och i samband med det åter öppna gränsen för handel. Parlamentet uppmanar det internationella samfundet och EU att utöva påtryckningar på båda parter för att de ska komma förbi det nuvarande dödläget. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar Etiopien att formellt stödja gränskommissionens gränsdragning mellan Eritrea och Etiopien medelst kartangivelser såsom slutlig och bindande. Parlamentet uppmanar Eritreas regering att gå med på att inleda en dialog med Etiopien om att inleda tillbakadragandet av trupper från gränsområdet och påbörja den fysiska gränsmarkeringen i enlighet med gränskommissionens beslut, liksom att normalisera förbindelserna mellan de två länderna och i samband med det åter öppna gränsen för handel. Parlamentet uppmanar det internationella samfundet och EU att utöva påtryckningar på båda parter för att de ska komma förbi det nuvarande dödläget.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar rådet att utse en särskild representant/särskilt EU-sändebud till regionen kring Afrikas horn. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar rådet att utse en särskild representant/särskilt EU-sändebud till regionen kring Afrikas horn.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att, inom ramen för det regionala politiska partnerskapet för fred, säkerhet och utveckling på Afrikas horn, fortsätta sina ansträngningar för att identifiera projekt av gemensamt intresse som skulle kunna ligga till grund för ett fungerande samarbete mellan Eritrea och Etiopien, exempelvis inom områdena för energiförsörjning, gränsöverskridande handel och hamntransitering. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att, inom ramen för det regionala politiska partnerskapet för fred, säkerhet och utveckling på Afrikas horn, fortsätta sina ansträngningar för att identifiera projekt av gemensamt intresse som skulle kunna ligga till grund för ett fungerande samarbete mellan Eritrea och Etiopien, exempelvis inom områdena för energiförsörjning, gränsöverskridande handel och hamntransitering.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar Eritreas regering att ompröva sitt beslut att inställa sitt medlemskap i Igad. Parlamentet uppmanar Afrikanska unionens och Igads ledarskap att fortsätta att involvera Eritrea och att uppmuntra landets regering att åter medverka i de försök till samarbete som inletts på regional och subregional nivå. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar Eritreas regering att ompröva sitt beslut att inställa sitt medlemskap i Igad. Parlamentet uppmanar Afrikanska unionens och Igads ledarskap att fortsätta att involvera Eritrea och att uppmuntra landets regering att åter medverka i de försök till samarbete som inletts på regional och subregional nivå.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar Eritreas regering att gå med på att inbjuda, tillsammans med Djiboutis regering, en oberoende undersökningsdelegation med uppdrag att kasta ljus över situationen i Ras Doumeira. Parlamentet uppmanar båda sidor att sätta sin lit till dialog och diplomatiska medel för att återupprätta förbindelserna länderna emellan. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar Eritreas regering att gå med på att inbjuda, tillsammans med Djiboutis regering, en oberoende undersökningsdelegation med uppdrag att kasta ljus över situationen i Ras Doumeira. Parlamentet uppmanar båda sidor att sätta sin lit till dialog och diplomatiska medel för att återupprätta förbindelserna länderna emellan.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att fortsatt stödja institutionsbyggandet i Somalia, tillämpningen av fredsavtalet med Djibouti och Igads ansträngningar i fredsprocessen. Parlamentet anser att AMISOM bör förstärkas och att en stabiliseringsstyrka i FN-regi bör sättas in så snart de politiska och säkerhetsmässiga förutsättningarna tillåter det. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att fortsatt stödja institutionsbyggandet i Somalia, tillämpningen av fredsavtalet med Djibouti och Igads ansträngningar i fredsprocessen. Parlamentet anser att AMISOM bör förstärkas och att en stabiliseringsstyrka i FN-regi bör sättas in så snart de politiska och säkerhetsmässiga förutsättningarna tillåter det.

| 7. | Europaparlamentet fördömer den ökning av angrepp riktade mot biståndsarbetare som har skett under de senaste månaderna och som har allvarligt försvårat biståndsarbetet och bidragit till att försämra den humanitära situationen i Somalia ytterligare. Parlamentet uppmanar FN:s samordnare av humanitära frågor i Somalia att vid sidan om fredsprocessen i Djibouti förhandla om tillträde för humanitärt bistånd, område för område, påskynda livsmedelsleveranserna och lindra den mycket svåra humanitära situationen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet fördömer den ökning av angrepp riktade mot biståndsarbetare som har skett under de senaste månaderna och som har allvarligt försvårat biståndsarbetet och bidragit till att försämra den humanitära situationen i Somalia ytterligare. Parlamentet uppmanar FN:s samordnare av humanitära frågor i Somalia att vid sidan om fredsprocessen i Djibouti förhandla om tillträde för humanitärt bistånd, område för område, påskynda livsmedelsleveranserna och lindra den mycket svåra humanitära situationen.

| 8. | Europaparlamentet understryker att det i spåret av Europeiska unionens och det internationella samfundets medverkan i att uppnå en överenskommelse mellan nord och syd i Sudan är det viktigt att fortsätta ansträngningarna för att se till att den tillämpas och att fortsätta att utöva de påtryckningar som detta kräver. Europaparlamentet uppmanar därför rådet och det internationella samfundet att utvidga sitt stöd för tillämpningen av det omfattande fredsavtal mellan norra och södra Sudan och att se till att FN:s och Afrikanska unionens uppdrag i Darfur (UNAMID) finns på plats i full styrka. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet understryker att det i spåret av Europeiska unionens och det internationella samfundets medverkan i att uppnå en överenskommelse mellan nord och syd i Sudan är det viktigt att fortsätta ansträngningarna för att se till att den tillämpas och att fortsätta att utöva de påtryckningar som detta kräver. Europaparlamentet uppmanar därför rådet och det internationella samfundet att utvidga sitt stöd för tillämpningen av det omfattande fredsavtal mellan norra och södra Sudan och att se till att FN:s och Afrikanska unionens uppdrag i Darfur (UNAMID) finns på plats i full styrka.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att fortsatt stödja Igad och dess ansträngningar för att utarbeta en integrationsplan för regionen samt att stärka institutionerna i regionen. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att fortsatt stödja Igad och dess ansträngningar för att utarbeta en integrationsplan för regionen samt att stärka institutionerna i regionen.

Livsmedelssäkerhet och utveckling

| 10. | Europaparlamentet uppmanar Eritreas regering att närmare samarbeta med internationella organisationer för att bedöma situationen vad gäller landets livsmedelssäkerhet och därigenom kunna göra målinriktade insatser i god tid. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar Eritreas regering att närmare samarbeta med internationella organisationer för att bedöma situationen vad gäller landets livsmedelssäkerhet och därigenom kunna göra målinriktade insatser i god tid.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar Eritreas regering att ge kommissionen obehindrat tillträde till projekt som finansieras av kommissionen samt att visa större öppenhet för tekniskt bistånd inom ramen för gemensamt överenskomna projekt och program. Regeringen uppmanas även att ändra lagen om frivilligorganisationer genom att lätta på de finansiella kraven på frivilligorganisationer som vill bedriva utvecklingsverksamhet i Eritrea. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar Eritreas regering att ge kommissionen obehindrat tillträde till projekt som finansieras av kommissionen samt att visa större öppenhet för tekniskt bistånd inom ramen för gemensamt överenskomna projekt och program. Regeringen uppmanas även att ändra lagen om frivilligorganisationer genom att lätta på de finansiella kraven på frivilligorganisationer som vill bedriva utvecklingsverksamhet i Eritrea.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar Etiopiens regering att ge humanitära organisationer fullt tillträde till regionen Somali (Ogaden) samt att skapa de förutsättningar som krävs för att biståndet ska kunna nå de tilltänkta mottagarna runtom i regionen. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar Etiopiens regering att ge humanitära organisationer fullt tillträde till regionen Somali (Ogaden) samt att skapa de förutsättningar som krävs för att biståndet ska kunna nå de tilltänkta mottagarna runtom i regionen.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genom EU:s regionala politiska partnerskap för fred, säkerhet och utveckling fortsätta att stödja regionala lösningar på gränsöverskridande utmaningar, inte minst frågan om förvaltningen av vattenresurser och dess avgörande betydelse för livsmedelssäkerheten. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genom EU:s regionala politiska partnerskap för fred, säkerhet och utveckling fortsätta att stödja regionala lösningar på gränsöverskridande utmaningar, inte minst frågan om förvaltningen av vattenresurser och dess avgörande betydelse för livsmedelssäkerheten.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att kontrollera att inga av dess biståndsprogram, inbegripet pengar för arbete-programmet (”cash for work”), involverar någon form av tvångsarbete. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att kontrollera att inga av dess biståndsprogram, inbegripet pengar för arbete-programmet (”cash for work”), involverar någon form av tvångsarbete.

Mänskliga rättigheter, demokrati och god förvaltning

| 15. | Europaparlamentet uppmanar Eritreas regering att offentligt redogöra för var fängslade personer befinner sig och för deras hälsotillstånd och att antingen åtala och omedelbart ställa inför rätta alla politiska fångar och fängslade journalister eller omgående och villkorslöst släppa dem fria. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar Eritreas regering att offentligt redogöra för var fängslade personer befinner sig och för deras hälsotillstånd och att antingen åtala och omedelbart ställa inför rätta alla politiska fångar och fängslade journalister eller omgående och villkorslöst släppa dem fria.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar Eritreas regering att visa full respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, inbegripet föreningsfrihet, yttrandefrihet, mediernas frihet och samvetsfrihet. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar Eritreas regering att visa full respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, inbegripet föreningsfrihet, yttrandefrihet, mediernas frihet och samvetsfrihet.

| 17. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över att den svensk-eritreanska journalisten Dawit Isaak fortfarande sitter fängslad i Eritrea, trots att han sedan sin arrestering i september 2001 aldrig har ställts inför rätta, och kräver att han och övriga fängslade journalister omgående frisläpps. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över att den svensk-eritreanska journalisten Dawit Isaak fortfarande sitter fängslad i Eritrea, trots att han sedan sin arrestering i september 2001 aldrig har ställts inför rätta, och kräver att han och övriga fängslade journalister omgående frisläpps.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar EU att ompröva sitt förhållningssätt till Eritrea om inga framsteg görs för att uppfylla de grundläggande villkoren i Cotonouavtalet (artikel 9), särskilt vad avser centrala människorättsärenden (Internationella rödakorskommittés tillträde till fångar, frisläppande av G-11-fångarna). |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar EU att ompröva sitt förhållningssätt till Eritrea om inga framsteg görs för att uppfylla de grundläggande villkoren i Cotonouavtalet (artikel 9), särskilt vad avser centrala människorättsärenden (Internationella rödakorskommittés tillträde till fångar, frisläppande av G-11-fångarna).

| 19. | Europaparlamentet uppmanar Somalias federala övergångregering att fördöma kidnappningen av de två katolska nunnorna från Italien och att vidta åtgärder för att påskynda deras frigivande och förhindra ytterligare kidnappningar. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar Somalias federala övergångregering att fördöma kidnappningen av de två katolska nunnorna från Italien och att vidta åtgärder för att påskynda deras frigivande och förhindra ytterligare kidnappningar.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna i Djibouti att skydda oppositionspartiernas och de oberoende människorättsorganisationernas politiska rättigheter, och därmed till fullo garantera pressfriheten, föreningsfriheten och yttrandefriheten. Parlamentet understryker att en meningsfull dialog måste inledas mellan regeringen och oppositionen i syfte att anpassa vallagen så att de befintliga partierna säkras en mer rättvis representation i landets parlament. Parlamentet uppmanar myndigheterna i Djibouti att låta oppositionspartiet MRD återuppta sin verksamhet samt se till att alla ledare för den fackliga organisationen UDT/UGTD som avskedats på grund av facklig verksamhet återfår sina anställningar. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar myndigheterna i Djibouti att skydda oppositionspartiernas och de oberoende människorättsorganisationernas politiska rättigheter, och därmed till fullo garantera pressfriheten, föreningsfriheten och yttrandefriheten. Parlamentet understryker att en meningsfull dialog måste inledas mellan regeringen och oppositionen i syfte att anpassa vallagen så att de befintliga partierna säkras en mer rättvis representation i landets parlament. Parlamentet uppmanar myndigheterna i Djibouti att låta oppositionspartiet MRD återuppta sin verksamhet samt se till att alla ledare för den fackliga organisationen UDT/UGTD som avskedats på grund av facklig verksamhet återfår sina anställningar.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar Djiboutis regering att vidta åtgärder för att se till att de fackliga organisationernas rättigheter åtnjuter bättre skydd i lag och i praktiken i enlighet med respektive grundläggande ILO-konventioner. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar Djiboutis regering att vidta åtgärder för att se till att de fackliga organisationernas rättigheter åtnjuter bättre skydd i lag och i praktiken i enlighet med respektive grundläggande ILO-konventioner.

| 22. | Europaparlamentet beklagar att det etiopiska parlamentet har ratificerat lagen om frivilligorganisationer (”Proclamation for the Registration and Regulation of Charities and Societies”). Parlamentet kräver att lagen ändras i avgörande mening så att grundläggande principer om de mänskliga rättigheterna garanteras. Parlamentet anser att lagen bör tillämpas utan begränsningar, och insisterar på att kommissionen övervakar dess tillämpning. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet beklagar att det etiopiska parlamentet har ratificerat lagen om frivilligorganisationer (”Proclamation for the Registration and Regulation of Charities and Societies”). Parlamentet kräver att lagen ändras i avgörande mening så att grundläggande principer om de mänskliga rättigheterna garanteras. Parlamentet anser att lagen bör tillämpas utan begränsningar, och insisterar på att kommissionen övervakar dess tillämpning.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar de etiopiska myndigheterna att se över presslagen och lagen om partiregistrering liksom valkommissionens sammansättning för att se till att oppositionspartiernas politiska rättigheter garanteras. Parlamentet uppmanar de etiopiska myndigheterna att undersöka de påstådda trakasserier och godtyckliga arresteringar som drabbat oppositionen och samhällsorganisationer samt ställa de ansvariga inför rätta. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar de etiopiska myndigheterna att se över presslagen och lagen om partiregistrering liksom valkommissionens sammansättning för att se till att oppositionspartiernas politiska rättigheter garanteras. Parlamentet uppmanar de etiopiska myndigheterna att undersöka de påstådda trakasserier och godtyckliga arresteringar som drabbat oppositionen och samhällsorganisationer samt ställa de ansvariga inför rätta.

| 24. | Europaparlamentet uttrycker sin bestörtning över att Birtukan Midekssa, ledare för oppositionspartiet Unity for Democracy Justice (UDJ), har fängslats, och kräver att hon omgående och villkorslöst friges. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uttrycker sin bestörtning över att Birtukan Midekssa, ledare för oppositionspartiet Unity for Democracy Justice (UDJ), har fängslats, och kräver att hon omgående och villkorslöst friges.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar de etiopiska myndigheterna att utan dröjsmål och i enlighet med landets lagar och förordningar handlägga den begäran om registrering som inlämnats av den etiopiska nationella lärarföreningen (NTA) samt att upphöra att förfölja dess medlemmar. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar de etiopiska myndigheterna att utan dröjsmål och i enlighet med landets lagar och förordningar handlägga den begäran om registrering som inlämnats av den etiopiska nationella lärarföreningen (NTA) samt att upphöra att förfölja dess medlemmar.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar regeringarna i Etiopien, Eritrea och Djibouti samt rådet att i enlighet med artikel 8 samt bilaga VII i det reviderade Cotonouavtalet tillsamman enas om att fördjupa den politiska dialogen om mänskliga rättigheter, demokratiska principer och rättsstatsprincipen, och därvid även ta upp till diskussion ovannämnda frågor, i syfte att fastställa referensvärden, uppnå mätbara resultat och göra praktiska framsteg. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar regeringarna i Etiopien, Eritrea och Djibouti samt rådet att i enlighet med artikel 8 samt bilaga VII i det reviderade Cotonouavtalet tillsamman enas om att fördjupa den politiska dialogen om mänskliga rättigheter, demokratiska principer och rättsstatsprincipen, och därvid även ta upp till diskussion ovannämnda frågor, i syfte att fastställa referensvärden, uppnå mätbara resultat och göra praktiska framsteg.

| 27. | Europaparlamentet noterar att val ska hållas i Sudan år 2009 men konstaterar dels att de lagar som begränsar individens, de politiska partiernas och mediernas yttrande- och föreningsfrihet, och som är oförenliga med såväl det omfattande fredsavtalet som den nationella interimskonstitutionen, ännu inte har ändrats, dels att en nationell människorättskommission ännu inte har upprättats. Parlamentet understryker att en nödvändig förutsättning för att skapa en miljö där fria och rättvisa val kan hållas är att dessa lagar återkallas och ersätts med lagstiftning i överensstämmelse med det omfattande fredsavtalet och den nationella interimskonstitutionen samt att en nationell människorättskommission upprättas. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet noterar att val ska hållas i Sudan år 2009 men konstaterar dels att de lagar som begränsar individens, de politiska partiernas och mediernas yttrande- och föreningsfrihet, och som är oförenliga med såväl det omfattande fredsavtalet som den nationella interimskonstitutionen, ännu inte har ändrats, dels att en nationell människorättskommission ännu inte har upprättats. Parlamentet understryker att en nödvändig förutsättning för att skapa en miljö där fria och rättvisa val kan hållas är att dessa lagar återkallas och ersätts med lagstiftning i överensstämmelse med det omfattande fredsavtalet och den nationella interimskonstitutionen samt att en nationell människorättskommission upprättas.

*

- *

| 28. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet, medlemsstaternas regeringar, ordföranden för Afrikanska unionens kommission, den tjänstgörande talmannen vid Afrikanska unionen församling, Afrikanska unionens generalsekretare, det panafrikanska parlamentet, Igadländernas regeringar och parlament samt den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens båda ordförande. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet, medlemsstaternas regeringar, ordföranden för Afrikanska unionens kommission, den tjänstgörande talmannen vid Afrikanska unionen församling, Afrikanska unionens generalsekretare, det panafrikanska parlamentet, Igadländernas regeringar och parlament samt den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens båda ordförande.

---

| 24.2.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 46/107 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 46/107

---

Europeiska unionens strategi i Vitryssland

P6_TA(2009)0027

Europaparlamentets resolution av den 15 januari 2009 om EU:s strategi i Vitryssland

(2010/C 46 E/16)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om situationen i Vitryssland, särskilt resolutionen av den 9 oktober 2008 om situationen i Vitryssland efter parlamentsvalet den 28 september 2008 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om situationen i Vitryssland, särskilt resolutionen av den 9 oktober 2008 om situationen i Vitryssland efter parlamentsvalet den 28 september 2008 (1),

| — | med beaktande av ordförandeskapets uttalande på EU:s vägnar om rådets gemensamma ståndpunkt 2008/844/GUSP av den 10 november 2008 om ändring av den gemensamma ståndpunkten 2006/276/GUSP om restriktiva åtgärder mot vissa tjänstemän i Vitryssland (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets uttalande på EU:s vägnar om rådets gemensamma ståndpunkt 2008/844/GUSP av den 10 november 2008 om ändring av den gemensamma ståndpunkten 2006/276/GUSP om restriktiva åtgärder mot vissa tjänstemän i Vitryssland (2),

| — | med beaktande av rådets (allmänna frågor och yttre förbindelser) slutsatser om Vitryssland av den 13 oktober 2008 angående beslutet att häva förbudet mot politiska kontakter med de vitryska myndigheterna och att under sex månader häva visumförbudet för vitryska företrädare, inbegripet president Alexander Lukasjenko, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (allmänna frågor och yttre förbindelser) slutsatser om Vitryssland av den 13 oktober 2008 angående beslutet att häva förbudet mot politiska kontakter med de vitryska myndigheterna och att under sex månader häva visumförbudet för vitryska företrädare, inbegripet president Alexander Lukasjenko,

| — | med beaktande av rådets årliga rapport om de mänskliga rättigheterna 2008 av den 27 november 2008 (14146/2/2008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets årliga rapport om de mänskliga rättigheterna 2008 av den 27 november 2008 (14146/2/2008),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet av den 3 december 2008 om det östliga partnerskapet (KOM(2008)0823), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet av den 3 december 2008 om det östliga partnerskapet (KOM(2008)0823),

| — | med beaktande av slutrapporten från kontoret för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter vid Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE/ODIHR) av den 27 november 2008 om valobservatörsuppdraget vid parlamentsvalet i Vitryssland den 28 september 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutrapporten från kontoret för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter vid Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE/ODIHR) av den 27 november 2008 om valobservatörsuppdraget vid parlamentsvalet i Vitryssland den 28 september 2008,

| — | med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Rådet bekräftade i sina ovannämnda slutsatser av den 13 oktober 2008 sin tro på ett gradvis återupprättande av förbindelserna med Vitryssland och sin beredvillighet att utveckla en dialog med de vitryska myndigheterna, liksom med andra politiska krafter i landet, med målet att uppmuntra konkreta framsteg mot demokrati och respekt för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

A.

Rådet bekräftade i sina ovannämnda slutsatser av den 13 oktober 2008 sin tro på ett gradvis återupprättande av förbindelserna med Vitryssland och sin beredvillighet att utveckla en dialog med de vitryska myndigheterna, liksom med andra politiska krafter i landet, med målet att uppmuntra konkreta framsteg mot demokrati och respekt för mänskliga rättigheter.

| B. | I syfte att främja dialogen med de vitryska myndigheterna och vidta positiva åtgärder för att stärka demokratin och respekten för mänskliga rättigheter har rådet beslutat att de reserestriktioner som införts för vissa regeringstjänstemän i Vitryssland, med undantag för personer involverade i de försvinnanden som inträffade 1999 och 2000 samt ordföranden för den centrala valkommissionen, inte ska gälla under en period på sex månader, som kan förlängas. |
| --- | --- |

B.

I syfte att främja dialogen med de vitryska myndigheterna och vidta positiva åtgärder för att stärka demokratin och respekten för mänskliga rättigheter har rådet beslutat att de reserestriktioner som införts för vissa regeringstjänstemän i Vitryssland, med undantag för personer involverade i de försvinnanden som inträffade 1999 och 2000 samt ordföranden för den centrala valkommissionen, inte ska gälla under en period på sex månader, som kan förlängas.

| C. | Som ett svar på de positiva åtgärder som vidtagits i Vitryssland har kommissionen redan inlett en intensifierad dialog med landet på områden som energi, miljö, tullfrågor, transport och livsmedelssäkerhet, samt bekräftat sin beredvillighet att ytterligare utvidga dessa tekniska samtal som gynnar bägge parterna. |
| --- | --- |

C.

Som ett svar på de positiva åtgärder som vidtagits i Vitryssland har kommissionen redan inlett en intensifierad dialog med landet på områden som energi, miljö, tullfrågor, transport och livsmedelssäkerhet, samt bekräftat sin beredvillighet att ytterligare utvidga dessa tekniska samtal som gynnar bägge parterna.

| D. | I OSSE/ODIHR:s slutrapport om valobservatörsuppdraget slogs det fast att valet den 28 september 2008, trots några smärre förbättringar, ägde rum under strängt kontrollerade former, föregicks av en knappt synbar valrörelse och kännetecknades av en brist på insyn i rösträkningen och insamlingen av resultat från olika vallokaler. Därmed uppfyllde valet inte internationellt erkända demokratiska normer fullt ut. Lidziya Yarmoshyna, ordförande för Vitrysslands centrala valnämnd, medgav att europeiska partner varken till fullo eller utan förbehåll ansåg att valet i september respekterade internationella normer och att valets yttersta mål därför inte hade uppnåtts. |
| --- | --- |

D.

I OSSE/ODIHR:s slutrapport om valobservatörsuppdraget slogs det fast att valet den 28 september 2008, trots några smärre förbättringar, ägde rum under strängt kontrollerade former, föregicks av en knappt synbar valrörelse och kännetecknades av en brist på insyn i rösträkningen och insamlingen av resultat från olika vallokaler. Därmed uppfyllde valet inte internationellt erkända demokratiska normer fullt ut. Lidziya Yarmoshyna, ordförande för Vitrysslands centrala valnämnd, medgav att europeiska partner varken till fullo eller utan förbehåll ansåg att valet i september respekterade internationella normer och att valets yttersta mål därför inte hade uppnåtts.

| E. | Kommissionen har lanserat det östliga partnerskapsinitiativet för att intensifiera samarbetet med ett antal östeuropeiska länder, vilket inbegriper Vitryssland under förutsättning att landet uppfyller särskilda kriterier relaterade till demokrati, respekt för mänskliga rättigheter och rättssäkerhet. |
| --- | --- |

E.

Kommissionen har lanserat det östliga partnerskapsinitiativet för att intensifiera samarbetet med ett antal östeuropeiska länder, vilket inbegriper Vitryssland under förutsättning att landet uppfyller särskilda kriterier relaterade till demokrati, respekt för mänskliga rättigheter och rättssäkerhet.

| F. | Vitrysslands utrikesminister Sergej Martynov har förklarat att Vitryssland ser positivt på ett deltagande i det östliga partnerskapsinitiativet och har tillagt att landet har för avsikt att delta i det. |
| --- | --- |

F.

Vitrysslands utrikesminister Sergej Martynov har förklarat att Vitryssland ser positivt på ett deltagande i det östliga partnerskapsinitiativet och har tillagt att landet har för avsikt att delta i det.

| G. | De vitryska myndigheterna har bestraffat oppositionsaktivisten Aljaksandr Barazenka genom att ge honom ”begränsad frihet” under ett år till följd av den roll han hade i en demonstration under 2008. |
| --- | --- |

G.

De vitryska myndigheterna har bestraffat oppositionsaktivisten Aljaksandr Barazenka genom att ge honom ”begränsad frihet” under ett år till följd av den roll han hade i en demonstration under 2008.

| H. | De vitryska myndigheterna nekar ett växande antal protestantiska och romersk-katolska präster och nunnor rätten att utöva prediko- och undervisningsämbeten. |
| --- | --- |

H.

De vitryska myndigheterna nekar ett växande antal protestantiska och romersk-katolska präster och nunnor rätten att utöva prediko- och undervisningsämbeten.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar de vitryska myndigheternas beslut att registrera rörelsen ”För frihet” som leds av Vitrysslands före detta presidentkandidat Aljaksandr Milinkevich. Parlamentet hoppas att de vitryska myndigheterna kommer att förbättra förhållandena för registrering av andra frivilligorganisationer och för deras arbete, inklusive människorättsorganisationen Nasha Viasna. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar de vitryska myndigheternas beslut att registrera rörelsen ”För frihet” som leds av Vitrysslands före detta presidentkandidat Aljaksandr Milinkevich. Parlamentet hoppas att de vitryska myndigheterna kommer att förbättra förhållandena för registrering av andra frivilligorganisationer och för deras arbete, inklusive människorättsorganisationen Nasha Viasna.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar de vitryska myndigheternas beslut att tillåta tryckning och distribution av de två oberoende tidningarna Narodnaia Volia och Nasha Niva. Parlamentet påminner dock samtidigt om att det fortfarande finns 13 oberoende tidningar som väntar på registrering. Parlamentet välkomnar den vitryska regeringens beslut att diskutera internationella normer avseende Internet och höra Vitrysslands journalistförbund i dessa frågor. Parlamentet hoppas att det här även kommer att skapas adekvata arbetsvillkor för andra oberoende medier i Vitryssland och att de här villkoren inbegriper möjligheter för reklam. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar de vitryska myndigheternas beslut att tillåta tryckning och distribution av de två oberoende tidningarna Narodnaia Volia och Nasha Niva. Parlamentet påminner dock samtidigt om att det fortfarande finns 13 oberoende tidningar som väntar på registrering. Parlamentet välkomnar den vitryska regeringens beslut att diskutera internationella normer avseende Internet och höra Vitrysslands journalistförbund i dessa frågor. Parlamentet hoppas att det här även kommer att skapas adekvata arbetsvillkor för andra oberoende medier i Vitryssland och att de här villkoren inbegriper möjligheter för reklam.

| 3. | Europaparlamentet noterar att Vitryssland är berett att i detalj diskutera rekommendationerna från OSSE/ODIHR angående en förbättring av vallagstiftningen. Parlamentet anser att detta är ett viktigt och uppmuntrande steg från Vitrysslands sida och ser fram emot att detta snabbt omsätts i praktiken och att ytterligare steg tas i linje med EU:s förväntningar. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet noterar att Vitryssland är berett att i detalj diskutera rekommendationerna från OSSE/ODIHR angående en förbättring av vallagstiftningen. Parlamentet anser att detta är ett viktigt och uppmuntrande steg från Vitrysslands sida och ser fram emot att detta snabbt omsätts i praktiken och att ytterligare steg tas i linje med EU:s förväntningar.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar frigivningen av politiska fångar i Vitryssland men beklagar att Alyaksandr Kazulin, Sergei Parsyukevich och Andrei Kim inte åtnjuter alla de rättigheter som garanteras samtliga vitryska medborgare i Republiken Vitrysslands konstitution, liksom fallet Alexander Barazenka, som hölls fängslad flera veckor i väntan på att bli ställd inför rätta för sitt deltagande i demonstrationerna i januari 2008, och andra fall där aktivister fortfarande underställs olika former av frihetsrestriktioner. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar frigivningen av politiska fångar i Vitryssland men beklagar att Alyaksandr Kazulin, Sergei Parsyukevich och Andrei Kim inte åtnjuter alla de rättigheter som garanteras samtliga vitryska medborgare i Republiken Vitrysslands konstitution, liksom fallet Alexander Barazenka, som hölls fängslad flera veckor i väntan på att bli ställd inför rätta för sitt deltagande i demonstrationerna i januari 2008, och andra fall där aktivister fortfarande underställs olika former av frihetsrestriktioner.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar de vitryska myndigheternas beslut att tillfälligt upphäva reseförbudet för ett antal offer för katastrofen i Tjernobyl för att dessa ska kunna delta i vilo- och återhämtningsprogram och hoppas att kan finna en långsiktig strukturell lösning. Parlamentet uppmanar med kraft det tjeckiska ordförandeskapet att prioritera förhandlingarna om ett EU-övergripande avtal med Vitryssland om att barn ska få resa från Vitryssland till vilken EU-medlemsstat som helst som ordnar återhämtningsprogram av det här slaget. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar de vitryska myndigheternas beslut att tillfälligt upphäva reseförbudet för ett antal offer för katastrofen i Tjernobyl för att dessa ska kunna delta i vilo- och återhämtningsprogram och hoppas att kan finna en långsiktig strukturell lösning. Parlamentet uppmanar med kraft det tjeckiska ordförandeskapet att prioritera förhandlingarna om ett EU-övergripande avtal med Vitryssland om att barn ska få resa från Vitryssland till vilken EU-medlemsstat som helst som ordnar återhämtningsprogram av det här slaget.

| 6. | Europaparlamentet påpekar att för att få till stånd en märkbar förbättring av förbindelserna mellan EU och Vitryssland så är det mycket viktigt att Vitryssland 1) förblir ett land utan politiska fångar, 2) garanterar medierna yttrandefrihet 3) fortsätter att samarbeta med OSSE om en reformering av vallagstiftningen, 4) förbättrar arbetsvillkoren för icke-statliga organisationer och 5) garanterar mötesfrihet och politisk föreningsfrihet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet påpekar att för att få till stånd en märkbar förbättring av förbindelserna mellan EU och Vitryssland så är det mycket viktigt att Vitryssland 1) förblir ett land utan politiska fångar, 2) garanterar medierna yttrandefrihet 3) fortsätter att samarbeta med OSSE om en reformering av vallagstiftningen, 4) förbättrar arbetsvillkoren för icke-statliga organisationer och 5) garanterar mötesfrihet och politisk föreningsfrihet.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar med kraft den vitryska regeringen att respektera mänskliga rättigheter genom att






  a) | genomföra nödvändiga förändringar i den vitryska brottsbalken genom att avskaffa artiklarna 367, 368 och 369-1 och i synnerhet artikel 193 som ofta missbrukas och används som ett medel för förtryck, |
| --- | --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar med kraft den vitryska regeringen att respektera mänskliga rättigheter genom att

a)

genomföra nödvändiga förändringar i den vitryska brottsbalken genom att avskaffa artiklarna 367, 368 och 369-1 och i synnerhet artikel 193 som ofta missbrukas och används som ett medel för förtryck,

| b) | avstå från hot om åtal, inklusive för vägran att göra militärtjänst i Vitryssland, mot studenter som stängts av från sina universitet på grund av sitt ställningstagande och som tvingats att fortsätta sina studier utomlands, |
| --- | --- |

b)

avstå från hot om åtal, inklusive för vägran att göra militärtjänst i Vitryssland, mot studenter som stängts av från sina universitet på grund av sitt ställningstagande och som tvingats att fortsätta sina studier utomlands,

| c) | undanröja alla hinder för ordentlig registrering av icke-statliga organisationer i Vitryssland, slopa förbudet mot att använda adresser till privata lägenheter vid registrering av ideella föreningar samt se över presidentdekret N 533 av den 23 oktober 2007 som reglerar icke-statliga organisationers och politiska partiers användning av kontorsutrymmen, |
| --- | --- |

c)

undanröja alla hinder för ordentlig registrering av icke-statliga organisationer i Vitryssland, slopa förbudet mot att använda adresser till privata lägenheter vid registrering av ideella föreningar samt se över presidentdekret N 533 av den 23 oktober 2007 som reglerar icke-statliga organisationers och politiska partiers användning av kontorsutrymmen,

| d) | förbättra behandlingen av och stärka respekten för etniska minoriteter – inklusive att erkänna det legitimt valda organet Polackernas förbund, lett av Andżelika Borys – kultur, kyrkor, utbildningssystem samt det historiska och materiella arvet, |
| --- | --- |

d)

förbättra behandlingen av och stärka respekten för etniska minoriteter – inklusive att erkänna det legitimt valda organet Polackernas förbund, lett av Andżelika Borys – kultur, kyrkor, utbildningssystem samt det historiska och materiella arvet,

för att bringa landets självvalda isolering från resten av Europa till ett slut och för att förbindelserna mellan EU och Vitryssland ska kunna förbättras på ett avgörande sätt.

| 8. | Europaparlamentet betonar att den demokratiska oppositionen måste bli delaktig i processen för att gradvis återknyta kontakter till Vitryssland. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar att den demokratiska oppositionen måste bli delaktig i processen för att gradvis återknyta kontakter till Vitryssland.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att vidta ytterligare åtgärder för att liberalisera viseringsförfarandena för vitryska medborgare, eftersom sådana insatser är avgörande för att EU ska kunna uppnå huvudsyftet med sin Vitrysslandspolitik, nämligen att underlätta och öka kontakterna mellan människor och sålunda underlätta demokratiseringen av landet. Parlamentet uppmanar dem i detta sammanhang att överväga möjligheten att sänka kostnaderna för vitryska medborgares viseringar till Schengenområdet, och förenkla förfarandet för att få visum. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att vidta ytterligare åtgärder för att liberalisera viseringsförfarandena för vitryska medborgare, eftersom sådana insatser är avgörande för att EU ska kunna uppnå huvudsyftet med sin Vitrysslandspolitik, nämligen att underlätta och öka kontakterna mellan människor och sålunda underlätta demokratiseringen av landet. Parlamentet uppmanar dem i detta sammanhang att överväga möjligheten att sänka kostnaderna för vitryska medborgares viseringar till Schengenområdet, och förenkla förfarandet för att få visum.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att överväga att tillämpa det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet (3) och det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter (4) selektivt på Vitryssland genom mer stöd till det vitryska civila samhället, samt att med kraft uppmana den vitryska regeringen att som ett tecken på god vilja och en positiv förändring låta det vitryska European Humanities University i exil i Vilnius (Litauen) få tillstånd att lagligen återvända till Vitryssland och återupprättas under lämpliga former för att kunna utvecklas i framtiden i Minsk. Parlamentet uppmanar även rådet och kommissionen att ge ekonomiskt stöd till den oberoende vitryska TV-kanalen Belsat och att uppmana den vitryska regeringen att officiellt registrera Belsat i Vitryssland. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att överväga att tillämpa det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet (3) och det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter (4) selektivt på Vitryssland genom mer stöd till det vitryska civila samhället, samt att med kraft uppmana den vitryska regeringen att som ett tecken på god vilja och en positiv förändring låta det vitryska European Humanities University i exil i Vilnius (Litauen) få tillstånd att lagligen återvända till Vitryssland och återupprättas under lämpliga former för att kunna utvecklas i framtiden i Minsk. Parlamentet uppmanar även rådet och kommissionen att ge ekonomiskt stöd till den oberoende vitryska TV-kanalen Belsat och att uppmana den vitryska regeringen att officiellt registrera Belsat i Vitryssland.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att i det här sammanhanget överväga åtgärder för att förbättra affärsklimatet, handeln, investeringar, energi- och transportinfrastruktur samt gränsöverskridande samarbete mellan EU och Vitryssland, för att bidra till de vitryska medborgarnas välstånd samt till deras förmåga att kommunicera med och fritt resa till EU i detta sammanhang. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att i det här sammanhanget överväga åtgärder för att förbättra affärsklimatet, handeln, investeringar, energi- och transportinfrastruktur samt gränsöverskridande samarbete mellan EU och Vitryssland, för att bidra till de vitryska medborgarnas välstånd samt till deras förmåga att kommunicera med och fritt resa till EU i detta sammanhang.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att diskutera möjligheterna för Europeiska investeringsbanken att investera i den vitryska infrastrukturen för överföring av energi. Parlamentet betonar vikten av att europeiska företag deltar i privatiseringsprocessen i Vitryssland. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att diskutera möjligheterna för Europeiska investeringsbanken att investera i den vitryska infrastrukturen för överföring av energi. Parlamentet betonar vikten av att europeiska företag deltar i privatiseringsprocessen i Vitryssland.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar de vitryska myndigheterna att strikt iaktta internationella säkerhetsstandarder och säkerhetskrav i processen för att uppföra ett nytt kärnkraftverk. Parlamentet uppmanar Vitryssland att ratificera Internationella atomenergiorganets (IAEA) tilläggsprotokoll till det övergripande säkerhetsavtalet. Parlamentet uppmanar kommissionen att övervaka och rapportera till parlamentet och medlemsstaterna om hur Vitryssland efterlever IAEA:s rekommendationer samt uppfyller kraven i konventionen om kärnsäkerhet och i fördraget om icke- spridning av kärnvapen samt om vilka konsekvenser driften av kärnkraftverket kan få för angränsande EU-medlemsstater. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar de vitryska myndigheterna att strikt iaktta internationella säkerhetsstandarder och säkerhetskrav i processen för att uppföra ett nytt kärnkraftverk. Parlamentet uppmanar Vitryssland att ratificera Internationella atomenergiorganets (IAEA) tilläggsprotokoll till det övergripande säkerhetsavtalet. Parlamentet uppmanar kommissionen att övervaka och rapportera till parlamentet och medlemsstaterna om hur Vitryssland efterlever IAEA:s rekommendationer samt uppfyller kraven i konventionen om kärnsäkerhet och i fördraget om icke- spridning av kärnvapen samt om vilka konsekvenser driften av kärnkraftverket kan få för angränsande EU-medlemsstater.

| 14. | Europaparlamentet beklagar de vitryska myndigheternas beslut att gång på gång under de senaste åren vägra visering till ledamöter av parlamentet och de nationella parlamenten. Parlamentet uppmanar de vitryska myndigheterna att inte lägga några nya hinder i vägen för att Europaparlamentets delegation för förbindelserna med Vitryssland ska kunna besöka landet. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet beklagar de vitryska myndigheternas beslut att gång på gång under de senaste åren vägra visering till ledamöter av parlamentet och de nationella parlamenten. Parlamentet uppmanar de vitryska myndigheterna att inte lägga några nya hinder i vägen för att Europaparlamentets delegation för förbindelserna med Vitryssland ska kunna besöka landet.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar den ståndpunkt som de vitryska myndigheterna hittills intagit, trots enorma påtryckningar, om att inte erkänna de ensidigt utropade självständighetsförklaringarna i Sydossetien och Abchazien. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet välkomnar den ståndpunkt som de vitryska myndigheterna hittills intagit, trots enorma påtryckningar, om att inte erkänna de ensidigt utropade självständighetsförklaringarna i Sydossetien och Abchazien.

| 16. | Europaparlamentet fördömer att Vitryssland som enda land i Europa har kvar dödsstraffet, i strid med FN:s värderingar. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet fördömer att Vitryssland som enda land i Europa har kvar dödsstraffet, i strid med FN:s värderingar.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar de vitryska myndigheterna att respektera religionsfrihet. Parlamentet fördömer att europeiska medborgare, däribland präster, upprepade gånger utvisats från Vitryssland, vilket strider mot den förtroendeskapande processen med EU. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar de vitryska myndigheterna att respektera religionsfrihet. Parlamentet fördömer att europeiska medborgare, däribland präster, upprepade gånger utvisats från Vitryssland, vilket strider mot den förtroendeskapande processen med EU.

| 18. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s generalsekreterare, OSSE:s och Europarådets parlamentariska församlingar, sekretariatet för Oberoende staters välde (OSS) samt till Vitrysslands regering och parlament. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s generalsekreterare, OSSE:s och Europarådets parlamentariska församlingar, sekretariatet för Oberoende staters välde (OSS) samt till Vitrysslands regering och parlament.

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2008)0470.

(2)  EUT L 300, 11.11.2008, s. 56.

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1638/2006 av den 24 oktober 2006 om fastställande av allmänna bestämmelser för upprättandet av ett europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument (EUT L 310, 9.11.2006, s. 1).

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1889/2006 av den 20 december 2006 om inrättande av ett finansieringsinstrument för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter i hela världen (EUT L 386, 29.12.2006, s. 1).

---

| 24.2.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 46/111 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 46/111

---

Srebrenica

P6_TA(2009)0028

Europaparlamentets resolution av den 15 januari 2009 om Srebrenica

(2010/C 46 E/17)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sin resolution om Srebrenica av den 7 juli 2005 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution om Srebrenica av den 7 juli 2005 (1),

| — | med beaktande av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och dess medlemsstater, å ena sidan, och Bosnien och Hercegovina, å andra sidan, som undertecknades i Luxemburg den 16 juni 2008 och utsikterna för EU-medlemskap som erbjöds alla länder på västra Balkan vid EU:s toppmöte i Thessaloniki 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och dess medlemsstater, å ena sidan, och Bosnien och Hercegovina, å andra sidan, som undertecknades i Luxemburg den 16 juni 2008 och utsikterna för EU-medlemskap som erbjöds alla länder på västra Balkan vid EU:s toppmöte i Thessaloniki 2003,

| — | med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | I juli 1995 föll den bosniska staden Srebrenica, en vid denna tidpunkt isolerad enklav, som förklarades som skyddad zon i FN:s säkerhetsråds resolution av den 16 april 1993, i händerna på de serbiska milisstyrkorna under general Ratko Mladićs befäl och Republika Srpskas dåvarande president Radovan Karadžićs ledning. |
| --- | --- |

A.

I juli 1995 föll den bosniska staden Srebrenica, en vid denna tidpunkt isolerad enklav, som förklarades som skyddad zon i FN:s säkerhetsråds resolution av den 16 april 1993, i händerna på de serbiska milisstyrkorna under general Ratko Mladićs befäl och Republika Srpskas dåvarande president Radovan Karadžićs ledning.

| B. | Under flera dagar av massmord efter Srebrenicas fall blev mer än 8 000 muslimska män och pojkar som hade sökt skydd i området under Förenta nationernas skyddsstyrkas (UNPROFOR) beskydd godtyckligt avrättade av bosnienserbiska styrkor på order av general Mladić, och av paramilitära enheter, bland dem serbiska irreguljära polisenheter som hade tagit sig in på bosniskt territorium från Serbien. Nästan 25 000 kvinnor, barn och äldre tvångsdeporterades, och det är därmed den värsta krigsförbrytelse som har ägt rum i Europa sedan andra världskrigets slut. |
| --- | --- |

B.

Under flera dagar av massmord efter Srebrenicas fall blev mer än 8 000 muslimska män och pojkar som hade sökt skydd i området under Förenta nationernas skyddsstyrkas (UNPROFOR) beskydd godtyckligt avrättade av bosnienserbiska styrkor på order av general Mladić, och av paramilitära enheter, bland dem serbiska irreguljära polisenheter som hade tagit sig in på bosniskt territorium från Serbien. Nästan 25 000 kvinnor, barn och äldre tvångsdeporterades, och det är därmed den värsta krigsförbrytelse som har ägt rum i Europa sedan andra världskrigets slut.

| C. | Denna tragedi, som Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien har klassificerat som folkmord, ägde rum i en av FN:s säkerhetszoner och blir därför en symbol för det internationella samfundets oförmåga att ingripa i konflikten och skydda civilbefolkningen. |
| --- | --- |

C.

Denna tragedi, som Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien har klassificerat som folkmord, ägde rum i en av FN:s säkerhetszoner och blir därför en symbol för det internationella samfundets oförmåga att ingripa i konflikten och skydda civilbefolkningen.

| D. | De bosnienserbiska trupperna begick en mängd brott mot civilbefolkningen i Srebrenica enligt Genèvekonventionerna. Bland annat deporterades tusentals kvinnor, barn och äldre, och ett stort antal kvinnor våldtogs. |
| --- | --- |

D.

De bosnienserbiska trupperna begick en mängd brott mot civilbefolkningen i Srebrenica enligt Genèvekonventionerna. Bland annat deporterades tusentals kvinnor, barn och äldre, och ett stort antal kvinnor våldtogs.

| E. | Trots de enorma ansträngningar som hittills gjorts för att hitta och gräva upp massgravar och enskilda gravar och identifiera offrens kroppar, har man i utredningarna inte fullständigt kunnat rekonstruera händelserna i och kring Srebrenica. |
| --- | --- |

E.

Trots de enorma ansträngningar som hittills gjorts för att hitta och gräva upp massgravar och enskilda gravar och identifiera offrens kroppar, har man i utredningarna inte fullständigt kunnat rekonstruera händelserna i och kring Srebrenica.

| F. | Ingen verklig fred kan skapas utan rättvisa. En grundläggande förutsättning för att integrationsprocessen med EU ska kunna fortsätta är att länderna på västra Balkan fullt ut och förbehållslöst samarbetar med Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien. |
| --- | --- |

F.

Ingen verklig fred kan skapas utan rättvisa. En grundläggande förutsättning för att integrationsprocessen med EU ska kunna fortsätta är att länderna på västra Balkan fullt ut och förbehållslöst samarbetar med Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien.

| G. | General Radislav Krstić från den bosnienserbiska armén är den första person som Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien funnit skyldig till att ha understött och medverkat i folkmordet i Srebrenica, men den huvudanklagade, Ratko Mladić, är fortfarande på fri fot nästan fjorton år efter de tragiska händelserna. Att Radovan Karadžić nu har lämnats över till Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien välkomnas. |
| --- | --- |

G.

General Radislav Krstić från den bosnienserbiska armén är den första person som Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien funnit skyldig till att ha understött och medverkat i folkmordet i Srebrenica, men den huvudanklagade, Ratko Mladić, är fortfarande på fri fot nästan fjorton år efter de tragiska händelserna. Att Radovan Karadžić nu har lämnats över till Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien välkomnas.

| H. | Ett införande av en minnesdag är det bästa sättet att hedra minnet av massakrernas offer och sända ett tydligt budskap till kommande generationer. |
| --- | --- |

H.

Ett införande av en minnesdag är det bästa sättet att hedra minnet av massakrernas offer och sända ett tydligt budskap till kommande generationer.

| 1. | Europaparlamentet hedrar minnet av alla offren för grymheterna under krigen i f.d. Jugoslavien. Parlamentet uttrycker sitt deltagande i sorgen och sin solidaritet med offrens familjer, varav många inte har fått någon slutlig bekräftelse på vilket öde deras anhöriga gått till mötes. Parlamentet inser att den ständiga smärtan bara förvärras av att man inte lyckats ställa dem som gjort sig skyldiga till handlingarna inför rätta. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet hedrar minnet av alla offren för grymheterna under krigen i f.d. Jugoslavien. Parlamentet uttrycker sitt deltagande i sorgen och sin solidaritet med offrens familjer, varav många inte har fått någon slutlig bekräftelse på vilket öde deras anhöriga gått till mötes. Parlamentet inser att den ständiga smärtan bara förvärras av att man inte lyckats ställa dem som gjort sig skyldiga till handlingarna inför rätta.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att på tillbörligt vis uppmärksamma årsdagen av folkmordet i Srebrenica och Potočari genom att stödja parlamentets utropande av den 11 juli till den dag då vi i EU minns offren för folkmordet i Srebrenica och att uppmana alla länderna på västra Balkan att göra likadant. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att på tillbörligt vis uppmärksamma årsdagen av folkmordet i Srebrenica och Potočari genom att stödja parlamentets utropande av den 11 juli till den dag då vi i EU minns offren för folkmordet i Srebrenica och att uppmana alla länderna på västra Balkan att göra likadant.

| 3. | Europaparlamentet efterlyser ytterligare ansträngningar för att lagföra förbrytare som är på fri fot och uttrycker sitt stöd för det värdefulla och svåra arbete som Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien utför och betonar att ställandet inför rätta av dem som är ansvariga för massakrerna i och kring Srebrenica är ett viktigt steg mot fred och stabilitet i regionen. Parlamentet upprepar i detta hänseende att det borde ges större uppmärksamhet åt krigsförbrytarrättegångar på hemmaplan. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet efterlyser ytterligare ansträngningar för att lagföra förbrytare som är på fri fot och uttrycker sitt stöd för det värdefulla och svåra arbete som Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien utför och betonar att ställandet inför rätta av dem som är ansvariga för massakrerna i och kring Srebrenica är ett viktigt steg mot fred och stabilitet i regionen. Parlamentet upprepar i detta hänseende att det borde ges större uppmärksamhet åt krigsförbrytarrättegångar på hemmaplan.

| 4. | Europaparlamentet understryker vikten av försoning som en del av den europeiska integrationsprocessen. Parlamentet framhåller att de religiösa samfunden, medierna och utbildningsväsendet spelar en viktig roll i denna process för att civilpersoner från alla folkgrupper ska kunna övervinna de tidigare motsättningarna och på allvar inleda en fredlig samexistens som kan skapa varaktig fred, stabilitet och ekonomisk tillväxt. Parlamentet uppmanar alla länder att anstränga sig mer för att komma till rätta med ett svårt och turbulent förflutet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet understryker vikten av försoning som en del av den europeiska integrationsprocessen. Parlamentet framhåller att de religiösa samfunden, medierna och utbildningsväsendet spelar en viktig roll i denna process för att civilpersoner från alla folkgrupper ska kunna övervinna de tidigare motsättningarna och på allvar inleda en fredlig samexistens som kan skapa varaktig fred, stabilitet och ekonomisk tillväxt. Parlamentet uppmanar alla länder att anstränga sig mer för att komma till rätta med ett svårt och turbulent förflutet.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, regeringarna i medlemsstaterna, regeringen och parlamentet i Bosnien och Hercegovina och dess entiteter samt till regeringarna och parlamenten i länderna på västra Balkan. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, regeringarna i medlemsstaterna, regeringen och parlamentet i Bosnien och Hercegovina och dess entiteter samt till regeringarna och parlamenten i länderna på västra Balkan.

---

(1)  EUT C 157 E, 6.7.2006, s. 468.

---

| 24.2.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 46/113 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 46/113

---

Iran: fallet Shirin Ebadi

P6_TA(2009)0029

Europaparlamentets resolution av den 15 januari 2009 om Iran och fallet Shirin Ebadi

(2010/C 46 E/18)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Iran, särskilt resolutionerna om mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Iran, särskilt resolutionerna om mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av det tredje interparlamentariska sammanträdet mellan Europaparlamentet och islamiska republiken Irans parlament (Majlis) i Bryssel den 4–5 november 2008 och betänkandet om sammanträdet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det tredje interparlamentariska sammanträdet mellan Europaparlamentet och islamiska republiken Irans parlament (Majlis) i Bryssel den 4–5 november 2008 och betänkandet om sammanträdet,

| — | med beaktande av det uttalande som rådets ordförandeskap gjorde på Europeiska unionens vägnar den 22 december 2008 om den iranska polisens stängning av det center för försvar av de mänskliga rättigheterna (CDHR) som advokaten och 2003 års mottagare av Nobels fredspris Shirin Ebadi är ledare för, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det uttalande som rådets ordförandeskap gjorde på Europeiska unionens vägnar den 22 december 2008 om den iranska polisens stängning av det center för försvar av de mänskliga rättigheterna (CDHR) som advokaten och 2003 års mottagare av Nobels fredspris Shirin Ebadi är ledare för,

| — | med beaktande av rådets ordförandeskaps uttalanden den 31 december 2008 om hoten mot Shirin Ebadi, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ordförandeskaps uttalanden den 31 december 2008 om hoten mot Shirin Ebadi,

| — | med beaktande av Förenta nationernas generalsekreterares uttalande av den 3 januari 2009 om trakasserierna och förföljelserna av Shirin Ebadi, och hennes trygghet och säkerhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Förenta nationernas generalsekreterares uttalande av den 3 januari 2009 om trakasserierna och förföljelserna av Shirin Ebadi, och hennes trygghet och säkerhet,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings tidigare resolutioner, i synnerhet resolution 63/191 av den 18 december 2008, om situationen avseende de mänskliga rättigheterna i den islamiska republiken Iran, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings tidigare resolutioner, i synnerhet resolution 63/191 av den 18 december 2008, om situationen avseende de mänskliga rättigheterna i den islamiska republiken Iran,

| — | med beaktande av rapporten av den 1 oktober 2008 från FN:s generalsekreterare om situationen avseende de mänskliga rättigheterna i den islamiska republiken Iran, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 1 oktober 2008 från FN:s generalsekreterare om situationen avseende de mänskliga rättigheterna i den islamiska republiken Iran,

| — | med beaktande av FN:s förklaring av den 9 december 1998 om människorättsaktivister, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s förklaring av den 9 december 1998 om människorättsaktivister,

| — | med beaktande av FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna (UDHR), Internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och Internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, i vilka Iran är part, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna (UDHR), Internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och Internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, i vilka Iran är part,

| — | med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen och av följande skäl:

| A. | Den allmänna människorättssituationen i Iran har sedan 2005 fortsatt att försämras på alla områden och i alla avseenden, inte minst när det gäller utövandet av medborgerliga och politiska rättigheter, trots att Iran har lovat att främja och skydda de grundläggande mänskliga fri- och rättigheterna i enlighet med de olika internationella instrumenten på området. |
| --- | --- |

A.

Den allmänna människorättssituationen i Iran har sedan 2005 fortsatt att försämras på alla områden och i alla avseenden, inte minst när det gäller utövandet av medborgerliga och politiska rättigheter, trots att Iran har lovat att främja och skydda de grundläggande mänskliga fri- och rättigheterna i enlighet med de olika internationella instrumenten på området.

| B. | Den 21 december 2008 stängde iransk polis (CDHR) som leds av Shirin Ebadi, just när centret förberedde firandet av den sextionde årsdagen av UDHR. |
| --- | --- |

B.

Den 21 december 2008 stängde iransk polis (CDHR) som leds av Shirin Ebadi, just när centret förberedde firandet av den sextionde årsdagen av UDHR.

| C. | Den 29 december 2008 genomsöktes Shirin Ebadis kontor i Teheran och handlingar och datorer bortforslades. Den 1 januari 2009 demonstrerade fientliga folkmassor utanför Shirin Ebadis hem och kontor, skanderade slagord mot henne, slet ner skylten på dörren till hennes advokatkontor och klottrade på byggnaden. |
| --- | --- |

C.

Den 29 december 2008 genomsöktes Shirin Ebadis kontor i Teheran och handlingar och datorer bortforslades. Den 1 januari 2009 demonstrerade fientliga folkmassor utanför Shirin Ebadis hem och kontor, skanderade slagord mot henne, slet ner skylten på dörren till hennes advokatkontor och klottrade på byggnaden.

| D. | Det finns tydliga bevis för att de iranska myndigheternas förföljelse av Shirin Ebadi har intensifierats sedan hon haft kontakt med FN:s människorättstjänstemän, och sedan dessa använt sig av information som de fått från hennes center i en FN-rapport av den 2 oktober 2008 om människorättssituationen i Iran. |
| --- | --- |

D.

Det finns tydliga bevis för att de iranska myndigheternas förföljelse av Shirin Ebadi har intensifierats sedan hon haft kontakt med FN:s människorättstjänstemän, och sedan dessa använt sig av information som de fått från hennes center i en FN-rapport av den 2 oktober 2008 om människorättssituationen i Iran.

| E. | Shirin Ebadi har utsatts för dödshot sedan hon beslutat att försvara de sju ledare för bahá'í-tron som kollektivt arresterades i maj 2008. CDHR har även protesterat mot att myndigheterna hindrar studenter från att studera vid universiteten. |
| --- | --- |

E.

Shirin Ebadi har utsatts för dödshot sedan hon beslutat att försvara de sju ledare för bahá'í-tron som kollektivt arresterades i maj 2008. CDHR har även protesterat mot att myndigheterna hindrar studenter från att studera vid universiteten.

| F. | Irans officiella nyhetsbyrå (IRNA) spred i augusti 2008 falska uppgifter om att Shirin Ebadis dotter Narges Tavasolian hade konverterat till bahá'í-tron, en anklagelse som kan få allvarliga konsekvenser eftersom bahaier utsätts för förföljelser i Iran. |
| --- | --- |

F.

Irans officiella nyhetsbyrå (IRNA) spred i augusti 2008 falska uppgifter om att Shirin Ebadis dotter Narges Tavasolian hade konverterat till bahá'í-tron, en anklagelse som kan få allvarliga konsekvenser eftersom bahaier utsätts för förföljelser i Iran.

| G. | Medlemmarna i ett annat välkänt människorättscenter i Iran, Kurdistans människorättsorganisation (HROK), trakasseras lika hårt av myndigheterna och hotas ständigt av arrestering. Organisationens grundare Mohammad Sadiq Kaboudvand har dömts till 10 års fängelse, anklagad för att ha agerat mot den nationella säkerheten genom att instifta. HROK. |
| --- | --- |

G.

Medlemmarna i ett annat välkänt människorättscenter i Iran, Kurdistans människorättsorganisation (HROK), trakasseras lika hårt av myndigheterna och hotas ständigt av arrestering. Organisationens grundare Mohammad Sadiq Kaboudvand har dömts till 10 års fängelse, anklagad för att ha agerat mot den nationella säkerheten genom att instifta. HROK.

| H. | Irans regering och myndigheter har skyldighet att skydda personer som försvarar olika rättigheter. I FN:s ovannämnda deklaration om människorättsaktivister, som FN:s generalförsamling antog med konsensus 1998, förklaras att stater ska vidta alla åtgärder som behövs för att garantera att de ansvariga myndigheterna skyddar människorättsaktivister mot våld, hot, repressalier, rättslig eller faktisk diskriminering från motståndare, påtryckningar eller andra godtyckliga handlingar som de utsätts för på grund av att de utövar sin legitima rätt att främja mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

H.

Irans regering och myndigheter har skyldighet att skydda personer som försvarar olika rättigheter. I FN:s ovannämnda deklaration om människorättsaktivister, som FN:s generalförsamling antog med konsensus 1998, förklaras att stater ska vidta alla åtgärder som behövs för att garantera att de ansvariga myndigheterna skyddar människorättsaktivister mot våld, hot, repressalier, rättslig eller faktisk diskriminering från motståndare, påtryckningar eller andra godtyckliga handlingar som de utsätts för på grund av att de utövar sin legitima rätt att främja mänskliga rättigheter.

| 1. | Europaparlamentet fördömer med kraft förtrycket, förföljelserna och hoten mot Shirin Ebadi och stängningen av CDHR i Teheran, och uttrycker sin djupa oro över de intensifierade förföljelserna av människorättsaktivister i Iran. Europaparlamentet påpekar att de iranska säkerhetsstyrkornas räd mot CDHR i Teheran är en del av ett omfattande försök att tysta människorättsaktivisterna i Iran. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet fördömer med kraft förtrycket, förföljelserna och hoten mot Shirin Ebadi och stängningen av CDHR i Teheran, och uttrycker sin djupa oro över de intensifierade förföljelserna av människorättsaktivister i Iran. Europaparlamentet påpekar att de iranska säkerhetsstyrkornas räd mot CDHR i Teheran är en del av ett omfattande försök att tysta människorättsaktivisterna i Iran.

| 2. | Europaparlamentet är allvarligt oroat över att de fortsatta förföljelserna, hoten och attackerna mot Shirin Ebadi inte bara äventyrar hennes trygghet och säkerhet utan också innebär en fara för alla aktivister inom det iranska civilsamhället och iranska människorättsförsvarare. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet är allvarligt oroat över att de fortsatta förföljelserna, hoten och attackerna mot Shirin Ebadi inte bara äventyrar hennes trygghet och säkerhet utan också innebär en fara för alla aktivister inom det iranska civilsamhället och iranska människorättsförsvarare.

| 3. | Europaparlamentet understryker att stängningen av CDHR inte endast är ett angrepp mot Shirin Ebadi och människorättsaktivister i Iran, utan också ett angrepp mot hela det internationella människorättssamfundet, i vilket Shirin Ebadi är en inflytelserik och ledande medlem. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet understryker att stängningen av CDHR inte endast är ett angrepp mot Shirin Ebadi och människorättsaktivister i Iran, utan också ett angrepp mot hela det internationella människorättssamfundet, i vilket Shirin Ebadi är en inflytelserik och ledande medlem.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar de iranska myndigheterna att upphöra med förtrycket, förföljelserna och hoten mot Shirin Ebadi, garantera hennes trygghet och säkerhet och tillåta att CDHR öppnas på nytt. De iranska myndigheterna måste låta CDHR, HROK och andra föreningar för mänskliga rättigheter fungera obehindrat. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar de iranska myndigheterna att upphöra med förtrycket, förföljelserna och hoten mot Shirin Ebadi, garantera hennes trygghet och säkerhet och tillåta att CDHR öppnas på nytt. De iranska myndigheterna måste låta CDHR, HROK och andra föreningar för mänskliga rättigheter fungera obehindrat.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar de iranska myndigheterna att uppfylla sina internationella åtaganden när det gäller mänskliga rättigheter, och mer konkret rätten att hålla fredliga möten som slås fast i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, vilken Iran undertecknat och ratificerat. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar de iranska myndigheterna att uppfylla sina internationella åtaganden när det gäller mänskliga rättigheter, och mer konkret rätten att hålla fredliga möten som slås fast i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, vilken Iran undertecknat och ratificerat.

| 6. | Europaparlamentet upprepar sin oro över förföljelserna och fängslandet i Iran av medborgare som verkar för att försvara de mänskliga rättigheterna och propagerar för dödsstraffets avskaffande, vilket ofta leder till att de själva anklagas för verksamhet som hotar den nationella säkerheten. Iran uppmanas också att sluta med trakasserierna, kränkningarna och förföljelserna av politiskt oppositionella och människorättsförsvarare, och släppa personer som fängslats helt godtyckligt eller på grund av sina politiska åsikter samt upphöra med straffriheten för kränkningar av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet upprepar sin oro över förföljelserna och fängslandet i Iran av medborgare som verkar för att försvara de mänskliga rättigheterna och propagerar för dödsstraffets avskaffande, vilket ofta leder till att de själva anklagas för verksamhet som hotar den nationella säkerheten. Iran uppmanas också att sluta med trakasserierna, kränkningarna och förföljelserna av politiskt oppositionella och människorättsförsvarare, och släppa personer som fängslats helt godtyckligt eller på grund av sina politiska åsikter samt upphöra med straffriheten för kränkningar av de mänskliga rättigheterna.

| 7. | Europaparlamentet fördömer med all kraft de tre fall av stening som ägde rum i staden Mashhad i slutet av december 2008 enligt information som bekräftats av en talesman för rättsväsendet, och uppmanar de iranska myndigheterna att efterleva det moratorium som kungjorts och snabbt införa ny lagstiftning för att avskaffa detta grymma straff. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet fördömer med all kraft de tre fall av stening som ägde rum i staden Mashhad i slutet av december 2008 enligt information som bekräftats av en talesman för rättsväsendet, och uppmanar de iranska myndigheterna att efterleva det moratorium som kungjorts och snabbt införa ny lagstiftning för att avskaffa detta grymma straff.

| 8. | Europaparlamentet är starkt bekymrat över Mohammad Sadiq Kaboudvands hälsotillstånd som försämrats sedan han fängslades. Parlamentet betraktar honom som en samvetsfånge, och kräver att han omedelbart och ovillkorligen ska friges och erbjudas hälsovård. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet är starkt bekymrat över Mohammad Sadiq Kaboudvands hälsotillstånd som försämrats sedan han fängslades. Parlamentet betraktar honom som en samvetsfånge, och kräver att han omedelbart och ovillkorligen ska friges och erbjudas hälsovård.

| 9. | Europaparlamentet beklagar djupt att man fortsätter att stänga av studenter för att straffa dem för att ha organiserat offentliga debatter, och uppmanar myndigheterna att släppa dem som arresterades i samband med den senaste årliga nationella studentdagen den 6 december 2008 vid Shiraz universitet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet beklagar djupt att man fortsätter att stänga av studenter för att straffa dem för att ha organiserat offentliga debatter, och uppmanar myndigheterna att släppa dem som arresterades i samband med den senaste årliga nationella studentdagen den 6 december 2008 vid Shiraz universitet.

| 10. | Europaparlamentet vädjar till de iranska myndigheterna att leva upp till den respekt för religiösa minoriteter som stipulerats av regeringen, och omedelbart släppa bahá'í-ledarna Fariba Kamalabadi, Jamaloddin Khanjani, Afif Naeimi, Saeid Rasaie, Mahvash Sabet, Behrouz Tavakkoli och Vahid Tizfahm, eftersom de fängslats endast på grund av sin tro. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet vädjar till de iranska myndigheterna att leva upp till den respekt för religiösa minoriteter som stipulerats av regeringen, och omedelbart släppa bahá'í-ledarna Fariba Kamalabadi, Jamaloddin Khanjani, Afif Naeimi, Saeid Rasaie, Mahvash Sabet, Behrouz Tavakkoli och Vahid Tizfahm, eftersom de fängslats endast på grund av sin tro.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att fortsätta sin granskning av människorättssituationen i Iran och att under det första halvåret 2009 sända en övergripande rapport i ärendet till Europaparlamentet och fortsätta att ta upp konkreta fall av övergrepp mot de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att fortsätta sin granskning av människorättssituationen i Iran och att under det första halvåret 2009 sända en övergripande rapport i ärendet till Europaparlamentet och fortsätta att ta upp konkreta fall av övergrepp mot de mänskliga rättigheterna.

| 12. | Europaparlamentet betonar att ett eventuellt framtida ingående av ett avtal om handel och samarbete mellan Iran och Europeiska unionen även är avhängigt av att situationen för de mänskliga rättigheterna förbättras rejält i Iran. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar att ett eventuellt framtida ingående av ett avtal om handel och samarbete mellan Iran och Europeiska unionen även är avhängigt av att situationen för de mänskliga rättigheterna förbättras rejält i Iran.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar rådets ordförandeskap och medlemsstaternas diplomatiska representanter i Iran att omedelbart vidta samordnade åtgärder med avseende på ovanstående orosmoment. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar rådets ordförandeskap och medlemsstaternas diplomatiska representanter i Iran att omedelbart vidta samordnade åtgärder med avseende på ovanstående orosmoment.

| 14. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s råd för mänskliga rättigheter, ordföranden för Irans rättsväsende och Irans regering och parlament. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s råd för mänskliga rättigheter, ordföranden för Irans rättsväsende och Irans regering och parlament.

---

| 24.2.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 46/116 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 46/116

---

Guinea

P6_TA(2009)0030

Europaparlamentets resolution av den 15 januari 2009 om statskuppen i Guinea

(2010/C 46 E/19)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den 23 december 2008, dagen efter president Lansana Contés frånfälle, grep en grupp officerare makten. |
| --- | --- |

A.

Den 23 december 2008, dagen efter president Lansana Contés frånfälle, grep en grupp officerare makten.

| B. | Lansana Conté hade själv, då han var officer, gripit makten med våld 1984 i samband med att hans företrädare president Sékou Touré avled och suttit kvar vid makten i 24 år. |
| --- | --- |

B.

Lansana Conté hade själv, då han var officer, gripit makten med våld 1984 i samband med att hans företrädare president Sékou Touré avled och suttit kvar vid makten i 24 år.

| C. | Försvarsmakten bör inte ha någon plats att fylla i olika länders styre. |
| --- | --- |

C.

Försvarsmakten bör inte ha någon plats att fylla i olika länders styre.

| D. | Nationalförsamlingens mandatperiod upphörde för två år sedan och sedan dess har det inte hållits några val till den. |
| --- | --- |

D.

Nationalförsamlingens mandatperiod upphörde för två år sedan och sedan dess har det inte hållits några val till den.

| E. | Det är bara Guineas folk och dess folkvalda företrädare som har rätt att bestämma om Guineas framtid i politiskt, ekonomiskt och socialt hänseende, och de två år som militärjuntan föreslagit för att man ska hinna ordna med val är en alltför lång tid. |
| --- | --- |

E.

Det är bara Guineas folk och dess folkvalda företrädare som har rätt att bestämma om Guineas framtid i politiskt, ekonomiskt och socialt hänseende, och de två år som militärjuntan föreslagit för att man ska hinna ordna med val är en alltför lång tid.

| F. | Statskuppen har fördömts av Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap (Ecowas) och Afrikanska unionen, som beslutat om tillfällig uteslutning av Guinea. |
| --- | --- |

F.

Statskuppen har fördömts av Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap (Ecowas) och Afrikanska unionen, som beslutat om tillfällig uteslutning av Guinea.

| G. | De huvudsakliga oppositionspartierna och grupperingarna mellan olika fackföreningar, som legat bakom strejkerna i juni 2006 och januari 2007 har noterat statskuppen, men nationalförsamlingens talman vädjar om att grundlagsenliga förhållanden ska återställas. |
| --- | --- |

G.

De huvudsakliga oppositionspartierna och grupperingarna mellan olika fackföreningar, som legat bakom strejkerna i juni 2006 och januari 2007 har noterat statskuppen, men nationalförsamlingens talman vädjar om att grundlagsenliga förhållanden ska återställas.

| H. | Enligt Världsbanken har varannan invånare i Guinea högst 1 USD om dagen att leva på och inkomsten per capita har sedan landet blivit självständigt bara gått nedåt, fastän landet är rikt på vatten och mineraltillgångar. |
| --- | --- |

H.

Enligt Världsbanken har varannan invånare i Guinea högst 1 USD om dagen att leva på och inkomsten per capita har sedan landet blivit självständigt bara gått nedåt, fastän landet är rikt på vatten och mineraltillgångar.

| I. | ”Transparency International” har klassat Guinea som ett av de mest korrumperade länderna i Afrika. |
| --- | --- |

I.

”Transparency International” har klassat Guinea som ett av de mest korrumperade länderna i Afrika.

| J. | Statskuppen inträffade i ett läge med försämrade ekonomiska och sociala förhållanden. Den bästa garanten för att demokratin ska slå rot är utveckling. |
| --- | --- |

J.

Statskuppen inträffade i ett läge med försämrade ekonomiska och sociala förhållanden. Den bästa garanten för att demokratin ska slå rot är utveckling.

| K. | I flera av Guineas städer har det hållits upprepade demonstrationer mot de fördyrade levnadskostnaderna och bristen på baslivsmedel. |
| --- | --- |

K.

I flera av Guineas städer har det hållits upprepade demonstrationer mot de fördyrade levnadskostnaderna och bristen på baslivsmedel.

| L. | Ur synvinkel av de mänskliga rättigheterna framstår framlidne president Lansana Contés tid vid makten som mycket skrämmande, med bland annat överdrivna insatser av maktmedel mot civila från militärens och polisens sida, godtyckliga frihetsberövanden och frihetsberövanden utan rättslig prövning, angrepp på yttrandefriheten. |
| --- | --- |

L.

Ur synvinkel av de mänskliga rättigheterna framstår framlidne president Lansana Contés tid vid makten som mycket skrämmande, med bland annat överdrivna insatser av maktmedel mot civila från militärens och polisens sida, godtyckliga frihetsberövanden och frihetsberövanden utan rättslig prövning, angrepp på yttrandefriheten.

| M. | Det är nödvändigt att fullt ut beakta de förslag som politiska partier, fackföreningar och organisationer inom det civila samhället lagt fram om hur man kan gå vidare med en nationell dialog som tar sikte på en fredlig och demokratisk övergång samt på en tidtabell för presidentval och val till nationalförsamlingen. |
| --- | --- |

M.

Det är nödvändigt att fullt ut beakta de förslag som politiska partier, fackföreningar och organisationer inom det civila samhället lagt fram om hur man kan gå vidare med en nationell dialog som tar sikte på en fredlig och demokratisk övergång samt på en tidtabell för presidentval och val till nationalförsamlingen.

| N. | De beslut som fattats och de utnämningar som gjorts av militärjuntan, framför allt på regeringsnivå, bryter mot de grundläggande reglerna för en rättsstat. |
| --- | --- |

N.

De beslut som fattats och de utnämningar som gjorts av militärjuntan, framför allt på regeringsnivå, bryter mot de grundläggande reglerna för en rättsstat.

| O. | Kabiné Komara, som tidigare beklätt en ansvarsfull post inom Afrikanska import-exportbanken, har utnämnts till premiärminister och han finns med på den förteckning över personer som fackföreningarna i samband med händelserna i februari 2007 uppfört på förslag till premiärministerposten. |
| --- | --- |

O.

Kabiné Komara, som tidigare beklätt en ansvarsfull post inom Afrikanska import-exportbanken, har utnämnts till premiärminister och han finns med på den förteckning över personer som fackföreningarna i samband med händelserna i februari 2007 uppfört på förslag till premiärministerposten.

| P. | Militära och civila personer i ansvarsfull ställning har godtyckligt arresterats. |
| --- | --- |

P.

Militära och civila personer i ansvarsfull ställning har godtyckligt arresterats.

| 1. | Europaparlamentet fördömer att en grupp officerare gripit makten och uppmanar till att det inom några månader, i samverkan med Afrikanska unionen och Ecowas och med stöd av EU, ska förrättas val till nationalförsamlingen samt presidentval och att dessa val ska vara fria och öppna och följa internationella normer samt äga rum under en civil övergångsregerings överinseende. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet fördömer att en grupp officerare gripit makten och uppmanar till att det inom några månader, i samverkan med Afrikanska unionen och Ecowas och med stöd av EU, ska förrättas val till nationalförsamlingen samt presidentval och att dessa val ska vara fria och öppna och följa internationella normer samt äga rum under en civil övergångsregerings överinseende.

| 2. | Europaparlamentet efterlyser en nationell dialog inom Guinea där alla politiska partier, fackföreningar och organisationer inom det civila samhället ska delta och som ska bana väg för en övergång till demokrati. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet efterlyser en nationell dialog inom Guinea där alla politiska partier, fackföreningar och organisationer inom det civila samhället ska delta och som ska bana väg för en övergång till demokrati.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar juntan att respektera åsikts-, yttrande- och föreningsfriheten, också rätten att hålla fredliga sammankomster, såsom de kommit till uttryck i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar juntan att respektera åsikts-, yttrande- och föreningsfriheten, också rätten att hålla fredliga sammankomster, såsom de kommit till uttryck i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna.

| 4. | Europaparlamentet fördömer att militärer och civila arresterats och berövats sin frihet utan att anklagas för något och begär att de omedelbart ska försättas på fri fot om inga allvarliga anklagelser kan göras gällande mot dem. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet fördömer att militärer och civila arresterats och berövats sin frihet utan att anklagas för något och begär att de omedelbart ska försättas på fri fot om inga allvarliga anklagelser kan göras gällande mot dem.

| 5. | Europaparlamentet noterar de politiska utfästelser som gjorts av dem som nu styr Guinea, framför allt om att korruptionen radikalt ska bekämpas och ett öppet och demokratiskt styre införas i Guinea och önskar att dessa utfästelser infrias. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet noterar de politiska utfästelser som gjorts av dem som nu styr Guinea, framför allt om att korruptionen radikalt ska bekämpas och ett öppet och demokratiskt styre införas i Guinea och önskar att dessa utfästelser infrias.

| 6. | Europaparlamentet lyckönskar Afrikanska unionen och Ecowas för att de beslutat att utesluta Guinea så länge som landet inte har en demokratiskt vald regering och ett demokratiskt valt parlament, |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet lyckönskar Afrikanska unionen och Ecowas för att de beslutat att utesluta Guinea så länge som landet inte har en demokratiskt vald regering och ett demokratiskt valt parlament,

| 7. | Europaparlamentet vill att det med stöd av artiklarna 8 och 96 i Cotonou-avtalet inleds en politisk dialog mellan EU och den övergångsregim som gripit makten i Guinea. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet vill att det med stöd av artiklarna 8 och 96 i Cotonou-avtalet inleds en politisk dialog mellan EU och den övergångsregim som gripit makten i Guinea.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vara beredd att frysa allt annat bistånd än humanitär hjälp och livsmedelsbistånd och se efter om man kunde tillgripa målinriktade sanktioner mot de som gripit makten med våld, om det inte sker någon övergång till demokrati. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vara beredd att frysa allt annat bistånd än humanitär hjälp och livsmedelsbistånd och se efter om man kunde tillgripa målinriktade sanktioner mot de som gripit makten med våld, om det inte sker någon övergång till demokrati.

| 9. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen, FN:s säkerhetsråd, Afrikanska unionens institutioner, Ecowas och den gemensamma parlamentariska församlingen AVS-EU och till myndigheterna i Guinea. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen, FN:s säkerhetsråd, Afrikanska unionens institutioner, Ecowas och den gemensamma parlamentariska församlingen AVS-EU och till myndigheterna i Guinea.

---

| 24.2.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 46/118 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 46/118

---

Pressfrihet i Kenya

P6_TA(2009)0031

Europaparlamentets resolution av den 15 januari 2009 om pressfriheten i Kenya

(2010/C 46 E/20)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Afrikanska stadgan om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Afrikanska stadgan om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Kenya, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Kenya,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen och av följande skäl:

| A. | Den 2 januari 2009 godkände president Kibaki ett förslag till ändring av Kenyas kommunikationslag från 2008 om ändring av Kenyas kommunikationslag från 1998. |
| --- | --- |

A.

Den 2 januari 2009 godkände president Kibaki ett förslag till ändring av Kenyas kommunikationslag från 2008 om ändring av Kenyas kommunikationslag från 1998.

| B. | Lagen från 2008, i dess nuvarande form, respekterar inte rätten till yttrande- och pressfrihet och i den form de är förankrade i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och återgivna i andra internationella konventioner som Kenya har undertecknat och ratificerat, inklusive Afrikanska stadgan om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter. |
| --- | --- |

B.

Lagen från 2008, i dess nuvarande form, respekterar inte rätten till yttrande- och pressfrihet och i den form de är förankrade i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och återgivna i andra internationella konventioner som Kenya har undertecknat och ratificerat, inklusive Afrikanska stadgan om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter.

| C. | De två mest problematiska avsnitten är avsnitt 88 och 46. I avsnitt 88 ges informationsministern avsevärda befogenheter att göra razzior i och föra bort sändningsutrustning från medieorganisationer som bedöms utgöra ett hot mot den nationella säkerheten. I avsnitt 46 ges staten makt att reglera innehåll som ska sändas eller offentliggöras av elektroniska eller tryckta medier. |
| --- | --- |

C.

De två mest problematiska avsnitten är avsnitt 88 och 46. I avsnitt 88 ges informationsministern avsevärda befogenheter att göra razzior i och föra bort sändningsutrustning från medieorganisationer som bedöms utgöra ett hot mot den nationella säkerheten. I avsnitt 46 ges staten makt att reglera innehåll som ska sändas eller offentliggöras av elektroniska eller tryckta medier.

| D. | Enligt ett pressmeddelande från de östafrikanska journalisternas förbund skulle 2008 års medielag innebära att regeringen direkt censurerar medierna. |
| --- | --- |

D.

Enligt ett pressmeddelande från de östafrikanska journalisternas förbund skulle 2008 års medielag innebära att regeringen direkt censurerar medierna.

| E. | Premiärminister Odinga har anslutit sig till det breda motståndet mot lagen. Tjänstemän inom den orangea demokratiska rörelsen (ODM) höll nyligen ett krismöte där de hävdade att presidenten inte rådfrågat premiärministern om lagen. |
| --- | --- |

E.

Premiärminister Odinga har anslutit sig till det breda motståndet mot lagen. Tjänstemän inom den orangea demokratiska rörelsen (ODM) höll nyligen ett krismöte där de hävdade att presidenten inte rådfrågat premiärministern om lagen.

| F. | Enligt den kenyanska nationalkommissionen för mänskliga rättigheter innebar presidentens godkännande av lagförslaget att den stora koalitionen inte är samstämmig. |
| --- | --- |

F.

Enligt den kenyanska nationalkommissionen för mänskliga rättigheter innebar presidentens godkännande av lagförslaget att den stora koalitionen inte är samstämmig.

| G. | Yttrandefriheten är en grundläggande mänsklig rättighet, såsom fastställs i artikel 19 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

G.

Yttrandefriheten är en grundläggande mänsklig rättighet, såsom fastställs i artikel 19 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna.

| H. | För ett år sedan, efter det bristfälliga presidentvalet i Kenya, ledde gatudemonstrationer till upplopp och etniska sammandrabbningar som spred sig genom landet och dödade mer än 1 000 människor och lämnade 350 000 hemlösa. |
| --- | --- |

H.

För ett år sedan, efter det bristfälliga presidentvalet i Kenya, ledde gatudemonstrationer till upplopp och etniska sammandrabbningar som spred sig genom landet och dödade mer än 1 000 människor och lämnade 350 000 hemlösa.

| 1. | Europaparlamentet beklagar att president Kibaki undertecknat förslaget om ändring av Kenyas kommunikationslag och att han lät bli att ta hänsyn till de otaliga reservationer som gjorts mot förslaget då han undertecknade lagförslaget. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beklagar att president Kibaki undertecknat förslaget om ändring av Kenyas kommunikationslag och att han lät bli att ta hänsyn till de otaliga reservationer som gjorts mot förslaget då han undertecknade lagförslaget.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar dock president Kibakis färska strävan att se över medielagen och hans gest att beakta ändringar till lagen som representanter för media lagt fram. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar dock president Kibakis färska strävan att se över medielagen och hans gest att beakta ändringar till lagen som representanter för media lagt fram.

| 3. | Europaparlamentet upprepar än en gång att det stöder pressfrihet och de grundläggande rättigheterna yttrande-, informations- och föreningsfrihet. Parlamentet betonar att tillgång till information som ger uttryck för många olika åsikter är viktigt för att ge medborgarna egenmakt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet upprepar än en gång att det stöder pressfrihet och de grundläggande rättigheterna yttrande-, informations- och föreningsfrihet. Parlamentet betonar att tillgång till information som ger uttryck för många olika åsikter är viktigt för att ge medborgarna egenmakt.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar den kenyanska regeringen att inleda samråd med de berörda parterna för att skapa samstämmighet om hur man bättre ska reglera kommunikationsindustrin utan att trampa på pressfriheten. Parlamentet ber president Kibaki och premiärminister Odinga att göra sitt yttersta för att garantera att en uppdaterad version av den nya medielagen ska vara förenlig med principerna för yttrande- och informationsfrihet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar den kenyanska regeringen att inleda samråd med de berörda parterna för att skapa samstämmighet om hur man bättre ska reglera kommunikationsindustrin utan att trampa på pressfriheten. Parlamentet ber president Kibaki och premiärminister Odinga att göra sitt yttersta för att garantera att en uppdaterad version av den nya medielagen ska vara förenlig med principerna för yttrande- och informationsfrihet.

| 5. | Europaparlamentet understryker behovet av att ta upp frågan om ostraffbarhet i Kenya för att ställa dem som är ansvariga för våldet efter valet för ett år sedan inför rätta. Parlamentet kräver att det ska inrättas en oberoende kommission som består av lokala och internationella rättsliga experter och som ska göra undersökningar och åtala skyldiga. Parlamentet noterar att president Kibaki och premiärminister Odinga i teorin kommit överens om att inrätta en sådan kommission, men den har ännu inte formats. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet understryker behovet av att ta upp frågan om ostraffbarhet i Kenya för att ställa dem som är ansvariga för våldet efter valet för ett år sedan inför rätta. Parlamentet kräver att det ska inrättas en oberoende kommission som består av lokala och internationella rättsliga experter och som ska göra undersökningar och åtala skyldiga. Parlamentet noterar att president Kibaki och premiärminister Odinga i teorin kommit överens om att inrätta en sådan kommission, men den har ännu inte formats.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar, Kenyas regering, medordförandena för AVS-EU:s gemensamma parlamentariska församling, Östafrikanske gemenskapen och ordförandena för Afrikanska unionens kommission och råd. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar, Kenyas regering, medordförandena för AVS-EU:s gemensamma parlamentariska församling, Östafrikanske gemenskapen och ordförandena för Afrikanska unionens kommission och råd.

---

III Förberedande rättsakter

Europaparlamentet

Tisdag 13 januari 2009

| 24.2.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 46/120 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 46/120

---

Avtal mellan EG och USA om regleringssamarbete på området civil luftfartssäkerhet *

P6_TA(2009)0001

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 januari 2009 om förslaget till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Amerikas förenta stater om regleringssamarbete på området civil luftfartssäkerhet (10972/2007 – KOM(2007)0325 – C6-0275/2008 – 2007/0111(CNS))

(2010/C 46 E/21)

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets beslut (10972/2007 – KOM(2007)0325), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets beslut (10972/2007 – KOM(2007)0325),

| — | med beaktande av artikel 80.2, artikel 133.4, artikel 300.2 första stycket, första meningen och artikel 300.4 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 80.2, artikel 133.4, artikel 300.2 första stycket, första meningen och artikel 300.4 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0275/2008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0275/2008),

| — | med beaktande av artiklarna 51, 83.7 och 43.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 51, 83.7 och 43.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A6-0468/2008). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A6-0468/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner ingåendet av avtalet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner ingåendet av avtalet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Amerikas förenta stater parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Amerikas förenta stater parlamentets ståndpunkt.

---

| 24.2.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 46/120 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 46/120

---

Gemensamt handelssystem för äggalbumin och mjölkalbumin (kodifierad version) *

P6_TA(2009)0002

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 januari 2009 om förslaget till rådets förordning om det gemensamma handelssystemet för äggalbumin och mjölkalbumin (kodifierad version) (KOM(2008)0488 – C6-0334/2008 – 2008/0155(CNS))

(2010/C 46 E/22)

(Samrådsförfarandet – kodifiering)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2008)0488), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2008)0488),

| — | med beaktande av artiklarna 26, 87 till 89, 132 och följande samt 308 i EG-fördraget, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C6-0334/2008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 26, 87 till 89, 132 och följande samt 308 i EG-fördraget, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C6-0334/2008),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 om en påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 om en påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (1),

| — | med beaktande av artiklarna 80 och 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 80 och 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0510/2008). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0510/2008).

| A. | Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll. |
| --- | --- |

A.

Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll.

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom det anpassats till rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, och med de tekniska anpassningar som godkänts av utskottet för rättsliga frågor. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom det anpassats till rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, och med de tekniska anpassningar som godkänts av utskottet för rättsliga frågor.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EGT C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

| 24.2.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 46/121 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 46/121

---

Beskattningssystem för fusion, fission, överföring av tillgångar och utbyte av aktier eller andelar som berör bolag i olika medlemsstater samt om flyttning av säte (kodifierad version) *

P6_TA(2009)0003

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 januari 2009 om förslaget till rådets direktiv om ett gemensamt beskattningssystem för fusion, fission, partiell fission, överföring av tillgångar och utbyte av aktier eller andelar som berör bolag i olika medlemsstater samt om flyttning av ett europabolags eller en europeisk kooperativ förenings säte från en medlemsstat till en annan (kodifierad version) (KOM(2008)0492 – C6-0336/2008 – 2008/0158(CNS))

(2010/C 46 E/23)

(Samrådsförfarandet – kodifiering)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2008)0492), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2008)0492),

| — | med beaktande av artikel 94 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0336/2008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 94 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0336/2008),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 om en påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 om en påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (1),

| — | med beaktande av artiklarna 80 och 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 80 och 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0511/2008). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0511/2008).

| A. | Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll. |
| --- | --- |

A.

Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll.

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom det anpassats till rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom det anpassats till rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EGT C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

| 24.2.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 46/122 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 46/122

---

Språkanvändning vid överklaganden av avgöranden från Europeiska unionens personaldomstol *

P6_TA(2009)0004

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 januari 2009 om utkastet till rådets beslut om ändring i Europeiska gemenskapernas förstainstansrätts rättegångsregler i fråga om språkanvändning vid överklaganden av avgöranden från Europeiska unionens personaldomstol (13301/2008 – C6-0348/2008 – 2008/0806(CNS))

(2010/C 46 E/24)

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets utkast (13301/2008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets utkast (13301/2008),

| — | med beaktande av artikel 245.2 i EG-fördraget och artikel 160.2 i Euratomfördraget, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C6-0348/2008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 245.2 i EG-fördraget och artikel 160.2 i Euratomfördraget, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C6-0348/2008),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0508/2008). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0508/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets utkast. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner rådets utkast.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 3. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som är föremål för samråd. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som är föremål för samråd.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

| 24.2.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 46/123 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 46/123

---

Hållbar användning av bekämpningsmedel ***II

P6_TA(2009)0010

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 januari 2009 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder för att uppnå en hållbar användning av bekämpningsmedel (6124/2008 – C6-0323/2008 – 2006/0132(COD))

(2010/C 46 E/25)

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (6124/2008 – C6-0323/2008) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (6124/2008 – C6-0323/2008) (1),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2006)0373), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2006)0373),

| — | med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 62 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 62 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0443/2008). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0443/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten såsom ändrad av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten såsom ändrad av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EUT C 254 E, 7.10.2008, s. 1.

(2)  EUT C 263 E, 16.10.2008, s. 157.

---

P6_TC2-COD(2006)0132

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 13 januari 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/.../EG om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder för att uppnå en hållbar användning av bekämpningsmedel

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt vid andra behandlingen den slutliga rättsakten, direktiv ...)

---

| 24.2.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 46/124 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 46/124

---

Utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden ***II

P6_TA(2009)0011

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 januari 2009 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (11119/8/2008 – C6-0326/2008 – 2006/0136(COD))

(2010/C 46 E/26)

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (11119/8/2008 – C6-0326/2008) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (11119/8/2008 – C6-0326/2008) (1),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2006)0388), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2006)0388),

| — | med beaktande av kommissionens ändrade förslag (KOM(2008)0093), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens ändrade förslag (KOM(2008)0093),

| — | med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 62 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 62 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0444/2008). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0444/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten såsom ändrad av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten såsom ändrad av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EUT C 266 E, 21.10.2008, s. 1.

(2)  EUT C 263 E, 16.10.2008, s. 181.

---

P6_TC2-COD(2006)0136

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 13 januari 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt vid andra behandlingen den slutliga rättsakten, förordning (EG) nr ...)

---

| 24.2.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 46/125 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 46/125

---

Samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) (omarbetning) ***I

P6_TA(2009)0012

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 januari 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) (omarbetning) (KOM(2008)0458 – C6-0287/2008 – 2008/0153(COD))

(2010/C 46 E/27)

(Medbeslutandeförfarandet: omarbetning)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2008)0458), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2008)0458),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 47.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag till parlamentet (C6-0287/2008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 47.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag till parlamentet (C6-0287/2008),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (1),

| — | med beaktande av artiklarna 80a och 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 80a och 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0497/2008). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0497/2008).

| A. | Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller förslaget inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om kodifieringen av de oförändrade bestämmelserna i de tidigare rättsakterna tillsammans med dessa ändringar gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga texterna som inte ändrar deras sakinnehåll. |
| --- | --- |

A.

Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller förslaget inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om kodifieringen av de oförändrade bestämmelserna i de tidigare rättsakterna tillsammans med dessa ändringar gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga texterna som inte ändrar deras sakinnehåll.

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom anpassat till rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av företrädare för Europaparlamentets, rådets och kommissionens juridiska avdelningar och såsom ändrat av parlamentet nedan. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom anpassat till rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av företrädare för Europaparlamentets, rådets och kommissionens juridiska avdelningar och såsom ändrat av parlamentet nedan.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EGT C 77, 28.3.2002, s. 1.

---

P6_TC1-COD(2008)0153

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 januari 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/.../EG om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) (omarbetning)

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen den slutliga rättsakten, direktiv 2009/65/EG.)

---

Onsdag 14 januari 2009

| 24.2.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 46/126 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 46/126

---

Säkerhetsdetaljer och biometriska kännetecken i pass och resehandlingar ***I

P6_TA(2009)0015

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 januari 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 2252/2004 om standarder för säkerhetsdetaljer och biometriska kännetecken i pass och resehandlingar som utfärdas av medlemsstaterna (KOM(2007)0619 – C6-0359/2007 – 2007/0216(COD))

(2010/C 46 E/28)

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0619), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0619),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 62.2a i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0359/2007), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 62.2a i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0359/2007),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0500/2008). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0500/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet godkänner de bifogade gemensamma uttalandena. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet godkänner de bifogade gemensamma uttalandena.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

P6_TC1-COD(2007)0216

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 januari 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2009 om ändring av rådets förordning (EG) nr 2252/2004 om standarder för säkerhetsdetaljer och biometriska kännetecken i pass och resehandlingar som utfärdas av medlemsstaterna

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen den slutliga rättsakten, förordning (EG) nr 444/2009.)

---

BILAGA

Gemensamt uttalande av Europaparlamentet och rådet om behovet av att öka säkerheten hos pass och resehandlingar genom att använda säkra referenshandlingar

Utan att det påverkar medlemsstaternas behörighet att utfärda pass och andra resehandlingar understryker Europaparlamentet och rådet att syftet med att öka säkerheten hos pass kan undergrävas om pass utfärdas på grundval av otillförlitliga referenshandlingar.

Passet är endast en länk i en säkerhetskedja som omfattar alltifrån uppvisande av referenshandlingar till införande av biometriska uppgifter och jämförelse vid gränsstationer. Denna kedja kommer inte att vara starkare än sin svagaste länk.

Europaparlamentet och rådet konstaterar att det i medlemsstaterna finns många olika situationer och förfaranden då referenshandlingar bör inges vid passansökningar och att dessa handlingar normalt innehåller färre säkerhetsdetaljer än själva passet, vilket ökar risken för bedrägerier och förfalskningar.

Rådet ska därför utarbeta ett frågeformulär för medlemsstaterna, så att man kan jämföra förfarandena och de handlingar som krävs i varje medlemsstat för att utfärda ett pass eller en resehandling. Denna analys bör visa om det finns ett behov av att skapa gemensamma principer eller riktlinjer för bästa praxis på detta område.

Gemensamt uttalande av Europaparlamentet och rådet om den studie som avses i artikel 5a

Europaparlamentet och rådet konstaterar att kommissionen kommer att genomföra en enskild studie enligt artikel 5a i denna förordning och artikel 2 i [förslaget till] förordning om ändring av de gemensamma konsulära anvisningarna.

---

| 24.2.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 46/128 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 46/128

---

Offentlig upphandling inom områdena för försvar och säkerhet ***I

P6_TA(2009)0016

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 januari 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om samordning av förfarandena vid tilldelning av vissa offentliga kontrakt för bygg- och anläggningsarbeten, varor och tjänster på försvars- och säkerhetsområdet (KOM(2007)0766 – C6-0467/2007 – 2007/0280(COD))

(2010/C 46 E/29)

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0766), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0766),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artiklarna 47.2, 55 och 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0467/2007), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artiklarna 47.2, 55 och 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0467/2007),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och yttrandet från utskottet för utrikesfrågor (A6-0415/2008). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och yttrandet från utskottet för utrikesfrågor (A6-0415/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

P6_TC1-COD(2007)0280

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 januari 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/.../EG om samordning av förfarandena vid tilldelning av vissa kontrakt för byggentreprenader, varor och tjänster av upphandlande myndigheter och enheter på försvars- och säkerhetsområdet och om ändring av direktiven 2004/17/EG och 2004/18/EG

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen den slutliga rättsakten, direktiv 2009/81/EG.)

---

| 24.2.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 46/129 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 46/129

---

Farliga ämnen och preparat (diklormetan) ***I

P6_TA(2009)0017

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 januari 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av rådets direktiv 76/769/EEG med avseende på begränsningar för utsläppande på marknaden och användning av vissa farliga ämnen och preparat (diklormetan) (KOM(2008)0080 – C6-0068/2008 – 2008/0033(COD))

(2010/C 46 E/30)

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2008)0080), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2008)0080),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0068/2008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0068/2008),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0341/2008). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0341/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

P6_TC1-COD(2008)0033

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 januari 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2009/EG om ändring av rådets direktiv 76/769/EEG vad gäller begränsningar för utsläppande på marknaden och användning av diklormetan

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen den slutliga rättsakten, beslut nr 455/2009/EG.)

---

| 24.2.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 46/130 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 46/130

---

Bemyndigande för att ratificera ILO:s konvention om arbete i fiskenäringen från 2007 (konvention nr 188) *

P6_TA(2009)0018

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 januari 2009 om förslaget till rådets beslut om bemyndigande för medlemsstaterna att i Europeiska gemenskapens intresse ratificera ILO:s konvention om arbete i fiskenäringen från 2007 (konvention nr 188) (KOM(2008)0320 – C6-0218/2008 – 2008/0107(CNS))

(2010/C 46 E/31)

(Samrådsförfarande)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2008)0320), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2008)0320),

| — | med beaktande av ILO:s konvention nr 188 om arbete i fiskenäringen som antogs den 14 juni 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ILO:s konvention nr 188 om arbete i fiskenäringen som antogs den 14 juni 2007,

| — | med beaktande av artikel 42 och artikel 300.2 första stycket i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 42 och artikel 300.2 första stycket i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0218/2008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0218/2008),

| — | med beaktande av artikel 51 och artikel 83.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 och artikel 83.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandet från fiskeriutskottet (A6-0423/2008). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandet från fiskeriutskottet (A6-0423/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner förslaget till rådets beslut. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner förslaget till rådets beslut.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar med kraft alla medlemsstater att omgående ratificera konventionen och att se till att innehållet i denna verkställs innan ratificeringsprocessen slutförts. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar med kraft alla medlemsstater att omgående ratificera konventionen och att se till att innehållet i denna verkställs innan ratificeringsprocessen slutförts.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna parlamentets ståndpunkt.

---