# Euroopa Liidu C 68/2010

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2010.068.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 68 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 53. köide18. märts 2010 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2010.068.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 68

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

53. köide18. märts 2010

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud koostöölepingu alusel loodud parlamentaarne ühisassamblee |
| 2010/C 068/01 | Esmaspäeval, 30. novembril 2009 toimunud istungi protokoll | 1 |
| Pidulik avaistung


  Parlamentaarse ühisassamblee istung


  Parlamentaarse ühisassamblee koosseis


  Parlamendiväliste esindajate akrediteerimine


  Asendusliikmed


  Päevakorra projekti (AP/100.586) kinnitamine


  AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee 17. istungjärgu protokolli (ELT C 221, 14.9.2009) kinnitamine


  Kaaspresidentide teadaanded, kaasa arvatud 29. novembril 2009 toimunud juhatuse koosolekul vastu võetud otsused


  Euroopa Komisjoni arengu- ja humanitaarabi voliniku Karel de Guchti avaldus


  Küsimused komisjonile


  Komisjoni meetmed seoses AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee 17. istungjärgul Prahas (Tšehhi Vabariik) vastuvõetud resolutsioonidega


  Arutelu nõukoguga – eelneva registeerimiseta sõnavõtud


  Cotonou partnerluslepingu läbivaatamine. |
| 2010/C 068/02 | Teisipäeval, 1. detsembril 2009 toimunud istungi protokoll | 4 |
| Asendusliikmed


  Ülemaailmne AIDSi päev — Kaaspresidentide avaldused


  Lissaboni leping


  Pagulased, võttes eriti arvesse kliimamuutuse mõju: — arutelu resolutsiooni vastu võtmata


  Kiireloomuline küsimus nr 1: kliimamuutus


  Majandus- ja sotsiaalpartnerite raport


  Finantskriisi mõju AKV riikidele — Majandusarengu-, finants- ja kaubanduskomisjon — Joseph Mugambe (Uganda) ja Hans-Peter Mayeri raport |
| 2010/C 068/03 | Kolmapäeval, 2. detsembril 2009 toimunud istungi protokoll | 6 |
| Asendusliikmed


  Esmaspäeval, 30. novembril 2009 toimunud istungi protokolli kinnitamine


  Ülemaailmne juhtimine ja rahvusvaheliste institutsioonide reform — Poliitikakomisjon — Donald Ramotari (Guyana) ja Miguel Angel Martínez Martínezi raport


  Katastroofide vähendamine ja katastroofijärgne taastamine: arutelu resolutsiooni vastu võtmata


  WTO läbirääkimised ja majanduspartnerluslepingud – hetkeolukord: arutelu resolutsiooni vastu võtmata


  Sotsiaalne ja kultuuriline integratsioon ja noorte osalus — Sotsiaal- ja keskkonnakomisjon — Manuel Jiménezi (Dominikaani Vabariik) ja Olle Schmidti raport


  Malawi tööstus- ja kaubandusministri, AKV ministrite nõukogu eesistuja Eunice Kazembe avaldus


  Rootsi arenguministri ja Euroopa Liidu Nõukogu eesistuja Gunilla Carlssoni avaldus


  Küsimused nõukogule


  Arutelu nõukoguga – eelneva registreerimiseta sõnavõtud


  Olukord Nigeris


  Kiireloomuline küsimus nr 2: olukord Madagaskaril


  Kümnenda Euroopa Arengufondi riiklikud ja piirkondlikud strateegiadokumendid, sealhulgas Angola strateegiadokumendid |
| 2010/C 068/04 | Neljapäeval, 3. detsembril 2009 toimunud istungi protokoll | 9 |
| Asendusliikmed


  Kolmapäeva, 2. detsembri 2009. aasta hommikul ja pärastlõunal toimunud istungi protokolli kinnitamine


  Töötubade tegevuse aruanded


  Kolme alalise komisjoni raportites esitatud resolutsioonide ettepanekute hääletus


  Kiireloomuliste resolutsioonide ettepanekute hääletus


  Deklaratsioon


  Muud küsimused


  AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee 19. istungjärgu toimumise aegjakoht |
| I lisa —   Parlamentaarse ühisassamblee liikmete tähestikuline nimekiri | 11 |
| II lisa —   30.novembrist3. detsembrini 2009 Luandas, Angolas toimunud istungil kohalolijate nimekiri | 15 |
| III lisa —   Esmaspäeval, 30. novembril 2009 toimunud istungi lisa | 19 |
| IV lisa —   Vastuvõetud resolutsioonid | 20 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud koostöölepingu alusel loodud parlamentaarne ühisassamblee

2010/C 068/01

Esmaspäeval, 30. novembril 2009 toimunud istungi protokoll

1

Pidulik avaistung

Parlamentaarse ühisassamblee istung

Parlamentaarse ühisassamblee koosseis

Parlamendiväliste esindajate akrediteerimine

Asendusliikmed

Päevakorra projekti (AP/100.586) kinnitamine

AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee 17. istungjärgu protokolli (ELT C 221, 14.9.2009) kinnitamine

Kaaspresidentide teadaanded, kaasa arvatud 29. novembril 2009 toimunud juhatuse koosolekul vastu võetud otsused

Euroopa Komisjoni arengu- ja humanitaarabi voliniku Karel de Guchti avaldus

Küsimused komisjonile

Komisjoni meetmed seoses AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee 17. istungjärgul Prahas (Tšehhi Vabariik) vastuvõetud resolutsioonidega

Arutelu nõukoguga – eelneva registeerimiseta sõnavõtud

Cotonou partnerluslepingu läbivaatamine.

2010/C 068/02

Teisipäeval, 1. detsembril 2009 toimunud istungi protokoll

4

Asendusliikmed

Ülemaailmne AIDSi päev — Kaaspresidentide avaldused

Lissaboni leping

Pagulased, võttes eriti arvesse kliimamuutuse mõju: — arutelu resolutsiooni vastu võtmata

Kiireloomuline küsimus nr 1: kliimamuutus

Majandus- ja sotsiaalpartnerite raport

Finantskriisi mõju AKV riikidele — Majandusarengu-, finants- ja kaubanduskomisjon — Joseph Mugambe (Uganda) ja Hans-Peter Mayeri raport

2010/C 068/03

Kolmapäeval, 2. detsembril 2009 toimunud istungi protokoll

6

Asendusliikmed

Esmaspäeval, 30. novembril 2009 toimunud istungi protokolli kinnitamine

Ülemaailmne juhtimine ja rahvusvaheliste institutsioonide reform — Poliitikakomisjon — Donald Ramotari (Guyana) ja Miguel Angel Martínez Martínezi raport

Katastroofide vähendamine ja katastroofijärgne taastamine: arutelu resolutsiooni vastu võtmata

WTO läbirääkimised ja majanduspartnerluslepingud – hetkeolukord: arutelu resolutsiooni vastu võtmata

Sotsiaalne ja kultuuriline integratsioon ja noorte osalus — Sotsiaal- ja keskkonnakomisjon — Manuel Jiménezi (Dominikaani Vabariik) ja Olle Schmidti raport

Malawi tööstus- ja kaubandusministri, AKV ministrite nõukogu eesistuja Eunice Kazembe avaldus

Rootsi arenguministri ja Euroopa Liidu Nõukogu eesistuja Gunilla Carlssoni avaldus

Küsimused nõukogule

Arutelu nõukoguga – eelneva registreerimiseta sõnavõtud

Olukord Nigeris

Kiireloomuline küsimus nr 2: olukord Madagaskaril

Kümnenda Euroopa Arengufondi riiklikud ja piirkondlikud strateegiadokumendid, sealhulgas Angola strateegiadokumendid

2010/C 068/04

Neljapäeval, 3. detsembril 2009 toimunud istungi protokoll

9

Asendusliikmed

Kolmapäeva, 2. detsembri 2009. aasta hommikul ja pärastlõunal toimunud istungi protokolli kinnitamine

Töötubade tegevuse aruanded

Kolme alalise komisjoni raportites esitatud resolutsioonide ettepanekute hääletus

Kiireloomuliste resolutsioonide ettepanekute hääletus

Deklaratsioon

Muud küsimused

AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee 19. istungjärgu toimumise aegjakoht

I lisa —   Parlamentaarse ühisassamblee liikmete tähestikuline nimekiri

11

II lisa —   30.novembrist3. detsembrini 2009 Luandas, Angolas toimunud istungil kohalolijate nimekiri

15

III lisa —   Esmaspäeval, 30. novembril 2009 toimunud istungi lisa

19

IV lisa —   Vastuvõetud resolutsioonid

20

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud koostöölepingu alusel loodud parlamentaarne ühisassamblee

| 18.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 68/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 68/1

---

ESMASPÄEVAL, 30. NOVEMBRIL 2009 TOIMUNUD ISTUNGI PROTOKOLL

(2010/C 68/01)

(Istung avati kell 11.05)

Pidulik avaistung

Sõna võtsid:

Angola rahvuskogu spiiker Fernando da Piedade Dias dos Santos, AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee kaaspresident Wilkie Rasmussen, AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee kaaspresident Louis Michel ja Angola Vabariigi president José Eduardo dos Santos.

(Istung katkestati kell 12.15 ja see jätkus kell 15.05)

JUHATAJA: hr RASMUSSEN

Kaaspresident

Parlamentaarse ühisassamblee istung

Kaaspresident tervitas kõiki osalejaid.

1.   Parlamentaarse ühisassamblee koosseis

Kaaspresident teatas, et parlamentaarse ühisassamblee liikmete nimekiri lisatakse protokollile sellisel kujul, nagu selle esitasid AKV riikide ametiasutused ja Euroopa Parlamendi president.

2.   Parlamendiväliste esindajate akrediteerimine

Kaaspresident teatas, et AKV riikide ametiasutused on saatnud parlamendiväliste esindajate nimekirja. Koostöölepingu artikli 17 lõike 1 ja parlamentaarse ühisassamblee töökorra artikli 1 alusel tegi kaaspresident ettepaneku nimetatud esindajad akrediteerida ning kanda nende nimed protokolli lisasse.

Parlamentaarne ühisassamblee oli sellega nõus.

Järgmised liikmed kõnelesid „parlamendi puudumise” määratlusest vastavalt koostöölepingu artikli 17 lõikele 1 ja Nigeri, Guinea ja Madagaskari esindajate akrediteerimisest: Lutundula (Kongo Demokraatlik Vabariik), Assarid (Mali), Sall (Senegal), kaaspresident Michel, Striffler, Speroni ja Baldeh (Gambia).

Parlamentaarne ühisassamblee otsustas, et istungjärgul viibivatel Nigeri, Guinea ja Madagaskari esindajatel peaks olema vaatleja staatus.

3.   Asendusliikmed

Kaaspresident tegi teatavaks järgmised asendusliikmed: Attard-Montalto (Scicluna asemel), Bastos (Carvalho asemel), Binev (McMillan-Scotti asemel), Cashman (Toia asemel), Czarnecki (Legutko asemel), Fox (Sturdy asemel), Girling (Fordi asemel), Goebbels (Bullmanni asemel), Gomes (Moreira asemel), Gurmai (De Keyseri asemel), Jäätteenmäki (Jenseni asemel), Kastler (Caspary asemel), Leinen (Ferreira E. asemel), Migalski (Vlasáki asemel), Ponga (De Mita asemel), Rinaldi (Griesbecki asemel), Sargentini (Jadot asemel), Theocharous (Kuhni asemel) ja Włosowicz (Hannani asemel).

4.   Päevakorra projekti (AP/100.586) kinnitamine

Hr William (Seišellid) palus sõna muudes küsimustes.

Päevakorra projekt kinnitati käesolevas protokollis esitatud kujul.

5.   AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee 17. istungjärgu protokolli (ELT C 221, 14.9.2009) kinnitamine

Protokoll kinnitati.

6.   Kaaspresidentide teadaanded, kaasa arvatud 29. novembril 2009 toimunud juhatuse koosolekul vastu võetud otsused

Kaaspresident andis ülevaate 29. novembril 2009 toimunud juhatuse koosolekul vastu võetud otsustest.

Kaaspresident Michel ja hr Tapsoba (Burkina Faso) kõnelesid parlamentaarse ühisassamblee hiljutisest piirkondlikust kohtumisest, mis toimus Burkina Fasos.

Kaaspresident tegi teatavaks järgmised tähtajad:

| — | muudatusettepanekud alaliste komisjonide esitatud raportitele lisatud resolutsioonide ettepanekute kohta: esmaspäev, 30. november kell 18.00. |
| --- | --- |

—

muudatusettepanekud alaliste komisjonide esitatud raportitele lisatud resolutsioonide ettepanekute kohta: esmaspäev, 30. november kell 18.00.

| — | muudatusettepanekud kompromissresolutsioonide ettepanekute kohta ja muud kiireloomulised resolutsioonide ettepanekud, mis pannakse hääletusele: teisipäev, 1. detsember kell 15.00. |
| --- | --- |

—

muudatusettepanekud kompromissresolutsioonide ettepanekute kohta ja muud kiireloomulised resolutsioonide ettepanekud, mis pannakse hääletusele: teisipäev, 1. detsember kell 15.00.

| — | hääletusmeetoditega seotud küsimused: kolmapäev, 2. detsember kell 18.00, kirjalikult. |
| --- | --- |

—

hääletusmeetoditega seotud küsimused: kolmapäev, 2. detsember kell 18.00, kirjalikult.

7.   Euroopa Komisjoni arengu- ja humanitaarabi voliniku Karel de Guchti avaldus

Kaaspresident tervitas volinikku ning tänas teda pikaajalise pühendumuse eest parlamentaarse ühisassamblee tööle.

Voliniku avaldus.

8.   Küsimused komisjonile

Kaaspresident juhatas teema sisse.

Komisjonile esitati kokku 23 küsimust.

Komisjon oli eelnevalt küsimustele kirjalikult vastanud ja volinik De Gucht vastas suuliselt järgmiste isikute lisaküsimustele:

Küsimus nr 2, mille esitas Guerrero Salom sisserände ja Cotonou lepingu läbivaatamise kohta.

Küsimus nr 9, mille esitas hr William (Seišellid) FLEX-mehhanismi kohta.

Küsimus nr 10, mille esitas hr Assarid (Mali) FLEX-mehhanismi kohta.

Küsimus nr 11. mille esitas pr Joly FLEX-mehhanismi kohta.

Küsimus nr 12, mille esitas pr Zimmer ELi toiduainete rahastamisvahendi kohta.

Küsimus nr 4, mille esitas pr Mitchell omandiõiguse kohta.

Küsimus nr 5, mille esitas pr Ronzulli Aafrika elamuehituse projekti kohta.

Küsimus nr 17, mille esitas hr Martin ravimite kättesaadavuse kohta.

Küsimus nr 19, mille esitas pr Bearder puuetega inimeste õiguste kohta.

Küsimus nr 23, mille esitas hr Cashman homoseksuaalsuse dekriminaliseerimise kohta.

Küsimus nr 6, mille esitas hr Arif majanduspartnerluslepingute ja piirkondliku integratsiooni kohta.

Küsimus nr 13, mille esitas pr Rivasi piima eksporditoetuste kohta.

Kaaspresident otsustas, et lisaküsimust ei käsitleta.

Küsimus nr 21, mille esitas pr Sargentini Somaalia kohta.

Küsimuste nr 1, 7, 8, 14, 15, 18, 20 ja 22 esitajatel lisaküsimusi ei olnud.

Küsimuse nr 12 esitajat kohal ei olnud.

Küsimuse nr 3 esitaja hr Goerens, keda esindas pr Jäätteenmäki, esitas samuti lisaküsimuse.

9.   Komisjoni meetmed seoses AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee 17. istungjärgul Prahas (Tšehhi Vabariik) vastuvõetud resolutsioonidega

Volinik De Gucht viitas osalejatele jagatud dokumendile, mis andis üksikasjaliku ülevaate komisjoni meetmetest, mis järgnesid Prahas (Tšehhi Vabariik) vastu võetud resolutsioonidele.

10.   Arutelu nõukoguga – eelneva registeerimiseta sõnavõtud

Sõnavõtjad: Leinen, Martínez Martínez, Assarid (Mali), kaaspresident Michel, Gomes, Durant, Ramotar (Guyana), Schmidt, McAvan, Owona (Kamerun), Ferreira J., Kastler, Engel, William (Seišellid), Sall (Senegal), Mafura (Lesotho), Attard-Montalto, Lutundula (Kongo Demokraatlik Vabariik), Tapsoba (Burkina Faso) ja Solamalemalo (Samoa).

Volinik vastas kõikidele parlamendiliikmete tõstatatud küsimustele.

11.   Cotonou partnerluslepingu läbivaatamine.

Kaaspresident teatas, et parlamentaarne ühisassamblee võtab sellel istungjärgul vastu seda teemat käsitleva deklaratsiooni.

Euroopa Komisjoni arengu peadirektoraadi peadirektor Stefano Manservisi ning AKV suursaadikute komitee esimees ja AKV riikide pealäbirääkija Brave Ndisale andsid ülevaate Cotonou lepingu läbivaatamise teemaliste läbirääkimiste arengust.

Sõnavõtjad: Kaczmarek, Mugambe (Uganda), Arif, Owona Kono (Kamerun), kaaspresident Michel, Joly, Lutundula (Kongo Demokraatlik Vabariik), Zimmer, William (Seišellid), Nedelcheva, Assarid (Mali), McAvan ja Sall (Senegal).

Hr Manservisi ja pr Ndisale vastasid liikmete kommentaaridele ja küsimustele.

(Istung lõppes kell 19.00)

Wilkie RASMUSSEN ja

Louis MICHEL

Kaaspresidendid

Sir John KAPUTIN ja

Dietmar NICKEL

Kaaspeasekretärid

---

| 18.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 68/4 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 68/4

---

TEISIPÄEVAL, 1. DETSEMBRIL 2009 TOIMUNUD ISTUNGI PROTOKOLL

(2010/C 68/02)

(Istung avati kell 9.10)

JUHATAJA: hr MICHEL

Kaaspresident

1.   Asendusliikmed

Kaaspresident tegi teatavaks järgmised asendusliikmed: Bastos (Carvalho asemel), Binev (McMillan-Scotti asemel), Cashman (Toia asemel), Czarnecki (Legutko asemel), Fox (Sturdy asemel), Girling (Fordi asemel), Goebbels (Bullmanni asemel), Gomes (Moreira asemel), Gurmai (De Keyseri asemel), Jäätteenmäki (Jenseni asemel), Kastler (Caspary asemel), Migalski (Vlasáki asemel), Ponga (De Mita asemel), Rinaldi (Griesbecki asemel), Sargentini (Jadot asemel), Theocharous (Kuhni asemel) ja Włosowicz (Hannani asemel).

2.   Ülemaailmne AIDSi päev

Kaaspresidentide avaldused

Kaaspresidendid teatasid, et sellel päeval tähistati ülemaailmset AIDSi päeva, ja tegid asjakohaseid avaldusi.

Toimus minutiline leinaseisak.

Sõna võtsid järgmised isikud: Ronzulli, Cashman, Milupi (Sambia), Sylla (Mali), Ogwal (Uganda) ja Jervase Yak (Sudaan).

3.   Lissaboni leping

Kaaspresident mainis, et Lissaboni leping jõustub 1. detsembril.

4.   Pagulased, võttes eriti arvesse kliimamuutuse mõju:

arutelu resolutsiooni vastu võtmata

ÜRO pagulaste ülemvoliniku eriesindaja Sanda Kimbimbi tegi avalduse.

Sõnavõtjad: Manservisi (Euroopa Komisjon), Roithová, Sylla (Mali), Gomes, Hamatoukour (Kamerun), Jäätteenmäki, Mugambe (Uganda), Zimmer, Kombo (Keenia), Neuser, William (Seišellid) ja Manirakiza (Burundi).

Hr Manservisi ja hr Kimbimbi vastasid liikmete kommentaaridele ja küsimustele.

5.   Kiireloomuline küsimus nr 1: kliimamuutus

Sõnavõtjad: Manservisi (Euroopa Komisjon), Zanicchi, McAvan, Sylla (Mali), Bearder, Sall (Senegal), Manamela (Lõuna-Aafrika), Sargentini, Italeli (Tuvalu), Callanan, Roberts (Grenada), Ferreira J., Darbo (Tšaad), Schnellhardt, Bounkoulou (Kongo Vabariik), Castex, Hamatoukour (Kamerun), Mushelenga (Namiibia), Ponga ja Toga (Etioopia).

6.   Majandus- ja sotsiaalpartnerite raport

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomisjoni ning piirkonna kodanikuühiskonna esindajate ettekanne.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomisjoni AKV-ELi järelevalvekomitee president Jahier ja Aafrika tööandjate ühenduse esindaja Makeka esinesid ettekannetega.

Sõnavõtjad: Schmidt ja Rinaldi.

Hr Jahier ja hr Makeka vastasid liikmete kommentaaridele ja küsimustele.

7.   Finantskriisi mõju AKV riikidele

Majandusarengu-, finants- ja kaubanduskomisjon

Joseph Mugambe (Uganda) ja Hans-Peter Mayeri raport

Sõnavõtjad: Mugambe (Uganda), Mayer, Manservisi (Euroopa Komisjon), Manamela (Lõuna-Aafrika), Mitchell, Assarid (Mali), Goebbels, Jäätteenmäki, Toga (Etioopia), Joly, Hamatoukour (Kamerun), Czarnecki, Hoarau, Mafura (Lesotho), Engel, Straker (Saint Vincent ja Grenadiinid), Arif, Sithole (Mosambiik), Guerrero Salom, Lutundula (Kongo Demokraatlik Vabariik), Gomes ja Abdullahi (Nigeeria).

Hr Manservisi ja kaasraportöörid vastasid liikmete kommentaaridele ja küsimustele.

(Istung katkestati kell 12.55)

Wilkie RASMUSSEN ja

Louis MICHEL

Kaaspresidendid

Sir John KAPUTIN ja

Dietmar NICKEL

Kaaspeasekretärid

---

| 18.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 68/6 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 68/6

---

KOLMAPÄEVAL, 2. DETSEMBRIL 2009 TOIMUNUD ISTUNGI PROTOKOLL

(2010/C 68/03)

(Istung avati kell 9.10)

JUHATAJA: hr MICHEL

Kaaspresident

1.   Asendusliikmed

Kaaspresident tegi teatavaks järgmised asendusliikmed:

Bastos (Carvalho asemel), Cashman (Toia asemel), Czarnecki (Legutko asemel), Girling (Fordi asemel), Goebbels (Bullmanni asemel), Gomes (Moreira asemel), Gurmai (De Keyseri asemel), Jäätteenmäki (Jenseni asemel), Migalski (Vlasáki asemel), Ponga (De Mita asemel), Rinaldi (Griesbecki asemel), Sargentini (Jadot asemel), Theocharous (Kuhni asemel) ja Włosowicz (Hannani asemel).

2.   Esmaspäeval, 30. novembril 2009 toimunud istungi protokolli kinnitamine

Protokoll kinnitati.

3.   Ülemaailmne juhtimine ja rahvusvaheliste institutsioonide reform

Poliitikakomisjon

Donald Ramotari (Guyana) ja Miguel Angel Martínez Martínezi raport

Hr Ramotar (Guyana) ja hr Martínez Martínez esitasid oma raporti.

Sõnavõtjad: Vetter (Euroopa Komisjon), Kaczmarek, Sylla (Mali), Castex, Toga (Etioopia), Schmidt, Ogwal (Uganda), Zimmer, Sithole (Mosambiik), Mitchell, Hamatoukour (Kamerun), Durant, William (Seišellid), Gurmai, Sall (Senegal), Ponga, Jean Marie (Saint Lucia) ja Gomes.

Hr Ramotar (Guyana) ja hr Martinez Martinez tegid arutelust kokkuvõtte.

4.   Katastroofide vähendamine ja katastroofijärgne taastamine: arutelu resolutsiooni vastu võtmata

Maailmapanga katastroofiohu vähendamise ja taastamise ülemaailmse rahastamisvahendi programmijuht Saroj K. Jha tegi ettekande.

Sõnavõtjad: Mitchell, Sylla (Mali), Ferreira J., Hamatoukour (Kamerun), Rinaldi, William (Seišellid) ja Goebbels.

Hr Jha vastas arutelu käigus tekkinud küsimustele.

Istungi läbiviimise korra kohaselt teatas kaaspresident, et õhtul kell 19.00 kuni 20.00 toimub juhatuse erakorraline koosolek.

5.   WTO läbirääkimised ja majanduspartnerluslepingud – hetkeolukord: arutelu resolutsiooni vastu võtmata

Peter Thompson (Euroopa Komisjon) juhatas teema sisse.

Sõnavõtjad: Engel, Arif, Manamela (Lõuna-Aafrika), Rinaldi, Sylla (Mali), Durant, William (Seišellid), Schnellhardt, Hamatoukour (Kamerun), Mporogomyi (Tansaania), Hoarau, Amon-Ago (Elevandiluurannik) ja Tirolien.

Hr Thompson vastas tõstatatud küsimustele.

6.   Sotsiaalne ja kultuuriline integratsioon ja noorte osalus

Sotsiaal- ja keskkonnakomisjon

Manuel Jiménezi (Dominikaani Vabariik) ja Olle Schmidti raport

Hr Schmidt ja hr Rodgers (Suriname), kes asendas hr Jiménezit (Dominikaani Vabariik), esitasid raporti.

Sõnavõtjad: Janssen (Euroopa Komisjon), Nedelcheva, Cashman, Bearder, Mohamed Ali (Etioopia), Rivasi, Ogwal (Uganda), Ferreira J., Hamatoukour (Kamerun), Gahler, Ramotar (Guyana), Haug, William (Seišellid), Motlhale (Botswana) ja Amon-Ago (Elevandiluurannik).

Hr Rodgers (Suriname) ja hr Schmidt võtsid arutelu kokku.

(Istung katkestati kell 12.40 ja see jätkus kell 15.10)

JUHATAJA: hr RASMUSSEN

Kaaspresident

Kaaspresident tervitas AKV ministrite nõukogu eesistujat Eunice Kazembet ja ELi ministrite nõukogu eesistujat Gunilla Carlssonit.

7.   Malawi tööstus- ja kaubandusministri, AKV ministrite nõukogu eesistuja Eunice Kazembe avaldus

Eunice Kazembe tegi avalduse AKV ministrite nõukogu nimel.

8.   Rootsi arenguministri ja Euroopa Liidu Nõukogu eesistuja Gunilla Carlssoni avaldus

Pr Carlsson tegi avalduse Euroopa Liidu Nõukogu nimel.

9.   Küsimused nõukogule

AKV ministrite nõukogule esitati kolm küsimust.

Pr Kazembe vastas järgmisele küsimusele ja lisaküsimusele:

Küsimus nr 3, mille esitas hr Schmidt Dawit Isaaki kohta.

Järgmiste küsimuste puhul lisaküsimusi ei esitatud:

Küsimus nr 1, mille esitas hr Arif AKV riikide seisukoha kohta majanduskoostöölepingute küsimuses.

Küsimus nr 2, mille esitas hr William (Seišellid) kalanduse jälgimismehhanismi kohta.

Euroopa Liidu Nõukogule esitati üheksateist küsimust.

Pr Carlsson vastas järgmisele küsimusele ja lisaküsimusele:

Küsimus nr 21, mille esitas hr Schmidt Dawit Isaaki kohta.

Küsimus nr 13, mille esitas pr Castex rahvusvahelise kriisiohjamise kohta Aafrikas.

Küsimus nr 17, mille esitas hr Cashman homoseksuaalsuse dekriminaliseerimise kohta.

Küsimus nr 18, mille esitas hr Cashman (pr Toia nimel) puuetega inimeste kohta.

Küsimus nr 7, mille esitas Sir Louis Straker (Saint Vincent ja Grenadiinid) ülemaailmse finantskriisi kohta.

Küsimus nr 8, mille esitas pr Zimmer arengukoostöö rahastamise kohta.

Küsimus nr 9, mille esitas hr Kaczmarek ÜRO desarmeerimisküsimuste büroo kohta.

Küsimus nr 10, mille esitas pr Joly ebaseaduslike finantsvoogude kohta arengumaadest.

Küsimus nr 14, mille esitas hr Tirolien rahastamise kohta arengumaade abistamiseks kliimamuutusega kohanemisel.

Küsimus nr 15, mille esitas hr Assarid (Mali) kliimamuutusega seotud abi kohta AKV riikidele.

Küsimus nr 11, mille esitas hr William (Seišellid) majanduspartnerluslepingute kohta.

Küsimus nr 16, mille esitas pr Sargentini Somaalia kohta.

Küsimus nr 22, mille esitas hr Goerens olukorra kohta Darfuris pärast sõja ametlikku lõppu.

Küsimus nr 4, mille esitas hr Jean Marie (Saint Lucia) Lissaboni lepingu ratiftseerimise mõju kohta ELi ja AKV partnerlusele.

Küsimus nr 5, mille esitas Skerritt-Andrew (Saint Kitts ja Nevis) Cotonou lepingu teise läbivaatamise kohta.

Küsimus nr 6, mille esitas hr Martínez Martínez (Guerrero Salomi nimel) sisserände kohta seoses Cotonou lepingu läbivaatamisega.

Küsimus nr 12, mille esitas Schnellhardt Aafrika–ELi ühisstrateegia kohta.

Küsimus nr 19, mille esitas pr Ronzulli etnilise, kultuurilise ja usulise mitmekesisuse demokraatliku integreerimise probleemide kohta AKV ja ELi riikides.

Küsimus nr 20, mille esitas pr Zanicchi väikelaste suremuse teema kohta, mille käsitlemine on aastatuhande neljanda arengueesmärgi raames võetud erikohustus.

Pr Kazembe vastas ka küsimustele nr 10, 11, 16 ja 19.

10.   Arutelu nõukoguga – eelneva registreerimiseta sõnavõtud

Sõnavõtjad: Ramotar (Guyana), William (Seišellid), Assarid (Mali), Sall (Senegal), Ferreira J., Naib (Eritrea), Durant, Attard-Montalto, Milupi (Sambia), Callanan, Rivasi, Gomes ja Lutundula (Kongo Demokraatlik Vabariik).

Pr Carlsson ja pr Kazembe vastasid tõstatatud küsimustele.

11.   Olukord Nigeris

Sõnavõtjad: Ali (Etioopia), Bundu (Sierra Leone), Gahler, Zimmer, Castex, Lutundula (Kongo Demokraatlik Vabariik), Amon Ago (Elevandiluurannik), Hama (Niger), Abdullahi (Nigeeria) ja kaaspresident Rasmussen.

12.   Kiireloomuline küsimus nr 2: olukord Madagaskaril

Sõnavõtjad: Vetter (Euroopa Komisjon), Sithole (Mosambiik), Ronzulli, Assarid (Mali), Schmidt, Tirolien, Hoarau, Rivasi, Lutundula (Kongo Demokraatlik Vabariik), William (Seišellid), Striffler, Mahazaka (Madagaskar), Randrianiatovo (Madagaskar) ja kaaspresident Rasmussen.

13.   Kümnenda Euroopa Arengufondi riiklikud ja piirkondlikud strateegiadokumendid, sealhulgas Angola strateegiadokumendid

Arvamust avaldasid Angola Vabariigi plaaniminister Ana Dias Lourenço ja Angola rahvuskogu majandus- ja rahanduskomisjoni esimees Diógenes do Espírito Santo Oliveira.

Sõnavõtjad: Ferreira (Euroopa Komisjon), Gomes, De Sousa (Angola), Gahler, Nedelcheva ja kaaspresident Rasmussen.

(Istung lõppes kell 19.15)

Wilkie RASMUSSEN ja

Louis MICHEL

Kaaspresidendid

Sir John KAPUTIN ja

Dietmar NICKEL

Kaaspeasekretärid

---

| 18.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 68/9 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 68/9

---

NELJAPÄEVAL, 3. DETSEMBRIL 2009 TOIMUNUD ISTUNGI PROTOKOLL

(2010/C 68/04)

(Istung avati kell 9.10)

JUHATAJA: hr MICHEL

Kaaspresident

1.   Asendusliikmed

Kaaspresident tegi teatavaks järgmised asendusliikmed:

Attard-Montalto (Scicluna asemel), Bastos (Carvalho asemel), Cashman (Toia asemel), Girling (Fordi asemel), Goebbels (Bullmanni asemel), Gomes (Moreira asemel), Gurmai (De Keyseri asemel), Jäätteenmäki (Jenseni asemel), Migalski (Vlasáki asemel), Ponga (De Mita asemel), Sargentini (Jadot asemel), Theocharous (Kuhni asemel) ja Włosowicz (Hannani asemel).

2.   Kolmapäeva, 2. detsembri 2009. aasta hommikul ja pärastlõunal toimunud istungi protokolli kinnitamine

Protokoll kinnitati.

3.   Töötubade tegevuse aruanded

Esitati järgmised aruanded töötubade tulemuste kohta:

| — | Marthe Amon-Ago (Elevandiluurannik) paremate valitsemistavade kohta – riikliku halduskõrgkooli külastus; |
| --- | --- |

—

Marthe Amon-Ago (Elevandiluurannik) paremate valitsemistavade kohta – riikliku halduskõrgkooli külastus;

| — | Amadou Ciré Sall (Senegal) „Vabandust, Angola ehitamisel” kohta – Luanda laiendamise ehitusprojektide (elumajad, jalgpallistaadion, ülikoolilinnak ja majanduseritsoon (ZEE)) külastamine; |
| --- | --- |

—

Amadou Ciré Sall (Senegal) „Vabandust, Angola ehitamisel” kohta – Luanda laiendamise ehitusprojektide (elumajad, jalgpallistaadion, ülikoolilinnak ja majanduseritsoon (ZEE)) külastamine;

| — | Mariya Nedelcheva elutingimuste parandamise kohta slummides (Musseques) – linnasisese ümberasustamisprojekti külastamine. |
| --- | --- |

—

Mariya Nedelcheva elutingimuste parandamise kohta slummides (Musseques) – linnasisese ümberasustamisprojekti külastamine.

4.   Kolme alalise komisjoni raportites esitatud resolutsioonide ettepanekute hääletus

| — | Ülemaailmne juhtimine ja rahvusvaheliste institutsioonide reform
  Donald Ramotari (Guyana) ja Miguel Angel Martínez Martínezi raport
  Poliitikakomisjon (AKV-EL/100.587/09/lõplik)
  Kuus liiget nõudsid põhjenduse E eraldi ja erinevates kodades hääletust, põhjendus võeti vastu.
  Kuus liiget nõudsid lõike 11 eraldi ja erinevates kodades hääletust, lõige lükati tagasi.
  Kuus liiget nõudsid lõike 29 eraldi ja erinevates kodades hääletust, lõige lükati tagasi.
  Muudetud resolutsioon võeti ühehäälselt vastu. |
| --- | --- |

—

Ülemaailmne juhtimine ja rahvusvaheliste institutsioonide reform

Donald Ramotari (Guyana) ja Miguel Angel Martínez Martínezi raport

Poliitikakomisjon (AKV-EL/100.587/09/lõplik)

Kuus liiget nõudsid põhjenduse E eraldi ja erinevates kodades hääletust, põhjendus võeti vastu.

Kuus liiget nõudsid lõike 11 eraldi ja erinevates kodades hääletust, lõige lükati tagasi.

Kuus liiget nõudsid lõike 29 eraldi ja erinevates kodades hääletust, lõige lükati tagasi.

Muudetud resolutsioon võeti ühehäälselt vastu.

| — | Finantskriisi mõju AKV riikidele
  Joseph Mugambe (Uganda) ja Hans-Peter Mayeri raport
  Majandusarengu-, finants- ja kaubanduskomisjon (AKV-EL/100.510/09/lõplik)
  Hr Mugambe (Uganda) esitas suuliselt ettepaneku muudatusettepaneku 4 muutmiseks ja muudatusettepanek võeti muudetud kujul vastu.
  Hr Goebbels esitas suuliselt ettepaneku muudatusettepaneku 5 muutmiseks ja muudatusettepanek võeti muudetud kujul vastu.
  Fraktsioon GUE/NGL esitas suuliselt ettepaneku lõike 13 muutmiseks ja lõige võeti muudetud kujul vastu.
  Fraktsioon S&D esitas suuliselt ettepaneku lõike 17 muutmiseks ja lõige võeti muudetud kujul vastu.
  Fraktsioon GUE/NGL esitas suuliselt ettepaneku lõike 21 muutmiseks ja lõige võeti muudetud kujul vastu.
  Muudatusettepanekud 1, 6, 8 ja 9 võeti vastu.
  Muudetud resolutsioon võeti ühehäälselt vastu. |
| --- | --- |

—

Finantskriisi mõju AKV riikidele

Joseph Mugambe (Uganda) ja Hans-Peter Mayeri raport

Majandusarengu-, finants- ja kaubanduskomisjon (AKV-EL/100.510/09/lõplik)

Hr Mugambe (Uganda) esitas suuliselt ettepaneku muudatusettepaneku 4 muutmiseks ja muudatusettepanek võeti muudetud kujul vastu.

Hr Goebbels esitas suuliselt ettepaneku muudatusettepaneku 5 muutmiseks ja muudatusettepanek võeti muudetud kujul vastu.

Fraktsioon GUE/NGL esitas suuliselt ettepaneku lõike 13 muutmiseks ja lõige võeti muudetud kujul vastu.

Fraktsioon S&D esitas suuliselt ettepaneku lõike 17 muutmiseks ja lõige võeti muudetud kujul vastu.

Fraktsioon GUE/NGL esitas suuliselt ettepaneku lõike 21 muutmiseks ja lõige võeti muudetud kujul vastu.

Muudatusettepanekud 1, 6, 8 ja 9 võeti vastu.

Muudetud resolutsioon võeti ühehäälselt vastu.

| — | Sotsiaalne ja kultuuriline integratsioon ja noorte osalus
  Manuel Jiménezi (Dominikaani Vabariik) ja Olle Schmidti raport
  Sotsiaal- ja keskkonnakomisjon (AKV-EL/100.504/09/lõplik)
  Kümme liiget nõudsid lõike 2 eraldi ja erinevates kodades hääletust, lõige lükati tagasi.
  Viis liiget nõudsid muudatusettepaneku 2 erinevates kodades hääletust, muudatusettepanek lükati tagasi.
  Muudatusettepanekud 1, 3 ja 4 võeti vastu.
  Muudetud resolutsioon võeti ühehäälselt vastu. |
| --- | --- |

—

Sotsiaalne ja kultuuriline integratsioon ja noorte osalus

Manuel Jiménezi (Dominikaani Vabariik) ja Olle Schmidti raport

Sotsiaal- ja keskkonnakomisjon (AKV-EL/100.504/09/lõplik)

Kümme liiget nõudsid lõike 2 eraldi ja erinevates kodades hääletust, lõige lükati tagasi.

Viis liiget nõudsid muudatusettepaneku 2 erinevates kodades hääletust, muudatusettepanek lükati tagasi.

Muudatusettepanekud 1, 3 ja 4 võeti vastu.

Muudetud resolutsioon võeti ühehäälselt vastu.

5.   Kiireloomuliste resolutsioonide ettepanekute hääletus

| — | Kiireloomuline ettepanek resolutsioonile kliimamuutuse kohta (AKV–EL/100.613/09/kompr.)
  Lõike 7 muudatusettepanek 9 loeti sobimatuks vastavalt kodukorra artikli 18 lõikele 1.
  Muudatusettepanekud 1, 3, 6–8, 11 ja 12 võeti vastu.
  Muudetud resolutsioon võeti vastu 80 poolt ja 12 erapooletu häälega. |
| --- | --- |

—

Kiireloomuline ettepanek resolutsioonile kliimamuutuse kohta (AKV–EL/100.613/09/kompr.)

Lõike 7 muudatusettepanek 9 loeti sobimatuks vastavalt kodukorra artikli 18 lõikele 1.

Muudatusettepanekud 1, 3, 6–8, 11 ja 12 võeti vastu.

Muudetud resolutsioon võeti vastu 80 poolt ja 12 erapooletu häälega.

| — | Kiireloomuline ettepanek resolutsioonile olukorra kohta Madagaskaril (AKV–EL/100.624/09/kompr.)
  Muudatusettepanekud 1, 2 ja 4 jäeti välja.
  Hr Schmidt esitas suulise kompromissmuudatusettepaneku lisada uus lõige 6a ja muudatusettepanek võeti vastu.
  Hr Lutundula (Kongo Demokraatlik Vabariik) esitas suulise muudatusettepaneku lisada uus lõige 7a ja muudatusettepanek võeti vastu.
  Hr Lutundula (Kongo Demokraatlik Vabariik) esitas suulise ettepaneku lõike 11 muutmiseks ja muudatusettepanek võeti vastu.
  Hr Lutundula (Kongo Demokraatlik Vabariik) esitas suulise muudatusettepaneku lisada uus lõige 11a ja muudatusettepanek võeti vastu.
  Muudatusettepanek 3 võeti vastu.
  Muudetud resolutsioon võeti ühehäälselt vastu. |
| --- | --- |

—

Kiireloomuline ettepanek resolutsioonile olukorra kohta Madagaskaril (AKV–EL/100.624/09/kompr.)

Muudatusettepanekud 1, 2 ja 4 jäeti välja.

Hr Schmidt esitas suulise kompromissmuudatusettepaneku lisada uus lõige 6a ja muudatusettepanek võeti vastu.

Hr Lutundula (Kongo Demokraatlik Vabariik) esitas suulise muudatusettepaneku lisada uus lõige 7a ja muudatusettepanek võeti vastu.

Hr Lutundula (Kongo Demokraatlik Vabariik) esitas suulise ettepaneku lõike 11 muutmiseks ja muudatusettepanek võeti vastu.

Hr Lutundula (Kongo Demokraatlik Vabariik) esitas suulise muudatusettepaneku lisada uus lõige 11a ja muudatusettepanek võeti vastu.

Muudatusettepanek 3 võeti vastu.

Muudetud resolutsioon võeti ühehäälselt vastu.

6.   Deklaratsioon

AKV–ELi koostöölepingu (Cotonou leping) teise läbivaatamise Luanda deklaratsioon võeti vastu ühise heakskiitmise teel. Kaaspresident Michel teatas liikmetele, et kaaspresidentide deklaratsioon olukorra kohta Nigeris on valmis ja osalejatele laiali jaotatud.

Sõnavõtja: Gahler, kes juhtis tähelepanu asjaolule, et kaaspresidentide deklaratsioon olukorra kohta Nigeris kandis endiselt pealkirja „deklaratsiooni eelnõu”.

7.   Muud küsimused

Sõnavõtjad: William (Seišellid), Gahler, Straker (Saint Vincent ja Grenadiinid), Bundu (Sierra Leone), Sithole (Mosambiik), Cashman, Ferreira J., Martínez Martínez, Milupi (Sambia), De Sousa (Angola) ja Rodgers (Suriname).

Kaaspresident Michel tänas hr De Sousat (Angola) abi eest istungi korraldamisel ja palus edastada tänu vabariigi presidendile, peaministrile ja rahvuskogu juhile. Ta avaldas austust lahkuvatele kaaspeasekretäridele ja kaaspresident Rasmussenile, kellele ta andis üle kingituse.

8.   AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee 19. istungjärgu toimumise aeg ja koht

Parlamentaarse ühisassamblee 19. istungjärk toimub 29. märtsist1. aprillini 2010 Tenerifel, Hispaanias.

(Istung lõppes kell 11.00)

Wilkie RASMUSSEN ja

Louis MICHEL

Kaaspresidendid

Sir John KAPUTIN ja

Dietmar NICKEL

Kaaspeasekretärid

---

I LISA

PARLAMENTAARSE ÜHISASSAMBLEE LIIKMETE TÄHESTIKULINE NIMEKIRI

| AKV riikide esindajad | Euroopa Parlamendi esindajad |
| --- | --- |
| RASMUSSEN (COOKI SAARED), kaaspresident | MICHEL, kaaspresident |
| ANGOLA (asepresident) | ARIF (asepresident) |
| BURKINA FASO (asepresident) | ŠŤASTNÝ (asepresident) |
| KONGO Vabariik (asepresident) | HOARAU (asepresident) |
| KONGO Demokraatlik Vabariik (asepresident) | KLASS (asepresident) |
| ETIOOPIA (asepresident) | NICHOLSON (asepresident) |
| GAMBIA (asepresident) | McAVAN (asepresident) |
| GUYANA (asepresident) | RONZULLI (asepresident) |
| PAAPUA UUS-GUINEA (asepresident) | GOERENS (asepresident) |
| RWANDA (asepresident) | SCOTTÁ (asepresident) |
| SAALOMONI SAARED (asepresident) | ROITHOVÁ (asepresident) |
| SURINAME (asepresident) | OUZKÝ (asepresident) |
| ZIMBABWE (asepresident) | RIVASI (asepresident) |
| ANTIGUA JA BARBUDA | ALFONSI |
| BAHAMA | ALVES |
| BARBADOS | BAUER |
| BELIZE | BEARDER |
| BENIN | BOVÉ |
| BOTSWANA | BULLMANN |
| BURUNDI | CALLANAN |
| KAMERUN | CARVALHO |
| ROHENEEMESAARED | CASA |
| KESK-AAFRIKA VABARIIK | CASINI |
| TŠAAD | CASPARY |
| KOMOORID | CASTEX |
| ELEVANDILUURANNIK | CHRISTENSEN |
| DJIBOUTI | COELHO |
| DOMINICA | DE KEYSER |
| DOMINIKAANI VABARIIK | DELVAUX |
| EKVATORIAAL-GUINEA | DE MITA |
| ERITREA | DE SARNEZ |
| FIDŽI | DURANT |
| GABON | ENGEL |
| GHANA | ESTARÀS FERRAGUT |
| GRENADA | FERREIRA, Elisa |
| GUINEA | FERREIRA, João |
| GUINEA-BISSAU | FORD |
| JAMAICA | GAHLER |
| HAITI | GRIESBECK |
| KENYA | GUERRERO SALOM |
| KIRIBATI | HALL |
| LESOTHO | HÄNDEL |
| LIBEERIA | HANNAN |
| MADAGASKAR | HAUG |
| MALAWI | JADOT |
| MALI | JENSEN |
| MARSHALLI SAARED (Marshalli Saarte Vabariik) | JOLY |
| MAURITAANIA | KACZMAREK |
| MAURITIUS | KORHOLA |
| MIKRONEESIA (Mikroneesia Liiduriigid) | KUHN |
| MOSAMBIIK | LEGUTKO |
| NAMIIBIA | LE PEN |
| NAURU (Nauru Vabariik) | LÓPEZ AGUILAR |
| NIGER | McMILLAN-SCOTT |
| NIGEERIA | MANDERS |
| NIUE | MARTIN |
| BELAU | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| SAINT KITTS JA NEVIS | MATO ADROVER |
| SAINT LUCIA | MAYER |
| SAINT VINCENT JA GRENADIINID | MITCHELL |
| SAMOA | MOREIRA |
| SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE | NEDELCHEVA |
| SENEGAL | NEUSER |
| SEIŠELLID | ROSSI |
| SIERRA LEONE | SCHLYTER |
| SOMAALIA | SCHMIDT |
| LÕUNA-AAFRIKA | SCHNELLHARDT |
| SUDAAN | SCICLUNA |
| SVAASIMAA | SENYSZYN |
| TANSAANIA | SPERONI |
| IDA-TIMOR | STRIFFLER |
| TOGO | STURDY |
| TONGA | TIROLIEN |
| TRINIDAD JA TOBAGO | TOIA |
| TUVALU | VLASÁK |
| UGANDA | WIELAND |
| VANUATU | ZANICCHI |
| SAMBIA | ZIMMER |

AKV riikide esindajad

Euroopa Parlamendi esindajad

RASMUSSEN (COOKI SAARED), kaaspresident

MICHEL, kaaspresident

ANGOLA (asepresident)

ARIF (asepresident)

BURKINA FASO (asepresident)

ŠŤASTNÝ (asepresident)

KONGO Vabariik (asepresident)

HOARAU (asepresident)

KONGO Demokraatlik Vabariik (asepresident)

KLASS (asepresident)

ETIOOPIA (asepresident)

NICHOLSON (asepresident)

GAMBIA (asepresident)

McAVAN (asepresident)

GUYANA (asepresident)

RONZULLI (asepresident)

PAAPUA UUS-GUINEA (asepresident)

GOERENS (asepresident)

RWANDA (asepresident)

SCOTTÁ (asepresident)

SAALOMONI SAARED (asepresident)

ROITHOVÁ (asepresident)

SURINAME (asepresident)

OUZKÝ (asepresident)

ZIMBABWE (asepresident)

RIVASI (asepresident)

ANTIGUA JA BARBUDA

ALFONSI

BAHAMA

ALVES

BARBADOS

BAUER

BELIZE

BEARDER

BENIN

BOVÉ

BOTSWANA

BULLMANN

BURUNDI

CALLANAN

KAMERUN

CARVALHO

ROHENEEMESAARED

CASA

KESK-AAFRIKA VABARIIK

CASINI

TŠAAD

CASPARY

KOMOORID

CASTEX

ELEVANDILUURANNIK

CHRISTENSEN

DJIBOUTI

COELHO

DOMINICA

DE KEYSER

DOMINIKAANI VABARIIK

DELVAUX

EKVATORIAAL-GUINEA

DE MITA

ERITREA

DE SARNEZ

FIDŽI

DURANT

GABON

ENGEL

GHANA

ESTARÀS FERRAGUT

GRENADA

FERREIRA, Elisa

GUINEA

FERREIRA, João

GUINEA-BISSAU

FORD

JAMAICA

GAHLER

HAITI

GRIESBECK

KENYA

GUERRERO SALOM

KIRIBATI

HALL

LESOTHO

HÄNDEL

LIBEERIA

HANNAN

MADAGASKAR

HAUG

MALAWI

JADOT

MALI

JENSEN

MARSHALLI SAARED (Marshalli Saarte Vabariik)

JOLY

MAURITAANIA

KACZMAREK

MAURITIUS

KORHOLA

MIKRONEESIA (Mikroneesia Liiduriigid)

KUHN

MOSAMBIIK

LEGUTKO

NAMIIBIA

LE PEN

NAURU (Nauru Vabariik)

LÓPEZ AGUILAR

NIGER

McMILLAN-SCOTT

NIGEERIA

MANDERS

NIUE

MARTIN

BELAU

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

SAINT KITTS JA NEVIS

MATO ADROVER

SAINT LUCIA

MAYER

SAINT VINCENT JA GRENADIINID

MITCHELL

SAMOA

MOREIRA

SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE

NEDELCHEVA

SENEGAL

NEUSER

SEIŠELLID

ROSSI

SIERRA LEONE

SCHLYTER

SOMAALIA

SCHMIDT

LÕUNA-AAFRIKA

SCHNELLHARDT

SUDAAN

SCICLUNA

SVAASIMAA

SENYSZYN

TANSAANIA

SPERONI

IDA-TIMOR

STRIFFLER

TOGO

STURDY

TONGA

TIROLIEN

TRINIDAD JA TOBAGO

TOIA

TUVALU

VLASÁK

UGANDA

WIELAND

VANUATU

ZANICCHI

SAMBIA

ZIMMER

POLIITIKAKOMISJON

| AKV riikide liikmed | Euroopa Parlamendi liikmed |
| --- | --- |
| IBOVI (KONGO VABARIIK), kaasesimees | CASA, kaasesimees |
| JOAZILE (HAITI), aseesimees | KORHOLA, aseesimees |
| PAAPUA UUS-GUINEA, aseesimees | CASTEX, aseesimees |
| DE SOUSA (ANGOLA) | ALFONSI |
| BELIZE | BEARDER |
| ALA (BENIN) | CALLANAN |
| KESK-AAFRIKA VABARIIK | CASINI |
| RASMUSSEN (COOKI SAARED) | DE KEYSER |
| AMON-AGO (ELEVANDILUURANNIK) | DE MITA |
| NAIB (ERITREA) | DURANT |
| TOGA (ETIOOPIA) | FERREIRA, Elisa |
| FIDŽI | GAHLER |
| ROGOMBE (GABON) | GRIESBECK |
| FUSEINI (GHANA) | HANNAN |
| ROBERTS (GRENADA) | HÄNDEL |
| GUINEA | KACZMAREK |
| RAMOTAR (GUYANA) | LE PEN |
| KAMAR (KENYA) | MANDERS |
| LIBEERIA | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| NIUE | MOREIRA |
| SAINT VINCENT JA GRENADIINID | NICHOLSON |
| SIBHILDA (LÕUNA-AAFRIKA) | ROITHOVÁ |
| MPOROGOMYI (TANSAANIA) | SCOTTÁ |
| TOGO | SPERONI |
| ITALELI (TUVALU) | STRIFFLER |
| MLOTSHWA (ZIMBABWE) | WIELAND |

AKV riikide liikmed

Euroopa Parlamendi liikmed

IBOVI (KONGO VABARIIK), kaasesimees

CASA, kaasesimees

JOAZILE (HAITI), aseesimees

KORHOLA, aseesimees

PAAPUA UUS-GUINEA, aseesimees

CASTEX, aseesimees

DE SOUSA (ANGOLA)

ALFONSI

BELIZE

BEARDER

ALA (BENIN)

CALLANAN

KESK-AAFRIKA VABARIIK

CASINI

RASMUSSEN (COOKI SAARED)

DE KEYSER

AMON-AGO (ELEVANDILUURANNIK)

DE MITA

NAIB (ERITREA)

DURANT

TOGA (ETIOOPIA)

FERREIRA, Elisa

FIDŽI

GAHLER

ROGOMBE (GABON)

GRIESBECK

FUSEINI (GHANA)

HANNAN

ROBERTS (GRENADA)

HÄNDEL

GUINEA

KACZMAREK

RAMOTAR (GUYANA)

LE PEN

KAMAR (KENYA)

MANDERS

LIBEERIA

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

NIUE

MOREIRA

SAINT VINCENT JA GRENADIINID

NICHOLSON

SIBHILDA (LÕUNA-AAFRIKA)

ROITHOVÁ

MPOROGOMYI (TANSAANIA)

SCOTTÁ

TOGO

SPERONI

ITALELI (TUVALU)

STRIFFLER

MLOTSHWA (ZIMBABWE)

WIELAND

MAJANDUSARENGU-, FINANTS- JA KAUBANDUSKOMISJON

| AKV riikide liikmed | Euroopa Parlamendi liikmed |
| --- | --- |
| BOTSWANA, kaasesimees | CARVALHO, kaasesimees |
| LUTUNDULA (KONGO DEMOKRAATLIK VABARIIK), aseesimees | LEGUTKO, aseesimees |
| NIGEERIA, aseesimees | ALVES, aseesimees |
| BARBADOS | ARIF |
| MANIRAKIZA (BURUNDI) | BOVÉ |
| EKVATORIAAL-GUINEA | BULLMANN |
| JAMAICA | CASPARY |
| MAFURA (LESOTHO) | ENGEL |
| IMBARCAOUANE (MALI) | FORD |
| MAURITAANIA | GOERENS |
| MIKRONEESIA (Mikroneesia Liiduriigid) | GUERRERO SALOM |
| MUSHELENGA (NAMIIBIA) | HOARAU |
| BELAU | JENSEN |
| POLISI (RWANDA) | KUHN |
| SAINT KITTS JA NEVIS | MATO ADROVER |
| JEAN-MARIE (SAINT LUCIA) | MAYER |
| SOLAMALEMALO KENETI (SAMOA) | MARTIN |
| SAO TOME JA PRINCIPE | McMILLAN-SCOTT |
| SALL (SENEGAL) | MICHEL |
| WILLIAM (SEIŠELLID) | MITCHELL |
| BUNDU (SIERRA LEONE) | SCHLYTER |
| MUSA (SUDAAN) | ŠŤASTNÝ |
| TONGA | SCICLUNA |
| TRINIDAD JA TOBAGO | STURDY |
| MUGAMBE (UGANDA) | TIROLIEN |
| MILUPI (SAMBIA) | ZANICCHI |

AKV riikide liikmed

Euroopa Parlamendi liikmed

BOTSWANA, kaasesimees

CARVALHO, kaasesimees

LUTUNDULA (KONGO DEMOKRAATLIK VABARIIK), aseesimees

LEGUTKO, aseesimees

NIGEERIA, aseesimees

ALVES, aseesimees

BARBADOS

ARIF

MANIRAKIZA (BURUNDI)

BOVÉ

EKVATORIAAL-GUINEA

BULLMANN

JAMAICA

CASPARY

MAFURA (LESOTHO)

ENGEL

IMBARCAOUANE (MALI)

FORD

MAURITAANIA

GOERENS

MIKRONEESIA (Mikroneesia Liiduriigid)

GUERRERO SALOM

MUSHELENGA (NAMIIBIA)

HOARAU

BELAU

JENSEN

POLISI (RWANDA)

KUHN

SAINT KITTS JA NEVIS

MATO ADROVER

JEAN-MARIE (SAINT LUCIA)

MAYER

SOLAMALEMALO KENETI (SAMOA)

MARTIN

SAO TOME JA PRINCIPE

McMILLAN-SCOTT

SALL (SENEGAL)

MICHEL

WILLIAM (SEIŠELLID)

MITCHELL

BUNDU (SIERRA LEONE)

SCHLYTER

MUSA (SUDAAN)

ŠŤASTNÝ

TONGA

SCICLUNA

TRINIDAD JA TOBAGO

STURDY

MUGAMBE (UGANDA)

TIROLIEN

MILUPI (SAMBIA)

ZANICCHI

SOTSIAAL- JA KESKKONNAKOMISJON

| AKV riikide liikmed | Euroopa Parlamendi liikmed |
| --- | --- |
| VANUATU, kaasesimees | RIVASI, kaasesimees |
| SITHOLE (MOSAMBIIK), aseesimees | BAUER, aseesimees |
| MAURITIUS, aseesimees | NEDELCHEVA, aseesimees |
| ANTIGUA JA BARBUDA | CHRISTENSEN |
| BAHAMA | COELHO |
| TAPSOBA (BURKINA FASO) | DELVAUX |
| HAMATOUKOUR (KAMERUN) | DE SARNEZ |
| ROHENEEMESAARED | ESTARAS FERRAGUT |
| DARBO (TŠAAD) | FERREIRA, João |
| KOMOORID | HALL |
| ATTEYEH (DJIBOUTI) | HAUG |
| DOMINICA | JADOT |
| DOMINIKAANI VABARIIK | JOLY |
| BALDEH (GAMBIA) | KLASS |
| GUINEA BISSAU | LÓPEZ AGUILAR |
| KIRIBATI | McAVAN |
| NORBERT RICHARD (MADAGASKAR) | NEUSER |
| AIPIRA (MALAWI) | OUZKÝ |
| MARSHALLI SAARED | RONZULLI |
| NAURU | ROSSI |
| HAMA (NIGER) | SCHMIDT |
| SAALOMONI SAARED | SCHNELLHARDT |
| SOMAALIA | SENYSZYN |
| RODGERS (SURINAME) | TOIA |
| HLOPE (SVAASIMAA) | VLASÁK |
| IDA-TIMOR | ZIMMER |

AKV riikide liikmed

Euroopa Parlamendi liikmed

VANUATU, kaasesimees

RIVASI, kaasesimees

SITHOLE (MOSAMBIIK), aseesimees

BAUER, aseesimees

MAURITIUS, aseesimees

NEDELCHEVA, aseesimees

ANTIGUA JA BARBUDA

CHRISTENSEN

BAHAMA

COELHO

TAPSOBA (BURKINA FASO)

DELVAUX

HAMATOUKOUR (KAMERUN)

DE SARNEZ

ROHENEEMESAARED

ESTARAS FERRAGUT

DARBO (TŠAAD)

FERREIRA, João

KOMOORID

HALL

ATTEYEH (DJIBOUTI)

HAUG

DOMINICA

JADOT

DOMINIKAANI VABARIIK

JOLY

BALDEH (GAMBIA)

KLASS

GUINEA BISSAU

LÓPEZ AGUILAR

KIRIBATI

McAVAN

NORBERT RICHARD (MADAGASKAR)

NEUSER

AIPIRA (MALAWI)

OUZKÝ

MARSHALLI SAARED

RONZULLI

NAURU

ROSSI

HAMA (NIGER)

SCHMIDT

SAALOMONI SAARED

SCHNELLHARDT

SOMAALIA

SENYSZYN

RODGERS (SURINAME)

TOIA

HLOPE (SVAASIMAA)

VLASÁK

IDA-TIMOR

ZIMMER

---

II LISA

30. NOVEMBRIST3. DETSEMBRINI 2009 LUANDAS, ANGOLAS TOIMUNUD ISTUNGIL KOHALOLIJATE NIMEKIRI

| RASMUSSEN (Cooki saared), kaaspresident | MICHEL, kaaspresident |
| --- | --- |
| DE SOUSA (Angola) (asepresident) | ALFONSI (3)
   (4)
   (5) |
| DAYORI (Benin) | ARIF (asepresident) |
| MOTLHALE (Botswana) (asepresident) | ATTARD MONTALTO (SCICLUNA asemel) (2)
   (4)
   (5) |
| TAPSOBA (Burkina Faso) (asepresident) | BASTOS (CARVALHO asemel) |
| MANIRAKIZA (Burundi) | BEARDER |
| HAMATOUKOUR (Kamerun) | BINEV (McMILLANi asemel) (2)
   (3) |
| DARBO (Tšaad) | CALLANAN |
| IBOVI (Kongo Vabariik) (asepresident) | CASTEX |
| LUTUNDULA (Kongo Demokraatlik Vabariik) (asepresident) | CASHMAN (TOIA asemel) |
| AMON-AGO (Elevandiluurannik) | CZARNECKI (LEGUTKO asemel) (2)
   (3)
   (4) |
| ATTEYEH (Djibouti) | CHRISTENSEN |
| NAIB (Eritrea) | DURANT |
| TOGA (Etioopia) (asepresident) | ENGEL |
| ROGOMBE (Gabon) | FERREIRA, João |
| BALDEH (Gambia) | FOX (STURDY asemel) (2)
   (3) |
| FUSEINI (Ghana) | GAHLER |
| ROBERTS (Grenada) | GIRLING (FORDi asemel) |
| RAMOTAR (Guyana) (asepresident) | GOEBELS (BULLMANNi asemel) |
| JOAZILE (Haiti) | GOMES (MOREIRA asemel) |
| KAMAR (Kenya) | GUERRERO SALOM (2)
   (3) |
| MAFURA (Lesotho) | GURMAI (DE KEYSERi asemel) |
| AIPIRA (Malawi) | HAUG |
| ASSARID IMBARCAOUANE (Mali) | HOARAU (asepresident) |
| OULD GUELAYE (Mauritaania) | JÄÄTTEENMÄKI (JENSENi asemel) |
| SITHOLE (Mosambiik) | JOLY |
| MUSHELENGA (Namiibia) | KACZMAREK |
| ABDULLAHI (Nigeeria) | KASTLER (CASPARY asemel) (2)
   (3) |
| DEKENA (Paapua Uus-Guinea) | KORHOLA (2)
   (3)
   (4) |
| POLISI (Rwanda) (asepresident) | LEINEN (FERREIRA, Elisa asemel) (2) |
| SKERRITT-ANDREW (Saint Kitts ja Nevis) (1) | McAVAN (asepresident) |
| JEAN-MARIE (Saint Lucia) | MARTIN (2) |
| STRAKER (Saint Vincent ja Grenadiinid) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| SOLAMALEMALO (Samoa) | MAYER |
| SALL (Senegal) | MIGALSKI (VLASÁKi asemel) |
| WILLIAM (Seišellid) | MITCHELL |
| BUNDU (Sierra Leone) | NEDELCHEVA |
| MANAMELA (Lõuna-Aafrika) | NEUSER |
| MUSA (Sudaan) | PONGA (DE MITA asemel) |
| RODGERS (Suriname) (asepresident) | RINALDI (GRIESBEEKi asemel) (2)
   (3)
   (4) |
| HLOPHE (Svaasimaa) | RIVASI (asepresident) |
| MPOROGOMYI (Tansaania) | ROITHOVÁ (asepresident) |
| ITALELI (Tuvalu) | RONZULLI (asepresident) |
| MUGAMBE (Uganda) | SARGENTINI (JADOT asemel) |
| MILUPI (Sambia) | SCHMIDT |
| HLONGWANE (Zimbabwe) | SCHNELLHARDT |
| | SENYSZYN |
| | SPERONI (2)
   (3)
   (4) |
| | STRIFFLER |
| | THEOCHARUS (KUHNi asemel) |
| | TIROLIEN |
| | WŁOSOWICZ (HANNANi asemel) |
| | ZANICCHI (2)
   (3)
   (4) |
| | ZIMMER |

RASMUSSEN (Cooki saared), kaaspresident

MICHEL, kaaspresident

DE SOUSA (Angola) (asepresident)

ALFONSI (3)
   (4)
   (5)

DAYORI (Benin)

ARIF (asepresident)

MOTLHALE (Botswana) (asepresident)

ATTARD MONTALTO (SCICLUNA asemel) (2)
   (4)
   (5)

TAPSOBA (Burkina Faso) (asepresident)

BASTOS (CARVALHO asemel)

MANIRAKIZA (Burundi)

BEARDER

HAMATOUKOUR (Kamerun)

BINEV (McMILLANi asemel) (2)
   (3)

DARBO (Tšaad)

CALLANAN

IBOVI (Kongo Vabariik) (asepresident)

CASTEX

LUTUNDULA (Kongo Demokraatlik Vabariik) (asepresident)

CASHMAN (TOIA asemel)

AMON-AGO (Elevandiluurannik)

CZARNECKI (LEGUTKO asemel) (2)
   (3)
   (4)

ATTEYEH (Djibouti)

CHRISTENSEN

NAIB (Eritrea)

DURANT

TOGA (Etioopia) (asepresident)

ENGEL

ROGOMBE (Gabon)

FERREIRA, João

BALDEH (Gambia)

FOX (STURDY asemel) (2)
   (3)

FUSEINI (Ghana)

GAHLER

ROBERTS (Grenada)

GIRLING (FORDi asemel)

RAMOTAR (Guyana) (asepresident)

GOEBELS (BULLMANNi asemel)

JOAZILE (Haiti)

GOMES (MOREIRA asemel)

KAMAR (Kenya)

GUERRERO SALOM (2)
   (3)

MAFURA (Lesotho)

GURMAI (DE KEYSERi asemel)

AIPIRA (Malawi)

HAUG

ASSARID IMBARCAOUANE (Mali)

HOARAU (asepresident)

OULD GUELAYE (Mauritaania)

JÄÄTTEENMÄKI (JENSENi asemel)

SITHOLE (Mosambiik)

JOLY

MUSHELENGA (Namiibia)

KACZMAREK

ABDULLAHI (Nigeeria)

KASTLER (CASPARY asemel) (2)
   (3)

DEKENA (Paapua Uus-Guinea)

KORHOLA (2)
   (3)
   (4)

POLISI (Rwanda) (asepresident)

LEINEN (FERREIRA, Elisa asemel) (2)

SKERRITT-ANDREW (Saint Kitts ja Nevis) (1)

McAVAN (asepresident)

JEAN-MARIE (Saint Lucia)

MARTIN (2)

STRAKER (Saint Vincent ja Grenadiinid)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

SOLAMALEMALO (Samoa)

MAYER

SALL (Senegal)

MIGALSKI (VLASÁKi asemel)

WILLIAM (Seišellid)

MITCHELL

BUNDU (Sierra Leone)

NEDELCHEVA

MANAMELA (Lõuna-Aafrika)

NEUSER

MUSA (Sudaan)

PONGA (DE MITA asemel)

RODGERS (Suriname) (asepresident)

RINALDI (GRIESBEEKi asemel) (2)
   (3)
   (4)

HLOPHE (Svaasimaa)

RIVASI (asepresident)

MPOROGOMYI (Tansaania)

ROITHOVÁ (asepresident)

ITALELI (Tuvalu)

RONZULLI (asepresident)

MUGAMBE (Uganda)

SARGENTINI (JADOT asemel)

MILUPI (Sambia)

SCHMIDT

HLONGWANE (Zimbabwe)

SCHNELLHARDT

SENYSZYN

SPERONI (2)
   (3)
   (4)

STRIFFLER

THEOCHARUS (KUHNi asemel)

TIROLIEN

WŁOSOWICZ (HANNANi asemel)

ZANICCHI (2)
   (3)
   (4)

ZIMMER

VAATLEJAD:

KUUBA

MARICHAL

MADAGASKAR

RAHARINAIVO

NAIKA

RABENANTOANDRO

RASENDRAHASINE

RANDRIANJATOVO

MAHAZAKA

NORBERT RICHARD

NIGER

HAMA

BEN OMAR

LAMINE

SEYDOU

EKVATORIAAL-GUINEA

DOUGAN MALABO

MODU AKUSE BINDANG

Kohal viibisid ka:

| ANGOLA

  PINTO
  JOAQUIM
  IZATA
  SAMY
  PAIVA
  KABANGO
  MOREIRA
  CARVALHO
  SIMBRÃO | BELIZE

  GRANT | BENIN

  ALIA
  SEIDOU ADAMBI |
| --- | --- | --- |
| BURKINA FASO

  OUEDRAOGO
  NABA/OUBA | BURUNDI

  BARADANDIKANYA
  NDIZEYE | KAMERUN

  AWUDU MBAYA
  OWONA KONO
  KOMBO |
| KONGO (Kongo Vabariik)

  EPOUMA
  MOUYECKET | KONGO (Kongo Demokraatlik Vabariik)

  LUONO KIMBANGA
  OTSHUMAMPITA ALOKI
  MAYISHA
  MOLEKO | DOMINICA

  KNIGHTS |
| DJIBOUTI

  ABDI | ETIOOPIA

  ALI
  ABERA
  AHMEDIN | GABON

  MELIGHE
  NGOYO MOUSSAVOU
  ANGWE ABOUGHE |
| GHANA

  KUMI | HAITI

  BEAUPLAN | KENYA

  KOMBO |
| MALI

  CISSE
  SYLLA | MAURITAANIA

  KAMARA | NIGEERIA

  AKWASHIKI
  BARAYA
  ADEFIDIPE |
| RWANDA

  AYINKAMIYE | SENEGAL

  EL WALY DIOP
  SOW | SIERRA LEONE

  BUYA
  JUMU |
| LÕUNA-AAFRIKA

  SIBHIDLA
  DAVIDSON | SUDAAN

  JERVASE YAK
  ALLOBA
  ABDEL HALIM | SURINAME

  SITAL
  RATHIPAL |
| UGANDA

  ATIM
  OGWAL
  DOMBO
  KATENKA-APULI | ZIMBABWE

  MNKANDHLA
  MLOTSHWA | |

ANGOLA

PINTO

JOAQUIM

IZATA

SAMY

PAIVA

KABANGO

MOREIRA

CARVALHO

SIMBRÃO

BELIZE

GRANT

BENIN

ALIA

SEIDOU ADAMBI

BURKINA FASO

OUEDRAOGO

NABA/OUBA

BURUNDI

BARADANDIKANYA

NDIZEYE

KAMERUN

AWUDU MBAYA

OWONA KONO

KOMBO

KONGO (Kongo Vabariik)

EPOUMA

MOUYECKET

KONGO (Kongo Demokraatlik Vabariik)

LUONO KIMBANGA

OTSHUMAMPITA ALOKI

MAYISHA

MOLEKO

DOMINICA

KNIGHTS

DJIBOUTI

ABDI

ETIOOPIA

ALI

ABERA

AHMEDIN

GABON

MELIGHE

NGOYO MOUSSAVOU

ANGWE ABOUGHE

GHANA

KUMI

HAITI

BEAUPLAN

KENYA

KOMBO

MALI

CISSE

SYLLA

MAURITAANIA

KAMARA

NIGEERIA

AKWASHIKI

BARAYA

ADEFIDIPE

RWANDA

AYINKAMIYE

SENEGAL

EL WALY DIOP

SOW

SIERRA LEONE

BUYA

JUMU

LÕUNA-AAFRIKA

SIBHIDLA

DAVIDSON

SUDAAN

JERVASE YAK

ALLOBA

ABDEL HALIM

SURINAME

SITAL

RATHIPAL

UGANDA

ATIM

OGWAL

DOMBO

KATENKA-APULI

ZIMBABWE

MNKANDHLA

MLOTSHWA

AKV JA ELI MINISTRITE NÕUKOGU

KAZEMBE, Malawi tööstus- ja kaubandusminister, AKV ministrite nõukogu eesistuja

CARLSSON, Rootsi arenguminister ja Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariigi esindaja

EUROOPA KOMISJON

DE GUCHT, Euroopa Komisjoni arengu ja humanitaarabi volinik

MANSERVISI, arengu peadirektoraadi peadirektor

AAFRIKA LIIT

ANNADIF

AKV suursaadikute komitee

NDISALE, esimees

ÜRO pagulaste ülemvolinik

KIMBIMBI

EMSK

JAHIER

MAKEKA

ANTAL

DANTIN

PÕLLUMAJANDUSE JA MAAELU ARENGU TEHNILINE KESKUS

BOTO

BURGUET

NEUN

LÄÄNE-AAFRIKA RIIKIDE MAJANDUSÜHENDUS

KESSIE

OSEI-MENSAH

ASADU

OUSMANE

SEIBOU

DIOUF

DELGADO

AKV RIIKIDE SEKRETARIAAT

Kaaspeasekretär KAPUTIN

ELI SEKRETARIAAT

Kaaspeasekretär NICKEL

---

(1)  Riigi esindaja ei ole parlamendiliige.

(2)  Viibis kohal 30. novembril 2009

(3)  Viibis kohal 1. detsembril 2009

(4)  Viibis kohal 2. detsembril 2009

(5)  Viibis kohal 3. detsembril 2009

---

III LISA

ESMASPÄEVAL, 30. NOVEMBRIL 2009 TOIMUNUD ISTUNGI LISA

Parlamendiväliste delegaatide akrediteerimine

SAINT KITTS JA NEVIS

Tema Ekstellents pr Shirley SKERRITT-ANDREW

Saint Kitts ja Nevise suursaadik Brüsselis

---

IV LISA

VASTUVÕETUD RESOLUTSIOONID

| – | ülemaailmse juhtimise ja rahvusvaheliste institutsioonide reformi kohta (AKV-EL/100.587/09/lõplik) |
| --- | --- |

–

| – | finantskriisi mõju kohta AKV riikidele (AKV-EL/100.510/09/lõplik) |
| --- | --- |

–

| – | sotsiaalse ja kultuurilise integratsiooni ja noorte osaluse kohta (AKV-EL/100.504/09/lõplik) |
| --- | --- |

–

| – | kliimamuutuse kohta (AKV-EL/100.613/09/lõplik) |
| --- | --- |

–

| – | olukorra kohta Madagaskaril (AKV-EL/100.624/09/lõplik) |
| --- | --- |

–

| – | Luanda deklaratsioon AKV–ELi partnerluslepingu (Cotonou leping) teise läbivaatamise kohta |
| --- | --- |

–

RESOLUTSIOON (1)

ülemaailmse juhtimise ja rahvusvaheliste institutsioonide reformi kohta

AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee,

| — | kohtudes Luandas (Angola) 30. novembrist3. detsembrini 2009. aastal; |
| --- | --- |

—

kohtudes Luandas (Angola) 30. novembrist3. detsembrini 2009. aastal;

| — | võttes arvesse töökorra artikli 17 lõiget 1; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse töökorra artikli 17 lõiget 1;

| — | võttes arvesse Londonis ja Pittsburghis 2009. aasta aprillis ja septembris toimunud G20 kohtumiste tulemusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Londonis ja Pittsburghis 2009. aasta aprillis ja septembris toimunud G20 kohtumiste tulemusi;

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni 2009. aasta aprilli teatist arengumaade toetamise kohta kriisiga toimetulemisel (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni 2009. aasta aprilli teatist arengumaade toetamise kohta kriisiga toimetulemisel (2);

| — | võttes arvesse 2009. aasta veebruari Larosière’i aruannet finantsjärelevalve kohta ELis; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2009. aasta veebruari Larosière’i aruannet finantsjärelevalve kohta ELis;

| — | võttes arvesse Maailmapanga aruannet „Global Development Finance 2009: Charting a Global Recovery”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailmapanga aruannet „Global Development Finance 2009: Charting a Global Recovery”;

| — | võttes arvesse New Yorgis 24.–26. juunil 2009. aastal toimunud ÜRO konverentsi „Maailma finants- ja majanduskriis ning selle mõju arengule” järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse New Yorgis 24.–26. juunil 2009. aastal toimunud ÜRO konverentsi „Maailma finants- ja majanduskriis ning selle mõju arengule” järeldusi;

| — | võttes arvesse poliitikakomisjoni raportit (AKV-EL/100.587/09/lõplik), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse poliitikakomisjoni raportit (AKV-EL/100.587/09/lõplik),

| A. | arvestades, et maailmas valitseb praegu enneolematu ulatusega finants-, majandus-, toidu-, energia- ja keskkonnakriis; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et maailmas valitseb praegu enneolematu ulatusega finants-, majandus-, toidu-, energia- ja keskkonnakriis;

| B. | arvestades, et see kriis sai alguse tööstusriikidest, kuid mõjutab kõige valusamalt arengumaid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et see kriis sai alguse tööstusriikidest, kuid mõjutab kõige valusamalt arengumaid;

| C. | arvestades, et sõjajärgsel kolonialistlikul ajastul loodud ülemaailmse juhtimise struktuur peegeldab ikka veel eelmise sajandi geopoliitilist tasakaalu ega vasta enam globaliseerunud maailma tegelikkusele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et sõjajärgsel kolonialistlikul ajastul loodud ülemaailmse juhtimise struktuur peegeldab ikka veel eelmise sajandi geopoliitilist tasakaalu ega vasta enam globaliseerunud maailma tegelikkusele;

| D. | arvestades, et meil on vaja põhjalikult uuendada oma ülemaailmseid poliitilisi ja finantsinstitutsioone, et muuta nad tõhusamaks, läbipaistvamaks, esindavamaks ja õiguspärasemaks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et meil on vaja põhjalikult uuendada oma ülemaailmseid poliitilisi ja finantsinstitutsioone, et muuta nad tõhusamaks, läbipaistvamaks, esindavamaks ja õiguspärasemaks;

| E. | arvestades, et õiguslike piirangute vähendamise, neoliberaalse kapitalismi ja vabaturu fundamentalismi halvimad liialdused on hävitanud maailma rahandussüsteemi, kaotanud miljonid töökohad ja suurendanud vaesust; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et õiguslike piirangute vähendamise, neoliberaalse kapitalismi ja vabaturu fundamentalismi halvimad liialdused on hävitanud maailma rahandussüsteemi, kaotanud miljonid töökohad ja suurendanud vaesust;

| F. | arvestades, et riik vastutab stabiilsuse ja jätkusuutliku, vaestega arvestava kasvu edendamise eest ning peab tagama, et jõukuse loomisest oleks kasu paljudel ja mitte vaid vähestel, ning et seetõttu peab riik reguleerima ja kontrollima turge ja olema majanduses ümberjagaja rollis; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et riik vastutab stabiilsuse ja jätkusuutliku, vaestega arvestava kasvu edendamise eest ning peab tagama, et jõukuse loomisest oleks kasu paljudel ja mitte vaid vähestel, ning et seetõttu peab riik reguleerima ja kontrollima turge ja olema majanduses ümberjagaja rollis;

| G. | arvestades, et teatud riikide vastuseis mitmepoolsusele viimastel aastatel on viinud vastasseisude, konfliktide ja kultuuridevahelise vaenuni; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et teatud riikide vastuseis mitmepoolsusele viimastel aastatel on viinud vastasseisude, konfliktide ja kultuuridevahelise vaenuni;

| H. | arvestades, et me peame reageerima, et peatada kliimamuutus, vältida laastavat keskkonna kahjustumist ja selle ränki majanduslikke ja sotsiaalseid tagajärgi; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et me peame reageerima, et peatada kliimamuutus, vältida laastavat keskkonna kahjustumist ja selle ränki majanduslikke ja sotsiaalseid tagajärgi;

| I. | arvestades, et rikaste riikide valitsused on leidnud triljoneid finantsasutuste päästmiseks, kuid mõned neist tahavad lahti öelda aastatuhande arengueesmärkidega seotud kohustuste täitmisest; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et rikaste riikide valitsused on leidnud triljoneid finantsasutuste päästmiseks, kuid mõned neist tahavad lahti öelda aastatuhande arengueesmärkidega seotud kohustuste täitmisest;

| J. | arvestades, et alates Londoni G20 kohtumisest on ainult 1,6 % Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) uutest laenudest läinud Sahara-tagusesse Aafrikasse; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et alates Londoni G20 kohtumisest on ainult 1,6 % Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) uutest laenudest läinud Sahara-tagusesse Aafrikasse;

| K. | arvestades, et AKV riigid on sellistes asutustes nagu Maailmapank, Rahvusvaheline Valuutafond ja ÜRO Julgeolekukomitee tugevalt alaesindatud; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et AKV riigid on sellistes asutustes nagu Maailmapank, Rahvusvaheline Valuutafond ja ÜRO Julgeolekukomitee tugevalt alaesindatud;

| L. | arvestades, et naised on alaesindatud ka valitsusstruktuurides; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et naised on alaesindatud ka valitsusstruktuurides;

| M. | arvestades, et ebaseaduslik kapitali väljavool arengumaadest, mida suures osas soodustavad maksuparadiisid ja pangasaladus, on hinnanguliselt 350–600 miljardit eurot aastas; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ebaseaduslik kapitali väljavool arengumaadest, mida suures osas soodustavad maksuparadiisid ja pangasaladus, on hinnanguliselt 350–600 miljardit eurot aastas;

| N. | arvestades, et OECD riikide abi vaestele põllumajandusettevõtjatele moodustab 1 % nende põllumajandustoetustest; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et OECD riikide abi vaestele põllumajandusettevõtjatele moodustab 1 % nende põllumajandustoetustest;

| O. | arvestades, et Maailmapanga ja IMFi üks peamisi ülesandeid on vähendada vaesust; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Maailmapanga ja IMFi üks peamisi ülesandeid on vähendada vaesust;

| P. | arvestades, et Maailmapank ja IMF jätkavad majandus- ja poliitiliste tingimuste seadmist oma laenudele; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Maailmapank ja IMF jätkavad majandus- ja poliitiliste tingimuste seadmist oma laenudele;

| Q. | arvestades, et G20, mis on muutunud rahvusvahelise majanduskoostöö peamiseks foorumiks, on kaasavam kui G8, kuid jätab siiski kõrvale 85 % maailma rahvastikust; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et G20, mis on muutunud rahvusvahelise majanduskoostöö peamiseks foorumiks, on kaasavam kui G8, kuid jätab siiski kõrvale 85 % maailma rahvastikust;

| R. | arvestades, et OECD arenguabikomitee on doonorriikide foorum, samas kui uus arengukoostöö foorum kuulub ÜRO alla ja pakub arengumaadele sõnaõigust ja peremehetunnet; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et OECD arenguabikomitee on doonorriikide foorum, samas kui uus arengukoostöö foorum kuulub ÜRO alla ja pakub arengumaadele sõnaõigust ja peremehetunnet;

| S. | arvestades, et sotsiaalse usalduse taasloomine ülemaailmse juhtimise struktuuris on kiireloomuline ja tähtis ülesanne, |
| --- | --- |

S.

arvestades, et sotsiaalse usalduse taasloomine ülemaailmse juhtimise struktuuris on kiireloomuline ja tähtis ülesanne,

Ülemaailmne juhtimine – arengumaade õiglasem ja demokraatlikum esindatus ja osalus

| 1. | nõuab, et rahvusvaheline üldsus muudaks ülemaailmsed institutsioonid esindavamaks, demokraatlikumaks ja kaasavamaks, mis annaks arengumaadele, eelkõige Aafrikas, rohkem mõjuvõimu ja suutlikkust otsuste tegemisel; |
| --- | --- |

1.

nõuab, et rahvusvaheline üldsus muudaks ülemaailmsed institutsioonid esindavamaks, demokraatlikumaks ja kaasavamaks, mis annaks arengumaadele, eelkõige Aafrikas, rohkem mõjuvõimu ja suutlikkust otsuste tegemisel;

| 2. | palub G20 anda G77 liikmetele koht läbirääkimiste laua taga; |
| --- | --- |

2.

palub G20 anda G77 liikmetele koht läbirääkimiste laua taga;

| 3. | tunneb heameelt G20 Pittsburghis võetud kohustuse üle muuta IMFi kvootide jaotust dünaamiliste tärkava turumajandusega riikide ja arengumaade kasuks; nõuab arengumaadele ja kiirelt areneva majandusega riikidele õiglasemaid hääletustingimusi IMFi juhatuses ja Maailmapanga juhatajate nõukogus; nõuab seetõttu uut kahekordse häälteenamusega hääletussüsteemi, mis põhineb sellel, et igal liikmel on üks hääl, ning majanduslikul osatähtsusel; |
| --- | --- |

3.

tunneb heameelt G20 Pittsburghis võetud kohustuse üle muuta IMFi kvootide jaotust dünaamiliste tärkava turumajandusega riikide ja arengumaade kasuks; nõuab arengumaadele ja kiirelt areneva majandusega riikidele õiglasemaid hääletustingimusi IMFi juhatuses ja Maailmapanga juhatajate nõukogus; nõuab seetõttu uut kahekordse häälteenamusega hääletussüsteemi, mis põhineb sellel, et igal liikmel on üks hääl, ning majanduslikul osatähtsusel;

| 4. | nõuab USA vetoõiguse kaotamist IMFis ja Maailmapangas; |
| --- | --- |

4.

nõuab USA vetoõiguse kaotamist IMFis ja Maailmapangas;

| 5. | nõuab, et G20 peaks kinni oma lubadusest, et kõigi rahvusvaheliste finantsasutuste tippjuhtkond määratakse avatud, läbipaistvate ja teenistuspõhise menetluste kaudu; |
| --- | --- |

5.

nõuab, et G20 peaks kinni oma lubadusest, et kõigi rahvusvaheliste finantsasutuste tippjuhtkond määratakse avatud, läbipaistvate ja teenistuspõhise menetluste kaudu;

| 6. | nõuab tungivalt, et ÜRO Julgeolekunõukogu suurendaks oma liikmete arvu; |
| --- | --- |

6.

nõuab tungivalt, et ÜRO Julgeolekunõukogu suurendaks oma liikmete arvu;

Majanduse juhtimine – hiljutised õppetunnid

| 7. | palub rahvusvahelisel üldsusel vastavalt G20 nõudmisele tagada maailma finantsturgudele tihedam, läbipaistvam ja usaldusväärsem reguleeriv raamistik, mille üle oleks suurem järelevalve; |
| --- | --- |

7.

palub rahvusvahelisel üldsusel vastavalt G20 nõudmisele tagada maailma finantsturgudele tihedam, läbipaistvam ja usaldusväärsem reguleeriv raamistik, mille üle oleks suurem järelevalve;

| 8. | toetab jõuliselt IMFi reformimist, et IMF saaks suurendada oma järelevalve- ja kontrollirolli ning varakult hoiatada maailmaturu tasakaalutuse või makromajanduslike riskide eest; |
| --- | --- |

8.

toetab jõuliselt IMFi reformimist, et IMF saaks suurendada oma järelevalve- ja kontrollirolli ning varakult hoiatada maailmaturu tasakaalutuse või makromajanduslike riskide eest;

| 9. | kutsub kõiki, kes asjasse puutuvad, tagama paremat koordineerimist Bretton Woodsi asutuste, G20 ja piirkondlike arengupankade vahel; |
| --- | --- |

9.

kutsub kõiki, kes asjasse puutuvad, tagama paremat koordineerimist Bretton Woodsi asutuste, G20 ja piirkondlike arengupankade vahel;

| 10. | nõuab tungivalt, et G20 liikmed, ELi liikmesriigid ja AKV riigid võtaksid kiiresti meetmeid maksuparadiiside kaotamiseks ja pangasaladuse vastu võitlemiseks, tugevdades selleks rahvusvahelist koostööd, automaatset teabevahetust, rahvusvaheliste ettevõtete aruandlusstandardeid riikide kaupa ning kapitali väljavoolust mõjutatud riikide suutlikkust; ootab G20 lubatud vastumeetmeid maksuparadiisidele alates 2010. aastast; |
| --- | --- |

10.

nõuab tungivalt, et G20 liikmed, ELi liikmesriigid ja AKV riigid võtaksid kiiresti meetmeid maksuparadiiside kaotamiseks ja pangasaladuse vastu võitlemiseks, tugevdades selleks rahvusvahelist koostööd, automaatset teabevahetust, rahvusvaheliste ettevõtete aruandlusstandardeid riikide kaupa ning kapitali väljavoolust mõjutatud riikide suutlikkust; ootab G20 lubatud vastumeetmeid maksuparadiisidele alates 2010. aastast;

| 11. | õhutab riikide valitsusi piirama tippjuhtide palku, et ära hoida sündsusetult kõrgeid töötasusid, ning reguleerima süsteemi stabiilsust ähvardavaid stiimulisüsteeme finantssektoris; tunneb heameelt, et G20 avaldas Pittsburghis toetust finantsstabiilsuse suurendamisele ning hüvitiste ja töötasu vastavusse viimisele pikaajalise väärtuse loomisega, mitte aga liigse riski võtmisega; |
| --- | --- |

11.

õhutab riikide valitsusi piirama tippjuhtide palku, et ära hoida sündsusetult kõrgeid töötasusid, ning reguleerima süsteemi stabiilsust ähvardavaid stiimulisüsteeme finantssektoris; tunneb heameelt, et G20 avaldas Pittsburghis toetust finantsstabiilsuse suurendamisele ning hüvitiste ja töötasu vastavusse viimisele pikaajalise väärtuse loomisega, mitte aga liigse riski võtmisega;

Mitmepoolsus – ülioluline tegur ülemaailmsete probleemide lahendamisel

| 12. | kutsub kõiki riike üles siiralt toetama mitmepoolsust ja ÜRO süsteemi; |
| --- | --- |

12.

kutsub kõiki riike üles siiralt toetama mitmepoolsust ja ÜRO süsteemi;

| 13. | soovitab arvestada ÜRO arengukoostöö foorumi ja OECD arenguabikomiteega kui arengukoostöö kahe kõrge foorumiga, kus analüüsitakse ja jälgitakse ülemaailmseid abi andmise suundumusi, sealhulgas abi tulemuslikkust; |
| --- | --- |

13.

soovitab arvestada ÜRO arengukoostöö foorumi ja OECD arenguabikomiteega kui arengukoostöö kahe kõrge foorumiga, kus analüüsitakse ja jälgitakse ülemaailmseid abi andmise suundumusi, sealhulgas abi tulemuslikkust;

| 14. | tunneb heameelt asjaolu üle, et USA otsustas uuesti osaleda ÜRO inimõiguste nõukogus ja on seal lõpuks oma kohale asunud; kutsub ELi, AKVd ja teisi partnereid tagama, et see nõukogu kaitseb kõiki inimõiguste rikkumise ohvreid; |
| --- | --- |

14.

tunneb heameelt asjaolu üle, et USA otsustas uuesti osaleda ÜRO inimõiguste nõukogus ja on seal lõpuks oma kohale asunud; kutsub ELi, AKVd ja teisi partnereid tagama, et see nõukogu kaitseb kõiki inimõiguste rikkumise ohvreid;

Abi ja kaubandus

| 15. | kiidab heaks G20 võetud kohustuse eraldada 1,1 triljonit USA dollarit maailma majanduse ergutamiseks, kuid tunneb kahetsust, et ainult murdosa sellest on sihtotstarbeliselt suunatud vaeseimatesse riikidesse; hoiatab arengumaade halvamise eest suurte uute laenudega; |
| --- | --- |

15.

kiidab heaks G20 võetud kohustuse eraldada 1,1 triljonit USA dollarit maailma majanduse ergutamiseks, kuid tunneb kahetsust, et ainult murdosa sellest on sihtotstarbeliselt suunatud vaeseimatesse riikidesse; hoiatab arengumaade halvamise eest suurte uute laenudega;

| 16. | kutsub ELi liikmesriike üles täitma oma aastatuhande arengueesmärkidega seotud abikohustusi; |
| --- | --- |

16.

kutsub ELi liikmesriike üles täitma oma aastatuhande arengueesmärkidega seotud abikohustusi;

| 17. | tunnistab kaubanduse tähtsust, kuid rõhutab, et vabaturg üksi ei kindlusta vaesuse kadumist; |
| --- | --- |

17.

tunnistab kaubanduse tähtsust, kuid rõhutab, et vabaturg üksi ei kindlusta vaesuse kadumist;

| 18. | nõuab tungivalt, et kõik WTO liikmed püüaksid saavutada Doha arenguvoorus õiglase tulemuse, mis piiraks protektsionismi, kuid peegeldaks tugevamate ja nõrgemate majanduste erinevat suutlikkust ja arengutaset ning võimaldaks AKV riikidel kaitsta oma kõige kaitsetumaid majandusharusid; |
| --- | --- |

18.

nõuab tungivalt, et kõik WTO liikmed püüaksid saavutada Doha arenguvoorus õiglase tulemuse, mis piiraks protektsionismi, kuid peegeldaks tugevamate ja nõrgemate majanduste erinevat suutlikkust ja arengutaset ning võimaldaks AKV riikidel kaitsta oma kõige kaitsetumaid majandusharusid;

| 19. | palub ELil majanduspartnerluslepingute raames austada neid AKV riike, kes otsustavad mitte sõlmida täiemahulisi majanduspartnerluslepinguid või soovivad uuesti läbi rääkida vastuoluliste küsimuste üle vahepealsetes majanduspartnerluslepingutes; nõuab, et parlamentaarsel ühisassambleel oleks täieõiguslik roll kõigis majanduspartnerluslepingutega seotud parlamentaarsetes kontrollistruktuurides; |
| --- | --- |

19.

palub ELil majanduspartnerluslepingute raames austada neid AKV riike, kes otsustavad mitte sõlmida täiemahulisi majanduspartnerluslepinguid või soovivad uuesti läbi rääkida vastuoluliste küsimuste üle vahepealsetes majanduspartnerluslepingutes; nõuab, et parlamentaarsel ühisassambleel oleks täieõiguslik roll kõigis majanduspartnerluslepingutega seotud parlamentaarsetes kontrollistruktuurides;

| 20. | palub ELil oluliselt vähendada oma põllumajandustoetusi ja kaotada kõik põllumajanduse eksporditoetused; |
| --- | --- |

20.

palub ELil oluliselt vähendada oma põllumajandustoetusi ja kaotada kõik põllumajanduse eksporditoetused;

| 21. | palub ELil kinni pidada oma kaubandusabi kohustustest ja jätkata AKV riikide kaubandussuutlikkuse tõstmise toetamist; |
| --- | --- |

21.

palub ELil kinni pidada oma kaubandusabi kohustustest ja jätkata AKV riikide kaubandussuutlikkuse tõstmise toetamist;

Sotsiaalsed ja keskkonnaküsimused

| 22. | kutsub rahvusvahelist üldsust üles rakendama kõrgeid sotsiaal- ja keskkonnakaitse ning töötajate õiguste standardeid, sealhulgas inimväärse töö tegevuskava (nagu on määratletud Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) poolt), ning toetama arengumaid nende standardite rakendamisel; |
| --- | --- |

22.

kutsub rahvusvahelist üldsust üles rakendama kõrgeid sotsiaal- ja keskkonnakaitse ning töötajate õiguste standardeid, sealhulgas inimväärse töö tegevuskava (nagu on määratletud Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) poolt), ning toetama arengumaid nende standardite rakendamisel;

| 23. | kutsub kõiki riike üles austama vabade läbirääkimiste ja kollektiivlepingute õigust ning tagama ILO põhiseaduses nimetatud streigiõigust; |
| --- | --- |

23.

kutsub kõiki riike üles austama vabade läbirääkimiste ja kollektiivlepingute õigust ning tagama ILO põhiseaduses nimetatud streigiõigust;

| 24. | õhutab ÜROd süvalaiendama soolist võrdõiguslikkust ja naiste mõjuvõimu suurendamist; |
| --- | --- |

24.

õhutab ÜROd süvalaiendama soolist võrdõiguslikkust ja naiste mõjuvõimu suurendamist;

| 25. | kutsub ÜROd üles suurendama ECOSOCi mõjuvõimu, et leida pikaajalised lahendused majanduslikele, sotsiaalsetele, tööalastele, kultuurilistele ja terviseküsimustele; |
| --- | --- |

25.

kutsub ÜROd üles suurendama ECOSOCi mõjuvõimu, et leida pikaajalised lahendused majanduslikele, sotsiaalsetele, tööalastele, kultuurilistele ja terviseküsimustele;

| 26. | palub Maailmapangal G20 Pittsburghi kohtumise järelduste kohaselt omistada suuremat tähtsust arenguküsimustele, kliimamuutusele ning tervise ja hariduse edendamisele; |
| --- | --- |

26.

palub Maailmapangal G20 Pittsburghi kohtumise järelduste kohaselt omistada suuremat tähtsust arenguküsimustele, kliimamuutusele ning tervise ja hariduse edendamisele;

| 27. | nõuab tungivalt, et kõik detsembris Kopenhaageni kliimaalases tippkohtumises osalevad riigid jõuaksid ambitsioonikale, õiglasele ja jätkusuutlikule kokkuleppele ning jagaksid koorma võrdselt tööstus- ja arenguriikide vahel, võttes arvesse riikide erinevat vastutust kliimamuutuse eest; |
| --- | --- |

27.

nõuab tungivalt, et kõik detsembris Kopenhaageni kliimaalases tippkohtumises osalevad riigid jõuaksid ambitsioonikale, õiglasele ja jätkusuutlikule kokkuleppele ning jagaksid koorma võrdselt tööstus- ja arenguriikide vahel, võttes arvesse riikide erinevat vastutust kliimamuutuse eest;

| 28. | nõuab tungivalt, et ELi liikmesriigid austaksid oma G20 kohustust aidata arengumaid kliimamuutuse vastu võitlemisel; nõuab kindlalt, et need vahendid peavad olema olemasolevale arenguabile lisaks; |
| --- | --- |

28.

nõuab tungivalt, et ELi liikmesriigid austaksid oma G20 kohustust aidata arengumaid kliimamuutuse vastu võitlemisel; nõuab kindlalt, et need vahendid peavad olema olemasolevale arenguabile lisaks;

| 29. | kutsub ELi üles tegema mahukaid investeeringuid teadus- ja uurimistegevusse, haridusse ja keskkonda ning suurendama rahastamist ja tehnoloogiasiiret arengumaadele; |
| --- | --- |

29.

kutsub ELi üles tegema mahukaid investeeringuid teadus- ja uurimistegevusse, haridusse ja keskkonda ning suurendama rahastamist ja tehnoloogiasiiret arengumaadele;

Parlamentide roll

| 30. | palub, et kõik riigid suurendaksid parlamentaarset kontrolli, et muuta valitsuse tegevus läbipaistvamaks, demokraatlikumaks, usaldusväärsemaks ja tulemuslikumaks; |
| --- | --- |

30.

palub, et kõik riigid suurendaksid parlamentaarset kontrolli, et muuta valitsuse tegevus läbipaistvamaks, demokraatlikumaks, usaldusväärsemaks ja tulemuslikumaks;

| 31. | kutsub ÜROd ja WTOd üles omistama suuremat tähtsust parlamentide panusele; |
| --- | --- |

31.

kutsub ÜROd ja WTOd üles omistama suuremat tähtsust parlamentide panusele;

Kodanikuühiskonna kaasamine

| 32. | palub poliitikutel, eelkõige AKV riikides, teha koostööd kodanikuühiskonnaga ja anda kodanikuühiskonna organisatsioonidele nende tegevuseks vajalikud põhivahendid; |
| --- | --- |

32.

palub poliitikutel, eelkõige AKV riikides, teha koostööd kodanikuühiskonnaga ja anda kodanikuühiskonna organisatsioonidele nende tegevuseks vajalikud põhivahendid;

| 33. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV–ELi ministrite nõukogule, Aafrika Liidu komisjonile, Üleaafrikalisele Parlamendile ning AKV riikide ja piirkondlikele parlamentidele, Euroopa Komisjonile, ÜROle ja tema piirkondlikele organisatsioonidele, Maailmapangale, IMFile, WTOle ning Euroopa Liidu ja Aafrika Liidu eesistujariikidele. |
| --- | --- |

33.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV–ELi ministrite nõukogule, Aafrika Liidu komisjonile, Üleaafrikalisele Parlamendile ning AKV riikide ja piirkondlikele parlamentidele, Euroopa Komisjonile, ÜROle ja tema piirkondlikele organisatsioonidele, Maailmapangale, IMFile, WTOle ning Euroopa Liidu ja Aafrika Liidu eesistujariikidele.

RESOLUTSIOON (3)

finantskriisi mõju kohta AKV riikidele

AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee,

| — | kohtudes Luandas (Angola) 30. novembrist3. detsembrini 2009. aastal; |
| --- | --- |

—

kohtudes Luandas (Angola) 30. novembrist3. detsembrini 2009. aastal;

| — | võttes arvesse töökorra artikli 17 lõiget 1; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse töökorra artikli 17 lõiget 1;

| — | võttes arvesse eesmärke, mis on sätestatud 23. juunil 2000. aastal Cotonous allkirjastatud koostöölepingus ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel (Cotonou leping) ning kõiki selle lisasid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eesmärke, mis on sätestatud 23. juunil 2000. aastal Cotonous allkirjastatud koostöölepingus ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel (Cotonou leping) ning kõiki selle lisasid;

| — | võttes arvesse ÜRO aastatuhande arengueesmärke, eelkõige kohustust luua ülemaailmne arengupartnerlus, ning 25. septembril 2008. aastal New Yorgis peetud ÜRO kõrgetasemelise kohtumise järeldusi ja soovitusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO aastatuhande arengueesmärke, eelkõige kohustust luua ülemaailmne arengupartnerlus, ning 25. septembril 2008. aastal New Yorgis peetud ÜRO kõrgetasemelise kohtumise järeldusi ja soovitusi;

| — | võttes arvesse ÜRO aastatuhande arengueesmärkide töörühma 2009. aasta raportit „Ülemaailmse arengupartnerluse tugevdamine kriisi ajal” ning aastatuhande arengueesmärkide 2009. aasta raportit; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO aastatuhande arengueesmärkide töörühma 2009. aasta raportit „Ülemaailmse arengupartnerluse tugevdamine kriisi ajal” ning aastatuhande arengueesmärkide 2009. aasta raportit;

| — | võttes arvesse 21.–22. märtsil 2002. aastal toimunud ÜRO rahvusvahelisel arengu rahastamise teemalisel konverentsil vastu võetud Monterrey konsensust ning arengu rahastamist käsitlevat Doha deklaratsiooni, mis võeti vastu 2. detsembril 2008. aastal arengu rahastamist käsitleval jätkukonverentsil, kus vaadati läbi Monterrey konsensuse rakendamine; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 21.–22. märtsil 2002. aastal toimunud ÜRO rahvusvahelisel arengu rahastamise teemalisel konverentsil vastu võetud Monterrey konsensust ning arengu rahastamist käsitlevat Doha deklaratsiooni, mis võeti vastu 2. detsembril 2008. aastal arengu rahastamist käsitleval jätkukonverentsil, kus vaadati läbi Monterrey konsensuse rakendamine;

| — | võttes arvesse 2. märtsi 2005. aasta Pariisi deklaratsiooni abi tõhususe kohta ning 2.–4. septembril 2008. aastal Accras toimunud kõrgetasemelisel abi tõhusust käsitleval foorumil vastu võetud Accra tegevuskava; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. märtsi 2005. aasta Pariisi deklaratsiooni abi tõhususe kohta ning 2.–4. septembril 2008. aastal Accras toimunud kõrgetasemelisel abi tõhusust käsitleval foorumil vastu võetud Accra tegevuskava;

| — | võttes arvesse G20 15. novembril 2008. aastal Washingtonis toimunud finantskriisi teemalise kohtumise ning 2. aprillil 2009. aastal Londonis ja 24.–25. septembril 2009. aastal Pittsburghis toimunud tippkohtumiste deklaratsioone; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse G20 15. novembril 2008. aastal Washingtonis toimunud finantskriisi teemalise kohtumise ning 2. aprillil 2009. aastal Londonis ja 24.–25. septembril 2009. aastal Pittsburghis toimunud tippkohtumiste deklaratsioone;

| — | võttes arvesse Maailmapanga presidendi Robert B. Zoellicki üleskutset arenenud riikidele eraldada 0,7 % oma stimuleerivate meetmete paketist arengumaadele mõeldud toetusfondi („Vulnerability Fund”) (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailmapanga presidendi Robert B. Zoellicki üleskutset arenenud riikidele eraldada 0,7 % oma stimuleerivate meetmete paketist arengumaadele mõeldud toetusfondi („Vulnerability Fund”) (4);

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) 2009. aasta märtsi aruannet ülemaailmse finantskriisi mõju kohta madala sissetulekuga riikidele; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) 2009. aasta märtsi aruannet ülemaailmse finantskriisi mõju kohta madala sissetulekuga riikidele;

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni 8. aprilli 2009. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele arengumaade toetamise kohta kriisiga toimetulemisel (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni 8. aprilli 2009. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele arengumaade toetamise kohta kriisiga toimetulemisel (5);

| — | võttes arvesse majandusarengu, rahanduse ja kaubanduse komisjoni raportit (AKV-EL/100.510/09/lõplik), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandusarengu, rahanduse ja kaubanduse komisjoni raportit (AKV-EL/100.510/09/lõplik),

| A. | arvestades, et maailma finants- ja majandussüsteemi iseloomustab maailma kõigi riikide järjest suurenev omavaheline sõltuvus; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et maailma finants- ja majandussüsteemi iseloomustab maailma kõigi riikide järjest suurenev omavaheline sõltuvus;

| B. | arvestades, et finants- ja majanduskriis sai alguses sellistes finantskeskustes nagu New York ja London, ning arvestades, et AKV riigid ei ole finants- ja majanduskriisi eest vastutavad, vaid pigem kannatavad selle tagajärgede pärast; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et finants- ja majanduskriis sai alguses sellistes finantskeskustes nagu New York ja London, ning arvestades, et AKV riigid ei ole finants- ja majanduskriisi eest vastutavad, vaid pigem kannatavad selle tagajärgede pärast;

| C. | arvestades, et finants- ja majanduskriis tuleneb kasvavast lõhest rahvusvahelise lisandväärtuse loomise, tõhusa säästmise ja finantssektori järjest suureneva toimimise vahel virtuaal- ja spekulatiivses maailmas, mille põhijooneks on tuletisväärtpaberite lõputu ja kontrollimatu tuletamine teistest tuletisväärtpaberitest; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et finants- ja majanduskriis tuleneb kasvavast lõhest rahvusvahelise lisandväärtuse loomise, tõhusa säästmise ja finantssektori järjest suureneva toimimise vahel virtuaal- ja spekulatiivses maailmas, mille põhijooneks on tuletisväärtpaberite lõputu ja kontrollimatu tuletamine teistest tuletisväärtpaberitest;

| D. | arvestades, et vastavalt hiljuti avaldatud IMFi aruandele ülemaailmse finantskriisi mõju kohta madala sissetulekuga riikidele suurendab kriis madala sissetulekuga riikide rahastamisvajadusi 2009. aastal vähemalt 25 miljardi USA dollari võrra, kusjuures eriti tugevalt kannatab tõenäoliselt Sahara-tagune Aafrika; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et vastavalt hiljuti avaldatud IMFi aruandele ülemaailmse finantskriisi mõju kohta madala sissetulekuga riikidele suurendab kriis madala sissetulekuga riikide rahastamisvajadusi 2009. aastal vähemalt 25 miljardi USA dollari võrra, kusjuures eriti tugevalt kannatab tõenäoliselt Sahara-tagune Aafrika;

| E. | arvestades, et kommertsrahastamine on finantskriisi algusest alates kokku kuivanud ning arengumaades vähenenud 100 kuni 300 miljardi USA dollari võrra, ning et lisaks sellele on paljudele maadele negatiivset mõju avaldanud ka uued kaubanduspiirangud ning Doha arenguprogrammi raames peetavad läbirääkimised on jooksnud ummikusse; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kommertsrahastamine on finantskriisi algusest alates kokku kuivanud ning arengumaades vähenenud 100 kuni 300 miljardi USA dollari võrra, ning et lisaks sellele on paljudele maadele negatiivset mõju avaldanud ka uued kaubanduspiirangud ning Doha arenguprogrammi raames peetavad läbirääkimised on jooksnud ummikusse;

| F. | arvestades, et AKV riigid sõltuvad toorme eksporditulust, mis moodustab 50 % nende välisvaluutatulust, ning kriis on vähendanud paljude arengumaade eksporditulusid, vahendite ülekandmist nendesse riikidesse, otseseid välisinvesteeringuid ja ametlikku arenguabi; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et AKV riigid sõltuvad toorme eksporditulust, mis moodustab 50 % nende välisvaluutatulust, ning kriis on vähendanud paljude arengumaade eksporditulusid, vahendite ülekandmist nendesse riikidesse, otseseid välisinvesteeringuid ja ametlikku arenguabi;

| G. | arvestades, et muude tegurite kõrval on imporditud kütuste ja toiduainete hinnad koos madala nõudlusega ekspordikaupade järele, mille tõttu on vähenenud olulised tuluallikad, nõrgestanud paljude arengumaade suutlikkust maksta oma välisvõlga; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et muude tegurite kõrval on imporditud kütuste ja toiduainete hinnad koos madala nõudlusega ekspordikaupade järele, mille tõttu on vähenenud olulised tuluallikad, nõrgestanud paljude arengumaade suutlikkust maksta oma välisvõlga;

| H. | arvestades, et majandus- ja finantskriisi mõju AKV riikidele on katkestanud 2004. aastast alates pidevalt toimunud majanduskasvu tsükli ning ohustab seetõttu saavutatud edusamme ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamist; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et majandus- ja finantskriisi mõju AKV riikidele on katkestanud 2004. aastast alates pidevalt toimunud majanduskasvu tsükli ning ohustab seetõttu saavutatud edusamme ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamist;

| I. | arvestades, et ÜRO hinnangute järgi annavad doonorriigid aastas abina veel ikka 35 miljardit USA dollarit vähem, kui nad lubasid G8 kohtumisel Gleneagles 2005. aastal iga-aastaselt anda, ning Aafrika saab abi 20 miljardi USA dollari võrra vähem; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ÜRO hinnangute järgi annavad doonorriigid aastas abina veel ikka 35 miljardit USA dollarit vähem, kui nad lubasid G8 kohtumisel Gleneagles 2005. aastal iga-aastaselt anda, ning Aafrika saab abi 20 miljardi USA dollari võrra vähem;

| J. | arvestades, et arengu rahastamise teemalisel Doha konverentsil keskenduti keskmise tähtajaga arenguküsimustele ning määratleti mitmed põhjaliku reformiga seotud eesmärgid, rõhutades vajadust tervikliku lähenemise järele arengu majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonna-alaste aspektide vahel ning tunnistades riikide eri olukordi, |
| --- | --- |

J.

arvestades, et arengu rahastamise teemalisel Doha konverentsil keskenduti keskmise tähtajaga arenguküsimustele ning määratleti mitmed põhjaliku reformiga seotud eesmärgid, rõhutades vajadust tervikliku lähenemise järele arengu majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonna-alaste aspektide vahel ning tunnistades riikide eri olukordi,

| K. | arvestades, et rahvusvahelises finantsstruktuuris on nõrgad kohad, mida on vaja struktuuri esindavamaks ja tõhusamaks muutmiseks reformida; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et rahvusvahelises finantsstruktuuris on nõrgad kohad, mida on vaja struktuuri esindavamaks ja tõhusamaks muutmiseks reformida;

| L. | arvestades, et arenenud riigid on võtnud kriisile reageerides mitmepoolsel, Euroopa ja riikide tasandil mitmeid meetmeid, ning arvestades, et just G20 reageeringus, milles keskendutakse lühiajalistele meetmetele ja struktuurireformidele ning peetakse esmatähtsaks finantsturgude toimimise taastamist ja nende vastu usalduse suurendamise mehhanisme, pööratakse ainult põgusat tähelepanu arengumaade erivajadustele ja teistele majanduskriisi lahendamisega seotud põhiprobleemidele (toiduga kindlustatus, kliimamuutus, bioloogilise mitmekesisuse säilitamine, energiaressursside kättesaadavus, joogi- ja majapidamis- ning tööstusvee kättesaadavus); |
| --- | --- |

L.

arvestades, et arenenud riigid on võtnud kriisile reageerides mitmepoolsel, Euroopa ja riikide tasandil mitmeid meetmeid, ning arvestades, et just G20 reageeringus, milles keskendutakse lühiajalistele meetmetele ja struktuurireformidele ning peetakse esmatähtsaks finantsturgude toimimise taastamist ja nende vastu usalduse suurendamise mehhanisme, pööratakse ainult põgusat tähelepanu arengumaade erivajadustele ja teistele majanduskriisi lahendamisega seotud põhiprobleemidele (toiduga kindlustatus, kliimamuutus, bioloogilise mitmekesisuse säilitamine, energiaressursside kättesaadavus, joogi- ja majapidamis- ning tööstusvee kättesaadavus);

| M. | arvestades, et finants- ja majanduskriis ei mõjuta AKV riike võrdselt, ning arvestades, et erinevused on tingitud sellistest põhjustest nagu avatus väliskaubandusele, sõltuvus eksportitulust, rahalised reservid ning riigi ja piirkondliku turu dünaamika; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et finants- ja majanduskriis ei mõjuta AKV riike võrdselt, ning arvestades, et erinevused on tingitud sellistest põhjustest nagu avatus väliskaubandusele, sõltuvus eksportitulust, rahalised reservid ning riigi ja piirkondliku turu dünaamika;

| N. | arvestades, et AKV riigid on siiski vähem kaitstud väliste vapustuste eest, ning arvestades, et Maailmapanga üldisel hinnangul lükkab maailma majanduse kasvu 1 %line langus veel 20 miljonit inimest vaesusse, sest maailma majanduse selline vähenemine võib ohustada viimase kümne aasta jooksul arengus tehtud edusamme, eelkõige aga aastatuhande eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et AKV riigid on siiski vähem kaitstud väliste vapustuste eest, ning arvestades, et Maailmapanga üldisel hinnangul lükkab maailma majanduse kasvu 1 %line langus veel 20 miljonit inimest vaesusse, sest maailma majanduse selline vähenemine võib ohustada viimase kümne aasta jooksul arengus tehtud edusamme, eelkõige aga aastatuhande eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme;

| O. | arvestades, et ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni hinnangul on nälja all kannatavate inimeste arv maailmas nüüd tõusnud ühe miljardini ning nende koguarv on ülemaailmse finantskriisi tõttu 100 miljoni võrra suurenenud (6); |
| --- | --- |

O.

arvestades, et ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni hinnangul on nälja all kannatavate inimeste arv maailmas nüüd tõusnud ühe miljardini ning nende koguarv on ülemaailmse finantskriisi tõttu 100 miljoni võrra suurenenud (6);

| P. | arvestades, et AKV riike kriisi tõttu ohustavad riskid on järgmised:






  — | ELi ja AKV riikide vahelise kaubanduse aeglustumine ning sellest tulenev AKV riikide eksporditulu vähenemine, mis toob kaasa raskused laenude maksmisel; |
| --- | --- | --- |

P.

arvestades, et AKV riike kriisi tõttu ohustavad riskid on järgmised:

—

ELi ja AKV riikide vahelise kaubanduse aeglustumine ning sellest tulenev AKV riikide eksporditulu vähenemine, mis toob kaasa raskused laenude maksmisel;

| — | piirangud laenu saamisel, mille tulemusena langeb ostujõud ning toimuvad muutused tootmises, tööhõives ja nendega seotud sissetulekutes; |
| --- | --- |

—

piirangud laenu saamisel, mille tulemusena langeb ostujõud ning toimuvad muutused tootmises, tööhõives ja nendega seotud sissetulekutes;

| — | erainvesteeringuvoogude (otsesed välisinvesteeringud, portfelliinvesteeringud) vähenemine; |
| --- | --- |

—

erainvesteeringuvoogude (otsesed välisinvesteeringud, portfelliinvesteeringud) vähenemine;

| — | võõrtöötajate oma riiki tehtavate ülekannete vähenemine; |
| --- | --- |

—

võõrtöötajate oma riiki tehtavate ülekannete vähenemine;

| — | ametliku arenguabi vähenemine; |
| --- | --- |

—

ametliku arenguabi vähenemine;

| Q. | arvestades, et loodusvarade hinnad on langenud ning seetõttu on vähenenud üks AKV riikide kõige tähtsamaid tuluallikaid; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et loodusvarade hinnad on langenud ning seetõttu on vähenenud üks AKV riikide kõige tähtsamaid tuluallikaid;

| R. | arvestades, et AKV riigid ei saa raha valitsuse välisvaluutas emiteeritud võlakirjade vormis, |
| --- | --- |

R.

arvestades, et AKV riigid ei saa raha valitsuse välisvaluutas emiteeritud võlakirjade vormis,

| 1. | tuletab meelde, et AKV–ELi partnerluses tuleks austada Cotonou lepingu teksti ja vaimu, ning rõhutab, et ELilt nõutakse otsustavat rolli kriisi koheste ja pikaajaliste mõjude leevendamisel AKV riikides, arvestades ka ELi positsiooni AKV riikide peamise kaubanduspartnerina, võõrtööliste poolt tehtavate ülekannete peamise allikana, erainvesteeringute põhitegijana ja suurima ametliku arenguabi andjana maailmas; |
| --- | --- |

1.

tuletab meelde, et AKV–ELi partnerluses tuleks austada Cotonou lepingu teksti ja vaimu, ning rõhutab, et ELilt nõutakse otsustavat rolli kriisi koheste ja pikaajaliste mõjude leevendamisel AKV riikides, arvestades ka ELi positsiooni AKV riikide peamise kaubanduspartnerina, võõrtööliste poolt tehtavate ülekannete peamise allikana, erainvesteeringute põhitegijana ja suurima ametliku arenguabi andjana maailmas;

Tagada kriisile AKV riikides jõuline ja kiire reageerimine

| 2. | nõuab tungivalt, et doonorriigid võtaksid tõsiselt, kooskõlastatult ja järjekindlalt arvesse kriisi mõju AKV riikidele, järgides põhimõtteid, mis on sätestatud Pariisi deklaratsioonis abi tõhususe kohta ja mida on korratud Accra tegevuskavas, ning arengu rahastamise lubadusi, mis anti Monterreys ja mida kinnitati uuesti Doha konverentsil ja mitmetel G20 tippkohtumistel; |
| --- | --- |

2.

nõuab tungivalt, et doonorriigid võtaksid tõsiselt, kooskõlastatult ja järjekindlalt arvesse kriisi mõju AKV riikidele, järgides põhimõtteid, mis on sätestatud Pariisi deklaratsioonis abi tõhususe kohta ja mida on korratud Accra tegevuskavas, ning arengu rahastamise lubadusi, mis anti Monterreys ja mida kinnitati uuesti Doha konverentsil ja mitmetel G20 tippkohtumistel;

| 3. | nõuab konkreetsemalt, et G20 riigid peaksid kinni oma lubadustest arengumaadele, mis anti 15. novembril 2008. aastal Washingtonis, 2. aprillil 2009. aastal Londonis ja 24.–25. septembril 2009. aastal Pittsburghis toimunud finantskriisi teemalistel kohtumistel; |
| --- | --- |

3.

nõuab konkreetsemalt, et G20 riigid peaksid kinni oma lubadustest arengumaadele, mis anti 15. novembril 2008. aastal Washingtonis, 2. aprillil 2009. aastal Londonis ja 24.–25. septembril 2009. aastal Pittsburghis toimunud finantskriisi teemalistel kohtumistel;

| 4. | kinnitab taas aastatuhande arengueesmärkide tähtsust võitluses vaesuse vastu ning nõuab, et ELi liikmesriigid peaksid kinni oma lubadusest suurendada ametlikku arenguabi 0,56 %ni kogurahvatulust aastaks 2010 ja 0,7 %ni kogurahvatulust aastaks 2015 ning tegutseksid sellele vastavalt; nõuab uute kohustuste võtmist seoses ambitsioonikate mitmeaastaste ajakavadega, et abieelarvete järk-järgulist suurendamist oleks võimalik mõõta; |
| --- | --- |

4.

kinnitab taas aastatuhande arengueesmärkide tähtsust võitluses vaesuse vastu ning nõuab, et ELi liikmesriigid peaksid kinni oma lubadusest suurendada ametlikku arenguabi 0,56 %ni kogurahvatulust aastaks 2010 ja 0,7 %ni kogurahvatulust aastaks 2015 ning tegutseksid sellele vastavalt; nõuab uute kohustuste võtmist seoses ambitsioonikate mitmeaastaste ajakavadega, et abieelarvete järk-järgulist suurendamist oleks võimalik mõõta;

| 5. | julgustab doonorriike ja AKV riike tegema lühiajalisi ja keskmise tähtajaga kulutusi kõige vaesemate elanikkonna kihtide heaks ja tähtsaimatesse sektoritesse (tervishoid, haridus, põllumajandus, maapiirkondade infrastruktuur, töökohtade loomine, joogivesi ja tootmissektorid) ning asjakohaste sotsiaalkaitsesüsteemide ja turvavõrkude loomisesse ja säilitamisse; rõhutab nende meetmete tähtsust, arvestades et taastamiskavade rahastamine AKV riikides on võimatu ning et vahendid tuleb väga kiiresti kättesaadavaks muuta; |
| --- | --- |

5.

julgustab doonorriike ja AKV riike tegema lühiajalisi ja keskmise tähtajaga kulutusi kõige vaesemate elanikkonna kihtide heaks ja tähtsaimatesse sektoritesse (tervishoid, haridus, põllumajandus, maapiirkondade infrastruktuur, töökohtade loomine, joogivesi ja tootmissektorid) ning asjakohaste sotsiaalkaitsesüsteemide ja turvavõrkude loomisesse ja säilitamisse; rõhutab nende meetmete tähtsust, arvestades et taastamiskavade rahastamine AKV riikides on võimatu ning et vahendid tuleb väga kiiresti kättesaadavaks muuta;

| 6. | rõhutab, et seda liiki kulutused on kriisiajal kõige rohkem mõjutatud olenemata sellest, et need on rahaliselt kõige taskukohasemad ning lühikeses, keskpikas ja pikas perspektiivis kõige tulusamad ning et neil võib olla antitsükliline mõju; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et seda liiki kulutused on kriisiajal kõige rohkem mõjutatud olenemata sellest, et need on rahaliselt kõige taskukohasemad ning lühikeses, keskpikas ja pikas perspektiivis kõige tulusamad ning et neil võib olla antitsükliline mõju;

| 7. | nõuab tungivalt, et doonorriigid kasutaksid praegust ennenägematut kriisi katalüsaatorina, et sügavamalt uurida olemasolevaid võimalusi seoses arengu rahastamise täiendavate ja uudsete allikatega, näiteks rahvusvaheline finantstehingute maks, ning leiaksid uusi võimalusi, et arengumaad saaksid mitmekesistada oma tuluallikaid ja rakendada tõhusamaid, konkreetsemaid ja toimivamaid rahastamiskavasid; |
| --- | --- |

7.

nõuab tungivalt, et doonorriigid kasutaksid praegust ennenägematut kriisi katalüsaatorina, et sügavamalt uurida olemasolevaid võimalusi seoses arengu rahastamise täiendavate ja uudsete allikatega, näiteks rahvusvaheline finantstehingute maks, ning leiaksid uusi võimalusi, et arengumaad saaksid mitmekesistada oma tuluallikaid ja rakendada tõhusamaid, konkreetsemaid ja toimivamaid rahastamiskavasid;

| 8. | palub ELi liikmesriikidel ja rikastel riikidel kustutada kõikide vaesestunud riikide välisvõlad ilma koormavate majanduspoliitiliste tingimusteta; rõhutab, et on võimalik, et kustutada tuleks kuni 60 riigi kõik välisvõlad, et neil oleks üldse mingi võimalus aastatuhande arengueesmärke saavutada; tunneb heameelt paljude ELi liikmesriikide juba võetud meetmete üle arengumaade välisvõla kustutamisel, kuid tunneb muret, et selline kustutamine on kunstlikult suurendanud ELi abisummasid; |
| --- | --- |

8.

palub ELi liikmesriikidel ja rikastel riikidel kustutada kõikide vaesestunud riikide välisvõlad ilma koormavate majanduspoliitiliste tingimusteta; rõhutab, et on võimalik, et kustutada tuleks kuni 60 riigi kõik välisvõlad, et neil oleks üldse mingi võimalus aastatuhande arengueesmärke saavutada; tunneb heameelt paljude ELi liikmesriikide juba võetud meetmete üle arengumaade välisvõla kustutamisel, kuid tunneb muret, et selline kustutamine on kunstlikult suurendanud ELi abisummasid;

| 9. | rõhutab eelkõige mikrorahastamise meetodite kasutamisest tulenevat kasu, mis majanduslikus mõttes avaldub kohalikul tasandil, kuid tuleb kasuks ka elanikkonna, eriti naiste kaasamisel arengusse; |
| --- | --- |

9.

rõhutab eelkõige mikrorahastamise meetodite kasutamisest tulenevat kasu, mis majanduslikus mõttes avaldub kohalikul tasandil, kuid tuleb kasuks ka elanikkonna, eriti naiste kaasamisel arengusse;

| 10. | palub rahvusvahelistel finantsasutustel, sealhulgas mitmepoolsetel arengupankadel, toetada arengumaid praegusest kriisist ülesaamisel, majanduskasvu taastamisel, turu- ja kaubandusmahu suurendamisel ning nende riikide juurdepääsu taastamisel laenudele ja erakapitalile; |
| --- | --- |

10.

palub rahvusvahelistel finantsasutustel, sealhulgas mitmepoolsetel arengupankadel, toetada arengumaid praegusest kriisist ülesaamisel, majanduskasvu taastamisel, turu- ja kaubandusmahu suurendamisel ning nende riikide juurdepääsu taastamisel laenudele ja erakapitalile;

| 11. | palub arenenud riikidel tagada, et rahvusvahelistel finantsasutustel oleks piisavalt vahendeid oma rolli täielikuks täitmiseks; |
| --- | --- |

11.

palub arenenud riikidel tagada, et rahvusvahelistel finantsasutustel oleks piisavalt vahendeid oma rolli täielikuks täitmiseks;

| 12. | palub AKV riikidel nende oma huvides parandada riigi rahanduses head valitsemistava ja läbipaistvust, et suurendada eelarve prognoositavust, täitmist ja kontrolli; rõhutab, kui tähtis on parlamentaarne järelevalve riigi rahanduse üle; |
| --- | --- |

12.

palub AKV riikidel nende oma huvides parandada riigi rahanduses head valitsemistava ja läbipaistvust, et suurendada eelarve prognoositavust, täitmist ja kontrolli; rõhutab, kui tähtis on parlamentaarne järelevalve riigi rahanduse üle;

| 13. | rõhutab, et AKV riikide kui peamiste laenuvõtjate kaitsmiseks röövellike laenufondide eest on vaja asjakohaseid õigusakte ja eeskirju; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et AKV riikide kui peamiste laenuvõtjate kaitsmiseks röövellike laenufondide eest on vaja asjakohaseid õigusakte ja eeskirju;

| 14. | märgib, et majandus- ja finantskriisile tuleb reageerida laiahaardeliselt, et ükski finantsasutus, turusegment ega jurisdiktsioon ei tohiks olla vabastatud reguleerimisest ja järelevalvest ning et uut tüüpi rahvusvaheline finantsjuhtimine peab põhinema kõigi osapoolte läbipaistvusel ja vastutusel; |
| --- | --- |

14.

märgib, et majandus- ja finantskriisile tuleb reageerida laiahaardeliselt, et ükski finantsasutus, turusegment ega jurisdiktsioon ei tohiks olla vabastatud reguleerimisest ja järelevalvest ning et uut tüüpi rahvusvaheline finantsjuhtimine peab põhinema kõigi osapoolte läbipaistvusel ja vastutusel;

Struktuurimeetmed, et vähendada AKV riikide kaitsetust väliste vapustuste ees

| 15. | rõhutab, et vaba ja õiglane kaubandus, tööstusse ja kohalikku tootmisse investeerimise, ettevõtluse ja innovatsiooni edendamine ning tõhusalt reguleeritud finantsturud on majanduskasvu, tööhõive ja vaesuse vähendamise alustoed; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et vaba ja õiglane kaubandus, tööstusse ja kohalikku tootmisse investeerimise, ettevõtluse ja innovatsiooni edendamine ning tõhusalt reguleeritud finantsturud on majanduskasvu, tööhõive ja vaesuse vähendamise alustoed;

| 16. | kutsub AKV riike üles looma ettevõtjatele paremat õigusalast ja regulatiivsest keskkonda, et tõmmata ligi rohkem era-, välis- ja riiklikke investeeringuid; |
| --- | --- |

16.

kutsub AKV riike üles looma ettevõtjatele paremat õigusalast ja regulatiivsest keskkonda, et tõmmata ligi rohkem era-, välis- ja riiklikke investeeringuid;

| 17. | nõuab tungivalt, et ELi liikmesriigid ja AKV riigid hoiduksid majanduskriisile reageerides protektsionistlike tõkete loomisest rahvusvahelises kaubanduses; |
| --- | --- |

17.

nõuab tungivalt, et ELi liikmesriigid ja AKV riigid hoiduksid majanduskriisile reageerides protektsionistlike tõkete loomisest rahvusvahelises kaubanduses;

| 18. | nõuab tungivalt, et ELi liikmesriigid kaaluksid ja rakendaksid täiel määral AKV riikide arengut positiivselt mõjutavaid finantssektori väliseid meetmeid, eelkõige tipptasemel tehnosiiret piirkondades ning keskkonnakaitset, mis aitavad kaasa suutlikkuse tõstmisele ja võimaldavad areneda teadus- ja uurimistegevusel ning infrastruktuuril; |
| --- | --- |

18.

nõuab tungivalt, et ELi liikmesriigid kaaluksid ja rakendaksid täiel määral AKV riikide arengut positiivselt mõjutavaid finantssektori väliseid meetmeid, eelkõige tipptasemel tehnosiiret piirkondades ning keskkonnakaitset, mis aitavad kaasa suutlikkuse tõstmisele ja võimaldavad areneda teadus- ja uurimistegevusel ning infrastruktuuril;

| 19. | rõhutab vajadust tugevdada AKV riikide piirkondlikku integratsiooni ning palub kriisi mõjusid nende arengule eriti arvesse võtta AKV riikide ja ELi vaheliste majanduspartnerluslepingute läbirääkimistel ja rakendamisel; tuletab meelde, et majanduspartnerluslepingutega peab kaasnema ELi lubatud uue kaubandusabi rahastamine, st 2 miljardit eurot aastas 2010. aastaks; |
| --- | --- |

19.

rõhutab vajadust tugevdada AKV riikide piirkondlikku integratsiooni ning palub kriisi mõjusid nende arengule eriti arvesse võtta AKV riikide ja ELi vaheliste majanduspartnerluslepingute läbirääkimistel ja rakendamisel; tuletab meelde, et majanduspartnerluslepingutega peab kaasnema ELi lubatud uue kaubandusabi rahastamine, st 2 miljardit eurot aastas 2010. aastaks;

| 20. | tuletab ELi liikmesriikide meelde majanduskriisi tõttu suurenenud vajadust rakendada rände suhtes sellist lähenemisviisi, millega austatakse inimõigusi ja mis vastab arengueesmärkidele; tuleb hõlbustada ja isegi julgustada migrantide rahaülekandeid nende päritoluriikidesse, kus kapitalivajadus on suur; samamoodi tuleb integratsiooni, sallivuse, inimeste vahetuse ja rahvastevahelise vastastikuse aktsepteerimise eesmärgil edendada rände sotsiaalset ja kultuurilist mõõdet ning omistada sellele Cotonou lepingu rakendamisel suuremat tähtsust; |
| --- | --- |

20.

tuletab ELi liikmesriikide meelde majanduskriisi tõttu suurenenud vajadust rakendada rände suhtes sellist lähenemisviisi, millega austatakse inimõigusi ja mis vastab arengueesmärkidele; tuleb hõlbustada ja isegi julgustada migrantide rahaülekandeid nende päritoluriikidesse, kus kapitalivajadus on suur; samamoodi tuleb integratsiooni, sallivuse, inimeste vahetuse ja rahvastevahelise vastastikuse aktsepteerimise eesmärgil edendada rände sotsiaalset ja kultuurilist mõõdet ning omistada sellele Cotonou lepingu rakendamisel suuremat tähtsust;

| 21. | rõhutab, et finantssüsteemi ülesehitust ja toimimist hõlmav rahvusvaheline finantsjuhtimine vajab kiiret reformimist, mille eeltingimuseks on AKV riikide täielik ja võrdõiguslik kaasamine rahvusvahelistesse finantsorganitesse, et parandada nende organite esindatust ning seega kajastada õiguspärasemalt erinevaid riiklikke, piirkondlikke ja rahvusvahelisi huve; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et finantssüsteemi ülesehitust ja toimimist hõlmav rahvusvaheline finantsjuhtimine vajab kiiret reformimist, mille eeltingimuseks on AKV riikide täielik ja võrdõiguslik kaasamine rahvusvahelistesse finantsorganitesse, et parandada nende organite esindatust ning seega kajastada õiguspärasemalt erinevaid riiklikke, piirkondlikke ja rahvusvahelisi huve;

| 22. | kutsub AKV riike üles kaasama oma parlamente tihedamalt otsuste langetamisse, eelkõige riiklike arengustrateegiate väljatöötamisse; |
| --- | --- |

22.

kutsub AKV riike üles kaasama oma parlamente tihedamalt otsuste langetamisse, eelkõige riiklike arengustrateegiate väljatöötamisse;

| 23. | kutsub rahvusvahelist üldsust üles õiglasel viisil lõpule viima arengu eesmärgil peetavate kaubandusläbirääkimiste Doha vooru, nii et see rahuldaks kõiki pooli; |
| --- | --- |

23.

kutsub rahvusvahelist üldsust üles õiglasel viisil lõpule viima arengu eesmärgil peetavate kaubandusläbirääkimiste Doha vooru, nii et see rahuldaks kõiki pooli;

| 24. | usub, et kriisi mõju AKV riikidele võib neid motiveerida investeerima põllumajandussektorisse, et tagada toiduga kindlustatus ja õigus toidusuveräänsusele, ning kaaluma tootmise mitmekesistamist ja toorme töötlemist lisandväärtuse suurendamiseks, mille tulemusena paraneksid kaubandustingimused ja väheneks tooraine hindade kõikumine; |
| --- | --- |

24.

usub, et kriisi mõju AKV riikidele võib neid motiveerida investeerima põllumajandussektorisse, et tagada toiduga kindlustatus ja õigus toidusuveräänsusele, ning kaaluma tootmise mitmekesistamist ja toorme töötlemist lisandväärtuse suurendamiseks, mille tulemusena paraneksid kaubandustingimused ja väheneks tooraine hindade kõikumine;

| 25. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV–ELi ministrite nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Komisjonile, ELi Nõukogu eesistujariigile, Aafrika Liidule, Üleaafrikalisele Parlamendile ja AKV riikide parlamentidele, Maailmapangale, Rahvusvahelisele Valuutafondile, ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioonile ning AKV piirkondlikele arengupankadele. |
| --- | --- |

25.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV–ELi ministrite nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Komisjonile, ELi Nõukogu eesistujariigile, Aafrika Liidule, Üleaafrikalisele Parlamendile ja AKV riikide parlamentidele, Maailmapangale, Rahvusvahelisele Valuutafondile, ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioonile ning AKV piirkondlikele arengupankadele.

RESOLUTSIOON (7)

sotsiaalse ja kultuurilise integratsiooni ja noorte osaluse kohta

AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee,

| — | kohtudes Luandas (Angola) 30. novembrist3. detsembrini 2009. aastal; |
| --- | --- |

—

kohtudes Luandas (Angola) 30. novembrist3. detsembrini 2009. aastal;

| — | võttes arvesse töökorra artikli 17 lõiget 1; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse töökorra artikli 17 lõiget 1;

| — | võttes arvesse AKV–ELi partnerluslepingut, mis allkirjastati 23. juunil 2000. aastal Cotonous ja mida muudeti 25. juunil 2005. aastal Luxembourgis („Cotonou leping”), eriti selle artikleid 9, 13, 26 ja 27; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV–ELi partnerluslepingut, mis allkirjastati 23. juunil 2000. aastal Cotonous ja mida muudeti 25. juunil 2005. aastal Luxembourgis („Cotonou leping”), eriti selle artikleid 9, 13, 26 ja 27;

| — | võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikleid 149–150 ning artikleid 177–181; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikleid 149–150 ning artikleid 177–181;

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 13 diskrimineerimise keelu kohta soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 13 diskrimineerimise keelu kohta soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel,

| — | võttes arvesse ülemaailmset noorte tegevusprogrammi aastaks 2000 ja järgnevateks aastateks, mis võeti vastu Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) Peaassambleel 7. novembril 1995. aastal; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ülemaailmset noorte tegevusprogrammi aastaks 2000 ja järgnevateks aastateks, mis võeti vastu Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) Peaassambleel 7. novembril 1995. aastal;

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peakorteris New Yorgis 13. detsembril 2006. aastal vastuvõetud ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni ja selle fakultatiivset protokolli; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peakorteris New Yorgis 13. detsembril 2006. aastal vastuvõetud ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni ja selle fakultatiivset protokolli;

| — | võttes arvesse Lissaboni deklaratsiooni noorsoopoliitika ja noorteprogrammide kohta, mis võeti vastu 8.–12. augustil 1998. aastal Lissabonis noorsoopoliitika valdkonna eest vastutavate ministrite ülemaailmsel konverentsil; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Lissaboni deklaratsiooni noorsoopoliitika ja noorteprogrammide kohta, mis võeti vastu 8.–12. augustil 1998. aastal Lissabonis noorsoopoliitika valdkonna eest vastutavate ministrite ülemaailmsel konverentsil;

| — | võttes arvesse Braga noorte tegevuskava, mis võeti vastu 2.–7. augustil 1998. aastal ÜRO ülemaailmsel noortefoorumil Bragas (Portugal); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Braga noorte tegevuskava, mis võeti vastu 2.–7. augustil 1998. aastal ÜRO ülemaailmsel noortefoorumil Bragas (Portugal);

| — | võttes arvesse noorte kohalikus ja piirkondlikus elus osalemise muudetud Euroopa hartat, mille võttis vastu Euroopa Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Kongress 21. mail 2003; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse noorte kohalikus ja piirkondlikus elus osalemise muudetud Euroopa hartat, mille võttis vastu Euroopa Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Kongress 21. mail 2003;

| — | võttes arvesse kultuurivaldkonna tegevuskava „Agenda 21”, mille kiitis heaks kohalike omavalitsuse sotsiaalse kaasatuse küsimust käsitlev 4. Porto Alegre foorum, mis toimus 8. mail 2004 Barcelonas (Hispaania); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kultuurivaldkonna tegevuskava „Agenda 21”, mille kiitis heaks kohalike omavalitsuse sotsiaalse kaasatuse küsimust käsitlev 4. Porto Alegre foorum, mis toimus 8. mail 2004 Barcelonas (Hispaania);

| — | võttes arvesse 20. juunil 2004. aastal Dakaris (Senegal) AKV riikide kultuuriministrite esimesel kohtumisel vastu võetud Dakari deklaratsiooni, mis käsitleb AKV riikide kultuuri ja kultuuritööstuse edendamist, ning selle tegevuskava; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. juunil 2004. aastal Dakaris (Senegal) AKV riikide kultuuriministrite esimesel kohtumisel vastu võetud Dakari deklaratsiooni, mis käsitleb AKV riikide kultuuri ja kultuuritööstuse edendamist, ning selle tegevuskava;

| — | võttes arvesse 2006. aasta oktoobris Santo Domingos (Dominikaani Vabariik) AKV riikide kultuuriministrite teisel kohtumisel vastuvõetud Santo Domingo resolutsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2006. aasta oktoobris Santo Domingos (Dominikaani Vabariik) AKV riikide kultuuriministrite teisel kohtumisel vastuvõetud Santo Domingo resolutsiooni;

| — | võttes arvesse noorte tööhõivet käsitlevat resolutsiooni, mis võeti vastu Rahvusvahelise Töökonverentsi 93. istungil 2005. aasta juunis Genfis; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse noorte tööhõivet käsitlevat resolutsiooni, mis võeti vastu Rahvusvahelise Töökonverentsi 93. istungil 2005. aasta juunis Genfis;

| — | võttes arvesse Aafrika noorte hartat, mille võttis vastu Aafrika Liit Banjulis (Gambia) 2006. aasta juulis; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika noorte hartat, mille võttis vastu Aafrika Liit Banjulis (Gambia) 2006. aasta juulis;

| — | võttes arvesse Vaikse ookeani noortestrateegiat 2010, mille võttis vastu Vaikse ookeani ühenduse noorteministrite teine konverents, mis toimus 5.–7. detsembril 2005. aastal Port Moresbys (Paapua Uus-Guinea); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Vaikse ookeani noortestrateegiat 2010, mille võttis vastu Vaikse ookeani ühenduse noorteministrite teine konverents, mis toimus 5.–7. detsembril 2005. aastal Port Moresbys (Paapua Uus-Guinea);

| — | võttes arvesse CARIFORUMi riikide ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise majanduspartnerluslepingu II jaotist („Investeeringud, teenuskaubandus ja e-kaubandus”), millega kehtestatakse teenuste vaba liikumine lepingu poolte vahel, ja selle lepingu III protokolli (kultuurialane koostöö); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse CARIFORUMi riikide ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise majanduspartnerluslepingu II jaotist („Investeeringud, teenuskaubandus ja e-kaubandus”), millega kehtestatakse teenuste vaba liikumine lepingu poolte vahel, ja selle lepingu III protokolli (kultuurialane koostöö);

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri 30. oktoobri 2008. aasta aruannet edusammude ja piirangute kohta ülemaailmse noorte tegevusprogrammi rakendamisel, pidades eelkõige silmas noorte heaolu ja rolli tsiviilühiskonnas; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri 30. oktoobri 2008. aasta aruannet edusammude ja piirangute kohta ülemaailmse noorte tegevusprogrammi rakendamisel, pidades eelkõige silmas noorte heaolu ja rolli tsiviilühiskonnas;

| — | võttes arvesse nõukogu 14. detsembri 2000. aasta resolutsiooni noorte sotsiaalse kaasatuse kohta (8); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 14. detsembri 2000. aasta resolutsiooni noorte sotsiaalse kaasatuse kohta (8);

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni 21. novembri 2001. aasta valget raamatut „Uus hoog Euroopa noortele” (9) ja Euroopa Parlamendi 14. mai 2002. aasta resolutsiooni komisjoni valge raamatu „Uus hoog Euroopa noortele” (10) kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni 21. novembri 2001. aasta valget raamatut „Uus hoog Euroopa noortele” (9) ja Euroopa Parlamendi 14. mai 2002. aasta resolutsiooni komisjoni valge raamatu „Uus hoog Euroopa noortele” (10) kohta;

| — | võttes arvesse nõukogu 27. juuni 2002. aasta resolutsiooni Euroopa noorsooalase koostööraamistiku kohta (11); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. juuni 2002. aasta resolutsiooni Euroopa noorsooalase koostööraamistiku kohta (11);

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 22.–23. märtsi 2005. aasta järeldusi, milles kiideti heaks Euroopa noortepakt (12); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 22.–23. märtsi 2005. aasta järeldusi, milles kiideti heaks Euroopa noortepakt (12);

| — | võttes arvesse komisjoni 30. mai 2005. aasta teatist nõukogule Euroopa noorsoopoliitika küsimuses: „Euroopa noorte probleemide lahendamine – Euroopa noortepakti rakendamine ja aktiivse kodanikutunde edendamine” (13), ning ja nõukogu 24. novembri 2005. aasta resolutsiooni, mis käsitleb Euroopa noorte probleemide lahendamist – Euroopa noortepakti rakendamine ja kodanikuaktiivsuse edendamine (14); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. mai 2005. aasta teatist nõukogule Euroopa noorsoopoliitika küsimuses: „Euroopa noorte probleemide lahendamine – Euroopa noortepakti rakendamine ja aktiivse kodanikutunde edendamine” (13), ning ja nõukogu 24. novembri 2005. aasta resolutsiooni, mis käsitleb Euroopa noorte probleemide lahendamist – Euroopa noortepakti rakendamine ja kodanikuaktiivsuse edendamine (14);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta otsust, millega kehtestati programm „Aktiivsed noored” perioodiks 2007–2013 (15); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta otsust, millega kehtestati programm „Aktiivsed noored” perioodiks 2007–2013 (15);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta otsust, millega luuakse ajavahemikuks 2007–2013 programm Kodanike Euroopa, et edendada Euroopa kodanikuaktiivsust (16); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta otsust, millega luuakse ajavahemikuks 2007–2013 programm Kodanike Euroopa, et edendada Euroopa kodanikuaktiivsust (16);

| — | võttes arvesse komisjoni 5. septembri 2007. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele noorte hariduses, tööhõives ja ühiskonnas osalemise edendamise kohta (17); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. septembri 2007. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele noorte hariduses, tööhõives ja ühiskonnas osalemise edendamise kohta (17);

| — | võttes arvesse nõukogu 16. novembri 2007. aasta järeldusi, mis käsitlevad erinevaid valdkondi ja tasandeid hõlmavat lähenemisviisi noortepoliitikale, et võimaldada noortel saavutada oma potentsiaali ning osaleda aktiivselt ühiskonnaelus (18); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 16. novembri 2007. aasta järeldusi, mis käsitlevad erinevaid valdkondi ja tasandeid hõlmavat lähenemisviisi noortepoliitikale, et võimaldada noortel saavutada oma potentsiaali ning osaleda aktiivselt ühiskonnaelus (18);

| — | võttes arvesse komisjoni 27. aprilli 2009. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele ELi noorsoostrateegia „Investeerimine ja mobiliseerimine: uuendatud avatud koordineerimismeetod noortega seotud väljakutsete ja võimaluste tarvis” (19) ja sellele lisatud komisjoni töödokumenti „ELi noorsooaruanne” (20); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. aprilli 2009. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele ELi noorsoostrateegia „Investeerimine ja mobiliseerimine: uuendatud avatud koordineerimismeetod noortega seotud väljakutsete ja võimaluste tarvis” (19) ja sellele lisatud komisjoni töödokumenti „ELi noorsooaruanne” (20);

| — | võttes arvesse ÜRO ülemaailmset 2003. aasta noorsooaruannet, ÜRO ülemaailmset 2005. aasta noorsooaruannet ja ÜRO ülemaailmset 2007. aasta noorsooaruannet; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO ülemaailmset 2003. aasta noorsooaruannet, ÜRO ülemaailmset 2005. aasta noorsooaruannet ja ÜRO ülemaailmset 2007. aasta noorsooaruannet;

| — | võttes arvesse ÜRO Arenguprogrammi 2004. aasta inimarengu aruannet „Kultuuriline vabadus tänapäeva mitmekesises maailmas”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Arenguprogrammi 2004. aasta inimarengu aruannet „Kultuuriline vabadus tänapäeva mitmekesises maailmas”;

| — | võttes arvesse 2006. aasta aprillis varjupaiga-, rände- ja liikuvusküsimuste eest vastutavate AKV ministrite esimesel kohtumisel vastu võetud Brüsseli deklaratsiooni varjupaiga, rände ja liikuvuse kohta ja deklaratsiooni rakendamise tegevuskava; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2006. aasta aprillis varjupaiga-, rände- ja liikuvusküsimuste eest vastutavate AKV ministrite esimesel kohtumisel vastu võetud Brüsseli deklaratsiooni varjupaiga, rände ja liikuvuse kohta ja deklaratsiooni rakendamise tegevuskava;

| — | võttes arvesse varjupaiga-, rände- ja liikuvusküsimuste eest vastutavate AKV ministrite poolt vastu võetud AKV riikide rühma Brüsseli resolutsiooni rände ja arengu kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse varjupaiga-, rände- ja liikuvusküsimuste eest vastutavate AKV ministrite poolt vastu võetud AKV riikide rühma Brüsseli resolutsiooni rände ja arengu kohta;

| — | võttes arvesse 8.–13. juunil 2008. aastal Addis Abebas (Etioopia) peetud AKV ministrite nõukogu 27. istungjärgul vastu võetud otsust nr 2/LXXXVII/08, mis käsitleb AKV riikide rühma Brüsseli resolutsiooni (rände ja arengu kohta) rakendamist; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 8.–13. juunil 2008. aastal Addis Abebas (Etioopia) peetud AKV ministrite nõukogu 27. istungjärgul vastu võetud otsust nr 2/LXXXVII/08, mis käsitleb AKV riikide rühma Brüsseli resolutsiooni (rände ja arengu kohta) rakendamist;

| — | võttes arvesse Maailmapanga arenguaruannet 2007: „Areng ja tulevane põlvkond”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailmapanga arenguaruannet 2007: „Areng ja tulevane põlvkond”;

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 2008. aasta oktoobri aruannet „Ülemaailmsed noorte tööhõive arengusuunad”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 2008. aasta oktoobri aruannet „Ülemaailmsed noorte tööhõive arengusuunad”;

| — | võttes arvesse 4.–7. detsembril 2007. aastal Lissabonis (Portugal) toimunud Aafrika ja Euroopa Noortefoorumi lõppdeklaratsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 4.–7. detsembril 2007. aastal Lissabonis (Portugal) toimunud Aafrika ja Euroopa Noortefoorumi lõppdeklaratsiooni;

| — | võttes arvesse Euroopa Noortefoorumi 2008. aasta seisukohti noorsoo ja migratsiooni ning noorte tööhõive kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Noortefoorumi 2008. aasta seisukohti noorsoo ja migratsiooni ning noorte tööhõive kohta;

| — | võttes arvesse Euroopa Noortefoorumi 2008. aasta aruannet „Areng vajab noori – aktiivsed noorteorganisatsioonid”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Noortefoorumi 2008. aasta aruannet „Areng vajab noori – aktiivsed noorteorganisatsioonid”;

| — | võttes arvesse sotsiaal- ja keskkonnakomisjoni raportit (AKV-EL/100 504/09/lõplik), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse sotsiaal- ja keskkonnakomisjoni raportit (AKV-EL/100 504/09/lõplik),

| A. | arvestades, et „noor” on defineeritud kui noor inimene vanuses 15 kuni 24 aastat (21); arvestades, et noored moodustavad 18 % maailma elanikkonnast ja neid on 1,2 miljardit inimest, kellest peaaegu 85 % elab arengumaades; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et „noor” on defineeritud kui noor inimene vanuses 15 kuni 24 aastat (21); arvestades, et noored moodustavad 18 % maailma elanikkonnast ja neid on 1,2 miljardit inimest, kellest peaaegu 85 % elab arengumaades;

| B. | arvestades, et paljud noored elavad vaesuses ja kannatavad tõrjutuse või kõrvalejäetuse tõttu, eriti noored naised, puuetega noored, noored ümberasujad ja pagulased, maapiirkondades elavad noored ja rahvusvähemuses noored; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et paljud noored elavad vaesuses ja kannatavad tõrjutuse või kõrvalejäetuse tõttu, eriti noored naised, puuetega noored, noored ümberasujad ja pagulased, maapiirkondades elavad noored ja rahvusvähemuses noored;

| C. | arvestades, et noorte sotsiaalne, majanduslik ja kultuuriline kaasatus ning aktiivne osalemine ühiskonnas on olulised nii nende isikliku arengu kui ka kindla ja demokraatliku arengu seisukohast riiklikul ja ülemaailmsel tasandil; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et noorte sotsiaalne, majanduslik ja kultuuriline kaasatus ning aktiivne osalemine ühiskonnas on olulised nii nende isikliku arengu kui ka kindla ja demokraatliku arengu seisukohast riiklikul ja ülemaailmsel tasandil;

| D. | arvestades, et haridus ja tööhõive on eduka integratsiooni ja noorte ühiskonnas osalemise eeldus; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et haridus ja tööhõive on eduka integratsiooni ja noorte ühiskonnas osalemise eeldus;

| E. | arvestades, et hoolimata sellest, et tänapäeva noored on läbi aegade harituim noorte põlvkond, on noorte töötus ja vaeghõive rekordiliselt suured ja kasvavad veelgi majanduskriisi tõttu; arvestades, et maailma tööealisest elanikkonnast on noori 25 %, kuid töötutest moodustasid nad 2007. aastal 43,7 % (22); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et hoolimata sellest, et tänapäeva noored on läbi aegade harituim noorte põlvkond, on noorte töötus ja vaeghõive rekordiliselt suured ja kasvavad veelgi majanduskriisi tõttu; arvestades, et maailma tööealisest elanikkonnast on noori 25 %, kuid töötutest moodustasid nad 2007. aastal 43,7 % (22);

| F. | arvestades, et kultuuritööstuse valdkonnas toetatakse alternatiivset majandusarengut, luuakse uusi väärtusi ja pakutakse noortele inimväärset tööd; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kultuuritööstuse valdkonnas toetatakse alternatiivset majandusarengut, luuakse uusi väärtusi ja pakutakse noortele inimväärset tööd;

| G. | arvestades, et migratsioonist on saanud noorte jaoks üks toimetuleku moodus, mis avardab õppimis- ja töövõimalusi, kuid nendest õppimisvõimalustest ei ole kasu arengumaadel, kust need noored tulevad, ning need ei tõsta nende made haridustaset; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et migratsioonist on saanud noorte jaoks üks toimetuleku moodus, mis avardab õppimis- ja töövõimalusi, kuid nendest õppimisvõimalustest ei ole kasu arengumaadel, kust need noored tulevad, ning need ei tõsta nende made haridustaset;

| H. | arvestades, et globaliseerumine on aidanud suurendada liikuvust hariduse ja kutsehariduse, tööhõive ja vabatahtliku teenistuse vallas, toetades seeläbi solidaarsuse ja parema kultuuridevahelise mõistmise tekkimist ning suurendades austust erinevuste ja mitmekesisuse vastu; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et globaliseerumine on aidanud suurendada liikuvust hariduse ja kutsehariduse, tööhõive ja vabatahtliku teenistuse vallas, toetades seeläbi solidaarsuse ja parema kultuuridevahelise mõistmise tekkimist ning suurendades austust erinevuste ja mitmekesisuse vastu;

| I. | arvestades, et kultuuril on oluline roll noorte heaolus ja isiklikus arengus; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kultuuril on oluline roll noorte heaolus ja isiklikus arengus;

| J. | arvestades, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) levik pakub noortele uusi võimalusi enda arendamiseks, sotsiaalseks kaasatuseks ja kodanike osaluseks; arvestades, et riikide kohustus investeerida IKT valdkonda võiks vähendada praegust ELi ja AKV riikide vahelist digitaalset lõhet ja soodustada võrdsuse teket; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) levik pakub noortele uusi võimalusi enda arendamiseks, sotsiaalseks kaasatuseks ja kodanike osaluseks; arvestades, et riikide kohustus investeerida IKT valdkonda võiks vähendada praegust ELi ja AKV riikide vahelist digitaalset lõhet ja soodustada võrdsuse teket;

| K. | arvestades, et ülemaailmsetele ohtudele, nagu kliimamuutus, võib pikaajalisi lahendusi leida ja arengueesmärke saavutada üksnes siis, kui noori tunnustatakse otsustamisprotsessis kui partnereid, |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ülemaailmsetele ohtudele, nagu kliimamuutus, võib pikaajalisi lahendusi leida ja arengueesmärke saavutada üksnes siis, kui noori tunnustatakse otsustamisprotsessis kui partnereid,

Üldised kaalutlused

| 1. | nõuab tungivalt, et ELi ja AKV riikide valitsused võtaksid noori puudutavaid küsimusi arvesse kõikide poliitiliste otsuste tegemisel ja koordineeriksid paremini noorsoopoliitikat ja teisi noori otseselt mõjutavaid poliitikavaldkondi; |
| --- | --- |

1.

nõuab tungivalt, et ELi ja AKV riikide valitsused võtaksid noori puudutavaid küsimusi arvesse kõikide poliitiliste otsuste tegemisel ja koordineeriksid paremini noorsoopoliitikat ja teisi noori otseselt mõjutavaid poliitikavaldkondi;

| 2. | rõhutab, et inimõiguste ülddeklaratsiooni, eelkõige selle artikleid 23, 24 ja 27, mis käsitlevad tööd, haridust ja kultuuri, on vaja kaitsta täies ulatuses; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et inimõiguste ülddeklaratsiooni, eelkõige selle artikleid 23, 24 ja 27, mis käsitlevad tööd, haridust ja kultuuri, on vaja kaitsta täies ulatuses;

| 3. | palub komisjonil ettenähtud sätete raames rahastada tasakaalustatult programmi „Tegusad noored (2007–2013)” meedet 3.2 ja luua programmi „Euro-Med noored” eeskujul Cotonou lepingu raames programm „AKV-ELi noored” koos lisaassigneeringutega jätkuprogrammile; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil ettenähtud sätete raames rahastada tasakaalustatult programmi „Tegusad noored (2007–2013)” meedet 3.2 ja luua programmi „Euro-Med noored” eeskujul Cotonou lepingu raames programm „AKV-ELi noored” koos lisaassigneeringutega jätkuprogrammile;

| 4. | rõhutab, et kõigi tasandite poliitiliste otsuste tegijad peaksid tegema tihedamat koostööd ja edendama sotsiaalse ja kultuurilise integratsiooni ning noorte osaluse heade tavade vahetust, näiteks soodustades koostööd asutuste vahel, mis koondavad rahvuslikke, piirkondlikke ja rahvusvahelisi noorteprogramme; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et kõigi tasandite poliitiliste otsuste tegijad peaksid tegema tihedamat koostööd ja edendama sotsiaalse ja kultuurilise integratsiooni ning noorte osaluse heade tavade vahetust, näiteks soodustades koostööd asutuste vahel, mis koondavad rahvuslikke, piirkondlikke ja rahvusvahelisi noorteprogramme;

| 5. | palub ELi ja AKV riikidel tagada kõigile noortele nende õigused ja vabadused ning kaotada kõik diskrimineerimise vormid; palub komisjoni, ELi ja AKV riike suurendada kaitsetutesse rühmadesse kuuluvatele noortele suunatud sotsiaalse ja kultuurilise kaasatuse programmide rahastamist; |
| --- | --- |

5.

palub ELi ja AKV riikidel tagada kõigile noortele nende õigused ja vabadused ning kaotada kõik diskrimineerimise vormid; palub komisjoni, ELi ja AKV riike suurendada kaitsetutesse rühmadesse kuuluvatele noortele suunatud sotsiaalse ja kultuurilise kaasatuse programmide rahastamist;

| 6. | leiab, et EL peaks välja kujundama ühise rändepoliitika, mis oleks järjepidev, mille keskmes oleks võrdsus ja mis keskenduks sisserännanute sotsiaalsele integratsioonile vastuvõtvates ühiskondades; palub ELi liikmesriikidel tagada noorte sisserännanute õiguste austamine ja asjaomase riigi kodanikega võrdväärne ligipääs haridusele, sotsiaalteenustele ja majanduslikele võimalustele; |
| --- | --- |

6.

leiab, et EL peaks välja kujundama ühise rändepoliitika, mis oleks järjepidev, mille keskmes oleks võrdsus ja mis keskenduks sisserännanute sotsiaalsele integratsioonile vastuvõtvates ühiskondades; palub ELi liikmesriikidel tagada noorte sisserännanute õiguste austamine ja asjaomase riigi kodanikega võrdväärne ligipääs haridusele, sotsiaalteenustele ja majanduslikele võimalustele;

| 7. | palub ELil parandada kaitsemeetmeid Euroopas seaduslikult töötavatele kolmandatest riikidest pärit noortele; julgustab ELi töötama selle nimel, et anda nendele pikaajalise elaniku staatus ning määratleda madala kvalifikatsiooniga ja kvalifikatsioonita töölise staatus; on ka arvamusel, et ELi ja AKV riikide valitsused peaksid töötama välja programme, mis võimaldaksid piirata noorte ajude äravoolu arengumaadest, ning kooskõlastama meetmeid selle vältimiseks; |
| --- | --- |

7.

palub ELil parandada kaitsemeetmeid Euroopas seaduslikult töötavatele kolmandatest riikidest pärit noortele; julgustab ELi töötama selle nimel, et anda nendele pikaajalise elaniku staatus ning määratleda madala kvalifikatsiooniga ja kvalifikatsioonita töölise staatus; on ka arvamusel, et ELi ja AKV riikide valitsused peaksid töötama välja programme, mis võimaldaksid piirata noorte ajude äravoolu arengumaadest, ning kooskõlastama meetmeid selle vältimiseks;

| 8. | palub ELi ja AKV riikide valitsustel tagada kõigile noortele juurdepääs asjakohasele ja noortesõbralikule terviseinformatsioonile ja -teenustele; |
| --- | --- |

8.

palub ELi ja AKV riikide valitsustel tagada kõigile noortele juurdepääs asjakohasele ja noortesõbralikule terviseinformatsioonile ja -teenustele;

Haridus

| 9. | palub ELi ja AKV riikide valitsustel algatada programme, mis vähendaksid koolist väljalangevust, vähendaksid noorte kirjaoskamatust ja parandaksid põhihariduse kvaliteeti; |
| --- | --- |

9.

palub ELi ja AKV riikide valitsustel algatada programme, mis vähendaksid koolist väljalangevust, vähendaksid noorte kirjaoskamatust ja parandaksid põhihariduse kvaliteeti;

| 10. | nõuab kõigile alama keskhariduse kättesaadavust; palub ELi ja AKV riikide valitsustel kõrvaldada tõkked algharidusele juurdepääsul, eeskätt puuetega noorte ja muude kaitsetute inimrühmade osas; kutsub valitsusi üles andma stipendiume ja sooduslaene arengumaade üliõpilastele, kes soovivad astuda kõrgkooli; |
| --- | --- |

10.

nõuab kõigile alama keskhariduse kättesaadavust; palub ELi ja AKV riikide valitsustel kõrvaldada tõkked algharidusele juurdepääsul, eeskätt puuetega noorte ja muude kaitsetute inimrühmade osas; kutsub valitsusi üles andma stipendiume ja sooduslaene arengumaade üliõpilastele, kes soovivad astuda kõrgkooli;

| 11. | palub ELi ja AKV riikidel toetada sujuvat üleminekut haridussüsteemist tööturule, minnes üle teoreetiliselt õppelt klassiruumis praktilise kogemuse omandamisele koolis ja ettevõtluse õpetamise kaasamisele õppekavasse; |
| --- | --- |

11.

palub ELi ja AKV riikidel toetada sujuvat üleminekut haridussüsteemist tööturule, minnes üle teoreetiliselt õppelt klassiruumis praktilise kogemuse omandamisele koolis ja ettevõtluse õpetamise kaasamisele õppekavasse;

| 12. | nõuab tungivalt, et ELi ja AKV riikide valitsused asetaksid rõhu kultuurilisele ja sotsiaalsele harimisele ning õhutaksid noori osalema nii koolis kui ka kooliväliselt kultuurilises tegevuses, mis rikastaks nende elu, aitaks neil areneda tasakaalustatud isiksuseks, hoiaks noori eemal narkootikumidest ja teistest väärnähtustest, soosides sel viisil nende sotsiaalset ja kultuurilist kaasamist ühiskonda; |
| --- | --- |

12.

nõuab tungivalt, et ELi ja AKV riikide valitsused asetaksid rõhu kultuurilisele ja sotsiaalsele harimisele ning õhutaksid noori osalema nii koolis kui ka kooliväliselt kultuurilises tegevuses, mis rikastaks nende elu, aitaks neil areneda tasakaalustatud isiksuseks, hoiaks noori eemal narkootikumidest ja teistest väärnähtustest, soosides sel viisil nende sotsiaalset ja kultuurilist kaasamist ühiskonda;

| 13. | nõuab tungivalt, et ELi ja AKV riikide valitsused tunnistaksid, et noored inimesed on muutustele kõige enam avatud rühm ning parimad muutuste propageerijad igas ühiskonnas; palub, et ELi ja AKV riikide valitsused kasutaksid noori positiivsete muutuste esilekutsumiseks ühiskonnas, kasutades selleks niisuguseid mehhanisme nagu noortevaheline harimine HIV/AIDSi küsimustes, IKT ning jätkusuutlikud tehnoloogiad kliimamuutuse leevendamiseks ja sellega kohanemiseks; |
| --- | --- |

13.

nõuab tungivalt, et ELi ja AKV riikide valitsused tunnistaksid, et noored inimesed on muutustele kõige enam avatud rühm ning parimad muutuste propageerijad igas ühiskonnas; palub, et ELi ja AKV riikide valitsused kasutaksid noori positiivsete muutuste esilekutsumiseks ühiskonnas, kasutades selleks niisuguseid mehhanisme nagu noortevaheline harimine HIV/AIDSi küsimustes, IKT ning jätkusuutlikud tehnoloogiad kliimamuutuse leevendamiseks ja sellega kohanemiseks;

| 14. | nõuab, et kõigil noortel oleks ligipääs IKTle; palub valitsustel investeerida IKT infrastruktuuri ja varustada koole IKT vahenditega; palub komisjoni ning AKV ja ELi riike ühendada AKV ja ELi klassiruumid eTwinning tehnoloogia abil, et soodustada kultuuridevahelist õpet; palub ELi ja AKV riikide valitsustel edendada kaugõpet kui vahendit, mis aitab kaasa halvemas olukorras olevate rühmade, eeskätt puuetega inimeste sotsiaalsele integreerumisele; |
| --- | --- |

14.

nõuab, et kõigil noortel oleks ligipääs IKTle; palub valitsustel investeerida IKT infrastruktuuri ja varustada koole IKT vahenditega; palub komisjoni ning AKV ja ELi riike ühendada AKV ja ELi klassiruumid eTwinning tehnoloogia abil, et soodustada kultuuridevahelist õpet; palub ELi ja AKV riikide valitsustel edendada kaugõpet kui vahendit, mis aitab kaasa halvemas olukorras olevate rühmade, eeskätt puuetega inimeste sotsiaalsele integreerumisele;

Tööhõive

| 15. | palub ELi ja AKV riikide valitsusi luua koostöös ILOga riiklikud noorte tööhõive strateegiad ja tegevusplaanid ning kontrollida regulaarselt noorte tööhõive olukorda; |
| --- | --- |

15.

palub ELi ja AKV riikide valitsusi luua koostöös ILOga riiklikud noorte tööhõive strateegiad ja tegevusplaanid ning kontrollida regulaarselt noorte tööhõive olukorda;

| 16. | palub ELi ja AKV valitsustel edendada tööalaseid õigusi ja õiglast töötasu, et selle kaudu mõjusalt suurendada sotsiaalset kaasatust; |
| --- | --- |

16.

palub ELi ja AKV valitsustel edendada tööalaseid õigusi ja õiglast töötasu, et selle kaudu mõjusalt suurendada sotsiaalset kaasatust;

| 17. | märgib, et noored, kes töötavad õpingute ajal, saavad väärtuslikke kogemusi, mis hõlbustab nende üleminekut haridussüsteemist tööturule; ergutab erasektorit looma õppivatele noortele rohkem praktikavõimalusi; hoiatab sellega seoses igasuguse tööalase ekspluateerimise eest; |
| --- | --- |

17.

märgib, et noored, kes töötavad õpingute ajal, saavad väärtuslikke kogemusi, mis hõlbustab nende üleminekut haridussüsteemist tööturule; ergutab erasektorit looma õppivatele noortele rohkem praktikavõimalusi; hoiatab sellega seoses igasuguse tööalase ekspluateerimise eest;

| 18. | märgib, et noorte naiste (23) ja puuetega noorte inimeste (24) hulgas on rohkem töötust ja vaeghõivet; nõuab noorte naiste ja ebasoodsas olukorras olevate inimrühmade tööhõivet toetava poliitika väljatöötamist; |
| --- | --- |

18.

märgib, et noorte naiste (23) ja puuetega noorte inimeste (24) hulgas on rohkem töötust ja vaeghõivet; nõuab noorte naiste ja ebasoodsas olukorras olevate inimrühmade tööhõivet toetava poliitika väljatöötamist;

| 19. | rõhutab vajadust luua soodustingimused noortele ettevõtjatele, edastades neile teavet ja pakkudes rahalisi stiimuleid ning vabastades halduskoormustest need, kes soovivad ettevõtet luua; palub finantsasutustel lihtsustada noorte juurdepääsu mikrokrediidile; palub valitsustel luua professionaalseid nõustamis- ja rahastamisprogramme noortele ettevõtjatele kultuuri- ja loovtööstuse valdkonnas ning edendada kohaliku tasandi teenuseid, et parandada sotsiaalset integratsiooni kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

19.

rõhutab vajadust luua soodustingimused noortele ettevõtjatele, edastades neile teavet ja pakkudes rahalisi stiimuleid ning vabastades halduskoormustest need, kes soovivad ettevõtet luua; palub finantsasutustel lihtsustada noorte juurdepääsu mikrokrediidile; palub valitsustel luua professionaalseid nõustamis- ja rahastamisprogramme noortele ettevõtjatele kultuuri- ja loovtööstuse valdkonnas ning edendada kohaliku tasandi teenuseid, et parandada sotsiaalset integratsiooni kohalikul tasandil;

Kultuur

| 20. | palub ELi ja AKV riikide parlamentidel lisada oma territooriumi kultuuride kaitse riigi õigusaktidesse, et tagada nende kultuuride säilimine ja areng; |
| --- | --- |

20.

palub ELi ja AKV riikide parlamentidel lisada oma territooriumi kultuuride kaitse riigi õigusaktidesse, et tagada nende kultuuride säilimine ja areng;

| 21. | lükkab tagasi kontseptsiooni kultuurist kui hüvest, mis peab andma kasumit; toetab kultuuri loomise ja teostamise demokratiseerimist, et stimuleerida noorte kultuurilist arengut vastavalt nende endi püüdlustele ja nende endi osalusel; |
| --- | --- |

21.

lükkab tagasi kontseptsiooni kultuurist kui hüvest, mis peab andma kasumit; toetab kultuuri loomise ja teostamise demokratiseerimist, et stimuleerida noorte kultuurilist arengut vastavalt nende endi püüdlustele ja nende endi osalusel;

| 22. | nõuab tungivalt, et ELi ja AKV riikide valitsused looksid kavasid või toetaksid olemasolevaid algatusi, millega toetatakse kultuuriturismi ja innustatakse noori inimesi lugu pidama riikide kultuuri- ja looduspärandist; |
| --- | --- |

22.

nõuab tungivalt, et ELi ja AKV riikide valitsused looksid kavasid või toetaksid olemasolevaid algatusi, millega toetatakse kultuuriturismi ja innustatakse noori inimesi lugu pidama riikide kultuuri- ja looduspärandist;

| 23. | palub ELi ja AKV riikide valitsustel luua või tugevdada olemasolevat kultuuridevahelist poliitikat, et soodustada kultuurilist mitmekesisust ja erinevate kultuuride rahumeelset kooseksisteerimist ühiskonnas; palub ELi ja AKV riikide valitsustel ka õhutada kultuuripoliitika detsentraliseerimist, soodustades sellega kultuuri- ja subkultuuripõhist kohalikku arengut ning austust mitmekesisuse ja erinevuste vastu; |
| --- | --- |

23.

palub ELi ja AKV riikide valitsustel luua või tugevdada olemasolevat kultuuridevahelist poliitikat, et soodustada kultuurilist mitmekesisust ja erinevate kultuuride rahumeelset kooseksisteerimist ühiskonnas; palub ELi ja AKV riikide valitsustel ka õhutada kultuuripoliitika detsentraliseerimist, soodustades sellega kultuuri- ja subkultuuripõhist kohalikku arengut ning austust mitmekesisuse ja erinevuste vastu;

| 24. | palub ELi ja AKV riikide valitsustel, komisjonil ja rahvusvahelistel organisatsioonidel teha suuremaid pingutusi, et luua õpitubasid, seminare ja laagreid erineva kultuurilise, etnilise ja usulise taustaga noortele, et soodustada kultuuridevahelist mõistmist; |
| --- | --- |

24.

palub ELi ja AKV riikide valitsustel, komisjonil ja rahvusvahelistel organisatsioonidel teha suuremaid pingutusi, et luua õpitubasid, seminare ja laagreid erineva kultuurilise, etnilise ja usulise taustaga noortele, et soodustada kultuuridevahelist mõistmist;

| 25. | leiab, et ÜRO, komisjon ja valitsused peaksid arengukoostöö valdkonna poliitikasse, programmidesse ja tegevuskavadesse lisama kultuurilise mõõtme; |
| --- | --- |

25.

leiab, et ÜRO, komisjon ja valitsused peaksid arengukoostöö valdkonna poliitikasse, programmidesse ja tegevuskavadesse lisama kultuurilise mõõtme;

| 26. | palub rahvusvahelisel üldsusel ning ELi ja AKV riikide valitsustel pöörata tähelepanu traditsioonilise käsitöö säilitamisele, eraldades kutseharidusele ja tootmisvõimalustele rohkem vahendeid; toetada nende toodete müüki ja turustamist; parandada kultuuritoodete ja -teenuste, eriti nende, milles osalevad noored, turulepääsu võimalusi, et parandada kultuurikaupade ja –teenuste liikuvust; ning toetada kohalike keelte interneti teel õpetamise algatusi; |
| --- | --- |

26.

palub rahvusvahelisel üldsusel ning ELi ja AKV riikide valitsustel pöörata tähelepanu traditsioonilise käsitöö säilitamisele, eraldades kutseharidusele ja tootmisvõimalustele rohkem vahendeid; toetada nende toodete müüki ja turustamist; parandada kultuuritoodete ja -teenuste, eriti nende, milles osalevad noored, turulepääsu võimalusi, et parandada kultuurikaupade ja –teenuste liikuvust; ning toetada kohalike keelte interneti teel õpetamise algatusi;

| 27. | palub ELi ja AKV riikide valitsustel tagada, et noorte hääl oleks kuulda, ning tunneb heameelt noorte poliitilise kultuuri edendamiseks ja noorte vastutustunde arendamiseks loodud noorte parlamentide üle; |
| --- | --- |

27.

palub ELi ja AKV riikide valitsustel tagada, et noorte hääl oleks kuulda, ning tunneb heameelt noorte poliitilise kultuuri edendamiseks ja noorte vastutustunde arendamiseks loodud noorte parlamentide üle;

Osalus

| 28. | tervitab komisjoni algatust, mis puudutab struktureeritud dialoogi noorte ja noorteorganisatsioonidega neile tähtsatel poliitikateemadel, kuid rõhutab vajadust nimetatud kontseptsiooni selgema defineerimise järele; |
| --- | --- |

28.

tervitab komisjoni algatust, mis puudutab struktureeritud dialoogi noorte ja noorteorganisatsioonidega neile tähtsatel poliitikateemadel, kuid rõhutab vajadust nimetatud kontseptsiooni selgema defineerimise järele;

| 29. | märgib, et teabele ligipääsu hõlbustamine suurendab valitsuste tegevuse ja avaliku halduse läbipaistvust, mis ergutab noortele volituste andmist ja nende osalemist otsuste tegemisel; rõhutab IKT tähtsust teabele ligipääsemise hõlbustamisel ning palub valitsustel luua ja rakendada mehhanisme, mis kindlustaksid noorte IKT kasutajate kaitse; rõhutab IKT rolli noorte uute osalemise vormide, nagu küberosalus ja e-kodakondsus, tugevdamises; |
| --- | --- |

29.

märgib, et teabele ligipääsu hõlbustamine suurendab valitsuste tegevuse ja avaliku halduse läbipaistvust, mis ergutab noortele volituste andmist ja nende osalemist otsuste tegemisel; rõhutab IKT tähtsust teabele ligipääsemise hõlbustamisel ning palub valitsustel luua ja rakendada mehhanisme, mis kindlustaksid noorte IKT kasutajate kaitse; rõhutab IKT rolli noorte uute osalemise vormide, nagu küberosalus ja e-kodakondsus, tugevdamises;

| 30. | leiab, et valimistel osalemise minimaalne vanus ei tohiks olla rohkem kui 18 aastat, et kindlustada noorte täieõiguslik osalemine ühiskonnas; |
| --- | --- |

30.

leiab, et valimistel osalemise minimaalne vanus ei tohiks olla rohkem kui 18 aastat, et kindlustada noorte täieõiguslik osalemine ühiskonnas;

| 31. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV–ELi nõukogule, Euroopa Komisjonile, Aafrika Liidule, ELi liikmesriikidele, AKV riikidele, ÜROle ja UNESCOle. |
| --- | --- |

31.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV–ELi nõukogule, Euroopa Komisjonile, Aafrika Liidule, ELi liikmesriikidele, AKV riikidele, ÜROle ja UNESCOle.

RESOLUTSIOON (25)

kliimamuutus

AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee,

| — | kohtudes Luandas (Angola) 30. novembrist3. detsembrini 2009; |
| --- | --- |

—

kohtudes Luandas (Angola) 30. novembrist3. detsembrini 2009;

| — | võttes arvesse töökorra artikli 17 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse töökorra artikli 17 lõiget 2;

| — | võttes arvesse 1992. aasta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1992. aasta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC);

| — | võttes arvesse 1997. aasta Kyoto protokolli; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1997. aasta Kyoto protokolli;

| — | võttes arvesse tegevuskava, mille Euroopa Ülemkogu võttis ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja raporti põhjal vastu 2008. aasta märtsis; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tegevuskava, mille Euroopa Ülemkogu võttis ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja raporti põhjal vastu 2008. aasta märtsis;

| — | võttes arvesse ühisnõukogus 2009. aasta mais vastu võetud AKV–ELi ühisdeklaratsiooni kliimamuutuse ja arengu kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühisnõukogus 2009. aasta mais vastu võetud AKV–ELi ühisdeklaratsiooni kliimamuutuse ja arengu kohta;

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee poolt 3. juunil 2009. aastal vastu võetud resolutsiooni A/63/281 kliimamuutuse ja selle võimalike mõjude kohta julgeolekule; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee poolt 3. juunil 2009. aastal vastu võetud resolutsiooni A/63/281 kliimamuutuse ja selle võimalike mõjude kohta julgeolekule;

| — | võttes arvesse 23. juunil 2009. aastal endise ÜRO peasekretäri Kofi Annani algatusel Genfis toimunud ülemaailmse humanitaarfoorumi seisukohti; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 23. juunil 2009. aastal endise ÜRO peasekretäri Kofi Annani algatusel Genfis toimunud ülemaailmse humanitaarfoorumi seisukohti;

| — | võttes arvesse 25.–27. juunil 2009. aastal Yaoundés (Kamerun) toimunud üleaafrikalise parlamentaarse konverentsi deklaratsiooni kliimamuutuse kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 25.–27. juunil 2009. aastal Yaoundés (Kamerun) toimunud üleaafrikalise parlamentaarse konverentsi deklaratsiooni kliimamuutuse kohta;

| — | võttes arvesse resolutsioone, mis võeti vastu 10. juulil 2009. aastal G8 tippkohtumisel ja L’Aquilas (Itaalia) toimunud tähtsamate majandusriikide kliima- ja energiafoorumil; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse resolutsioone, mis võeti vastu 10. juulil 2009. aastal G8 tippkohtumisel ja L’Aquilas (Itaalia) toimunud tähtsamate majandusriikide kliima- ja energiafoorumil;

| — | võttes arvesse 3.–6. augustil 2009. aastal Praias (Cabo Verde) toimunud Lääne-Aafrika parlamendiliikmete ja kohalike valitud esindajate piirkondlikku seminari kliimamuutuste vastase võitluse juhtimise teemal; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 3.–6. augustil 2009. aastal Praias (Cabo Verde) toimunud Lääne-Aafrika parlamendiliikmete ja kohalike valitud esindajate piirkondlikku seminari kliimamuutuste vastase võitluse juhtimise teemal;

| — | võttes arvesse 30. augustil 2009. aastal Syrtes (Liibüa) toimunud Aafrika Liidu tippkohtumisel vastu võetud resolutsioone kliimamuutuse ja konfliktide kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 30. augustil 2009. aastal Syrtes (Liibüa) toimunud Aafrika Liidu tippkohtumisel vastu võetud resolutsioone kliimamuutuse ja konfliktide kohta;

| — | võttes arvesse 22. septembril 2009. aastal ÜRO peasekretäri Ban Ki-mooni poolt New Yorgis kokkukutsutud kliimamuutusi käsitleval kõrgetasemelisel kohtumisel esitatud soovitusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 22. septembril 2009. aastal ÜRO peasekretäri Ban Ki-mooni poolt New Yorgis kokkukutsutud kliimamuutusi käsitleval kõrgetasemelisel kohtumisel esitatud soovitusi;

| — | võttes arvesse 9.–11. oktoobril 2009. aastal Ouagadougous (Burkina Faso) toimunud ülemaailmsel säästva arengu foorumil esitatud soovitusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 9.–11. oktoobril 2009. aastal Ouagadougous (Burkina Faso) toimunud ülemaailmsel säästva arengu foorumil esitatud soovitusi;

| — | võttes arvesse üleaafrikalise kliimamuutusi käsitleva parlamentaarse võrgustiku deklaratsiooni 12.–15. oktoobril 2009. aastal Nairobis (Kenya) toimunud teisel tippkohtumisel; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse üleaafrikalise kliimamuutusi käsitleva parlamentaarse võrgustiku deklaratsiooni 12.–15. oktoobril 2009. aastal Nairobis (Kenya) toimunud teisel tippkohtumisel;

| — | võttes arvesse 29. ja 30. oktoobril 2009. aastal toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 29. ja 30. oktoobril 2009. aastal toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise järeldusi;

| — | võttes arvesse 12.–13. novembril 2009. aastal Yaoundés (Kamerun) toimunud üleaafrikalise kliimamuutusi käsitleva parlamentaarse võrgustiku kolmanda allpiirkondliku (Kongo jõgikond) konverentsi deklaratsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12.–13. novembril 2009. aastal Yaoundés (Kamerun) toimunud üleaafrikalise kliimamuutusi käsitleva parlamentaarse võrgustiku kolmanda allpiirkondliku (Kongo jõgikond) konverentsi deklaratsiooni;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 25. novembri 2009. aasta resolutsiooni ELi strateegia kohta Kopenhaageni kliimamuutuste konverentsil (COP 15) (26); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 25. novembri 2009. aasta resolutsiooni ELi strateegia kohta Kopenhaageni kliimamuutuste konverentsil (COP 15) (26);

| — | võttes arvesse eelseisvat ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 15. konverentsi (COP 15) ja Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimivat konventsiooniosaliste 5. konverentsi (COP/MOP 5), mis peetakse Taanis Kopenhaagenis 7.–18. detsembrini 2009; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelseisvat ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 15. konverentsi (COP 15) ja Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimivat konventsiooniosaliste 5. konverentsi (COP/MOP 5), mis peetakse Taanis Kopenhaagenis 7.–18. detsembrini 2009;

| — | võttes arvesse oma 4. aprilli 2009. aasta resolutsiooni kliimamuutuse sotsiaalse ja keskkonnamõju kohta AKV riikidele (27), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. aprilli 2009. aasta resolutsiooni kliimamuutuse sotsiaalse ja keskkonnamõju kohta AKV riikidele (27),

| A. | arvestades, et globaalne soojenemine tõstatab inimkonna püsimajäämise ja jätkusuutliku arengu probleemi, mille lahendamine on kogu maailmas tunnistatud kiireloomuliseks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et globaalne soojenemine tõstatab inimkonna püsimajäämise ja jätkusuutliku arengu probleemi, mille lahendamine on kogu maailmas tunnistatud kiireloomuliseks;

| B. | arvestades, et Kofi Annani juhitava ülemaailmse humanitaarfoorumi raporti kohaselt on kliimamuutuse tõttu vaesusse langenud juba üle 12 miljoni inimese, igal aastal sureb kliimamuutuse kahjulike mõjude tõttu 300 000 inimest ja 2030. aastaks tabab vaesus 20 miljonit inimest; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Kofi Annani juhitava ülemaailmse humanitaarfoorumi raporti kohaselt on kliimamuutuse tõttu vaesusse langenud juba üle 12 miljoni inimese, igal aastal sureb kliimamuutuse kahjulike mõjude tõttu 300 000 inimest ja 2030. aastaks tabab vaesus 20 miljonit inimest;

| C. | arvestades, et kliima ebastabiilsus, millest annab juba tunnistust kõigil mandritel toimunud loodusõnnetuste (üleujutused, põud, rannikuala erosioon, merepinna tõus jne) intensiivsus ja sagedus, kujutab endast tõsist ja kohutavat ohtu riikidele, kus on ülekaalus kõrbed, saared ja rannikualad; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kliima ebastabiilsus, millest annab juba tunnistust kõigil mandritel toimunud loodusõnnetuste (üleujutused, põud, rannikuala erosioon, merepinna tõus jne) intensiivsus ja sagedus, kujutab endast tõsist ja kohutavat ohtu riikidele, kus on ülekaalus kõrbed, saared ja rannikualad;

| D. | arvestades, et ÜRO Rahvastikufondi (UNFPA) 2009. aasta aruandes maailma rahvastiku olukorra kohta tunnistatakse, et kliimamuutus puudutab ka rahvastiku dünaamikat, vaesust ja soolist võrdõiguslikkust; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ÜRO Rahvastikufondi (UNFPA) 2009. aasta aruandes maailma rahvastiku olukorra kohta tunnistatakse, et kliimamuutus puudutab ka rahvastiku dünaamikat, vaesust ja soolist võrdõiguslikkust;

| E. | arvestades, et metsade hävitamine troopikas on kliimamuutuse oluline tegur ja tõsine oht bioloogilisele mitmekesisusele ning enam kui 1 miljardi sellistes metsades elava ja nendest elatuva vaese inimese elatisele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et metsade hävitamine troopikas on kliimamuutuse oluline tegur ja tõsine oht bioloogilisele mitmekesisusele ning enam kui 1 miljardi sellistes metsades elava ja nendest elatuva vaese inimese elatisele;

| F. | arvestades, et rahvusvaheline üldsus tunnistab kliimamuutuse mõju rahvusvahelisele julgeolekule; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et rahvusvaheline üldsus tunnistab kliimamuutuse mõju rahvusvahelisele julgeolekule;

| G. | olles teadlik sellest, et vähimarenenud maad, kellel pole piisavalt suutlikkust ja ressursse kliimamuutusega kohanemiseks, saavad kõige rohkem kannatada, kuigi nad on kõige vähem globaalsele soojenemisele kaasa aidanud; |
| --- | --- |

G.

olles teadlik sellest, et vähimarenenud maad, kellel pole piisavalt suutlikkust ja ressursse kliimamuutusega kohanemiseks, saavad kõige rohkem kannatada, kuigi nad on kõige vähem globaalsele soojenemisele kaasa aidanud;

| H. | võttes arvesse põllumajanduse, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega põllumajandusettevõtete olulisust vähimarenenud maades, pidades silmas põllumajanduses hõivatud tööealise elanikkonna osakaalu ja kliimamuutuse mõju sellele sektorile; |
| --- | --- |

H.

võttes arvesse põllumajanduse, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega põllumajandusettevõtete olulisust vähimarenenud maades, pidades silmas põllumajanduses hõivatud tööealise elanikkonna osakaalu ja kliimamuutuse mõju sellele sektorile;

| I. | olles veendunud, et tulevastele põlvkondadele jätkusuutliku keskkonna tagamise eest peab vastutama kogu inimkond ühiselt, aga erinevalt; |
| --- | --- |

I.

olles veendunud, et tulevastele põlvkondadele jätkusuutliku keskkonna tagamise eest peab vastutama kogu inimkond ühiselt, aga erinevalt;

| J. | arvestades, et tööstusriigid kannavad ülemaailmse reostuse eest ajaloolist vastutust, mistõttu on nad kohustatud andma rahalist abi arengumaadele, kes püüavad kohaneda reostuse tagajärgedega ning sealhulgas kliimamuutuse mõjudest tulenevate kadude ja kahjudega; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et tööstusriigid kannavad ülemaailmse reostuse eest ajaloolist vastutust, mistõttu on nad kohustatud andma rahalist abi arengumaadele, kes püüavad kohaneda reostuse tagajärgedega ning sealhulgas kliimamuutuse mõjudest tulenevate kadude ja kahjudega;

| K. | arvestades, et suurem osa kliimamuutusega tegelemiseks lubatud rahast pärineb ametliku arenguabi eelarvetest, mille tõttu suunatakse ümber arenguabiks mõeldud vahendeid ning mis seab tõsiselt ohtu vaesuse vähendamise ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamise; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et suurem osa kliimamuutusega tegelemiseks lubatud rahast pärineb ametliku arenguabi eelarvetest, mille tõttu suunatakse ümber arenguabiks mõeldud vahendeid ning mis seab tõsiselt ohtu vaesuse vähendamise ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamise;

| L. | arvestades, et kliimamuutusest tulenev inimeste sagedasem ümberpaiknemine ja sundränne võib kaasa tuua tõsiseid probleeme ja konflikte, mistõttu tuleb selle küsimusega tõsiselt tegeleda, sest kliimamuutust käsitlevad rahvusvahelisel lepingud ja rahvusvaheline õigus ei anna asjaosalistele konkreetset abi; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et kliimamuutusest tulenev inimeste sagedasem ümberpaiknemine ja sundränne võib kaasa tuua tõsiseid probleeme ja konflikte, mistõttu tuleb selle küsimusega tõsiselt tegeleda, sest kliimamuutust käsitlevad rahvusvahelisel lepingud ja rahvusvaheline õigus ei anna asjaosalistele konkreetset abi;

| M. | arvestades, et L’Aquilas (Itaalia) toimunud G8 tippkohtumisel ja tähtsamate majandusriikide kliima- ja energiafoorumil kinnitati, et kooskõlas ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja Kyoto protokolli järeldustega ei tohiks keskmine temperatuur maailmas tõusta enam kui 2 °C võrreldes industriaalajastule eelnenud ajajärgu temperatuuriga; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et L’Aquilas (Itaalia) toimunud G8 tippkohtumisel ja tähtsamate majandusriikide kliima- ja energiafoorumil kinnitati, et kooskõlas ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja Kyoto protokolli järeldustega ei tohiks keskmine temperatuur maailmas tõusta enam kui 2 °C võrreldes industriaalajastule eelnenud ajajärgu temperatuuriga;

| N. | rõhutab kiireloomulist vajadust arvestada kliimamuutuse mõjude analüüsimisel naiste olukorda ning seost aastatuhande arengueesmärkidega nr 3 (sooline võrdõiguslikkus) ja nr 5 (emade tervis), |
| --- | --- |

N.

rõhutab kiireloomulist vajadust arvestada kliimamuutuse mõjude analüüsimisel naiste olukorda ning seost aastatuhande arengueesmärkidega nr 3 (sooline võrdõiguslikkus) ja nr 5 (emade tervis),

| 1. | tunneb heameelt lõpuks saavutatud üldise üksmeele üle selles, et planeedi Maa päästmiseks seda ähvardavast ökoloogilisest ja keskkonnakriisist tuleb tegutseda ühiselt ja kiiresti; |
| --- | --- |

1.

tunneb heameelt lõpuks saavutatud üldise üksmeele üle selles, et planeedi Maa päästmiseks seda ähvardavast ökoloogilisest ja keskkonnakriisist tuleb tegutseda ühiselt ja kiiresti;

| 2. | nõuab tungivalt, et 2009. aasta detsembris Kopenhaageni tippkohtumisel sõlmitavas lepingus rõhutataks õiglust ja sotsiaalset õiglust eristatud lähenemisviiside abil, mille puhul võetakse arvesse riikide elanikkonda, tööstuse arengutaset ja vaesust; |
| --- | --- |

2.

nõuab tungivalt, et 2009. aasta detsembris Kopenhaageni tippkohtumisel sõlmitavas lepingus rõhutataks õiglust ja sotsiaalset õiglust eristatud lähenemisviiside abil, mille puhul võetakse arvesse riikide elanikkonda, tööstuse arengutaset ja vaesust;

| 3. | rõhutab vajadust saavutada Kopenhaagenis käesoleva aasta lõpuks juriidiliselt siduv leping, mis põhineks Kyoto protokollil ja jõustuks 1. jaanuaril 2013; |
| --- | --- |

3.

rõhutab vajadust saavutada Kopenhaagenis käesoleva aasta lõpuks juriidiliselt siduv leping, mis põhineks Kyoto protokollil ja jõustuks 1. jaanuaril 2013;

| 4. | palub ELi ja AKV riikidel teha tihedalt koostööd ja kooskõlastada oma seisukohti, et Kopenhaageni tippkohtumine edukalt lõpule viia; |
| --- | --- |

4.

palub ELi ja AKV riikidel teha tihedalt koostööd ja kooskõlastada oma seisukohti, et Kopenhaageni tippkohtumine edukalt lõpule viia;

| 5. | võtab teadmiseks, et L’Aquilas toimunud G8 ja tähtsamate majandusriikide foorumil tunnistati vajadust luua maailmapartnerlus vähese süsinikdioksiidiheitega keskkonnasõbralike tehnoloogiate edendamiseks ja sellistesse tehnoloogiatesse tehtavate avaliku sektori investeeringute kahekordistamiseks; |
| --- | --- |

5.

võtab teadmiseks, et L’Aquilas toimunud G8 ja tähtsamate majandusriikide foorumil tunnistati vajadust luua maailmapartnerlus vähese süsinikdioksiidiheitega keskkonnasõbralike tehnoloogiate edendamiseks ja sellistesse tehnoloogiatesse tehtavate avaliku sektori investeeringute kahekordistamiseks;

| 6. | juhib tähelepanu sellele, et kliimamuutuse peamine põhjus on tööstusrevolutsioonist alates toimunud majandustegevus, millega rikutakse looduslikku tasakaalu; |
| --- | --- |

6.

juhib tähelepanu sellele, et kliimamuutuse peamine põhjus on tööstusrevolutsioonist alates toimunud majandustegevus, millega rikutakse looduslikku tasakaalu;

| 7. | rõhutab, et rahvusvaheline kokkulepe peaks rajanema „ühise, aga erineva vastutuse” põhimõttel, mille kohaselt tööstusriigid võtavad juhtrolli oma heitkoguste vähendamisel, samas kui arenguriigid ja tärkava turumajandusega riigid kohustuvad võtma säästva arengu raames riiklikul tasandil asjakohaseid leevendusmeetmeid, mida tööstusriigid toetavad ja võimaldavad tehnoloogia, rahastamise ja suutlikkuse tõstmise abil viisil, mida saab mõõta, kirjeldada ja tõestada; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et rahvusvaheline kokkulepe peaks rajanema „ühise, aga erineva vastutuse” põhimõttel, mille kohaselt tööstusriigid võtavad juhtrolli oma heitkoguste vähendamisel, samas kui arenguriigid ja tärkava turumajandusega riigid kohustuvad võtma säästva arengu raames riiklikul tasandil asjakohaseid leevendusmeetmeid, mida tööstusriigid toetavad ja võimaldavad tehnoloogia, rahastamise ja suutlikkuse tõstmise abil viisil, mida saab mõõta, kirjeldada ja tõestada;

| 8. | kutsub tööstusriike üles võtma kliimamuutuse küsimustega tegelemisel juhtrolli, kehtestades õiguslikult siduvad kohustused vähendada heitkoguseid 2020. aastaks 25–40 % võrra 1990. aasta tasemega võrreldes ja 2050. aastaks 80–95 % võrra 1990. aasta tasemega võrreldes; |
| --- | --- |

8.

kutsub tööstusriike üles võtma kliimamuutuse küsimustega tegelemisel juhtrolli, kehtestades õiguslikult siduvad kohustused vähendada heitkoguseid 2020. aastaks 25–40 % võrra 1990. aasta tasemega võrreldes ja 2050. aastaks 80–95 % võrra 1990. aasta tasemega võrreldes;

| 9. | palub AKV ja ELi riikidel kehtestada taastuvenergia kasutamiseks konkreetne eesmärk ning on seisukohal, et energiatõhusus ja taastuvenergia peaksid olema Cotonou lepingust tulenevate AKV–ELi arengukoostööprogrammide keskmes; |
| --- | --- |

9.

palub AKV ja ELi riikidel kehtestada taastuvenergia kasutamiseks konkreetne eesmärk ning on seisukohal, et energiatõhusus ja taastuvenergia peaksid olema Cotonou lepingust tulenevate AKV–ELi arengukoostööprogrammide keskmes;

| 10. | usub kindlalt, et kliimamuutuste poliitika ei tohi olla lahus teistest poliitikavaldkondadest, nagu põllumajandus, toiduainetega kindlustatus, energia, keskkond, rahvatervis ja rahvusvaheline kaubandus; nõuab seetõttu tungivalt, et ELi ning tärkava majandusega riikide ja arengumaade valitsused lisaksid keskkonna-, sotsiaal- ja kliimamuutuse küsimused aktiivselt riiklikesse ja piirkondlikesse strateegiadokumentidesse ning kõigisse arenguprogrammidesse ja projektidesse; |
| --- | --- |

10.

usub kindlalt, et kliimamuutuste poliitika ei tohi olla lahus teistest poliitikavaldkondadest, nagu põllumajandus, toiduainetega kindlustatus, energia, keskkond, rahvatervis ja rahvusvaheline kaubandus; nõuab seetõttu tungivalt, et ELi ning tärkava majandusega riikide ja arengumaade valitsused lisaksid keskkonna-, sotsiaal- ja kliimamuutuse küsimused aktiivselt riiklikesse ja piirkondlikesse strateegiadokumentidesse ning kõigisse arenguprogrammidesse ja projektidesse;

| 11. | on seisukohal, et eelkõige Aafrika riikides leiduvad suured looduskaitsealad on äratanud lootust, et need alad võiksid sõna otseses mõttes aidata meie planeedil hingata, mistõttu tuleb neile riikidele eraldada piisavalt rahalist abi, et nad saaksid oma loodusvarasid kasutada ökosüsteeme arvestavalt kogu inimkonna hüvanguks; |
| --- | --- |

11.

on seisukohal, et eelkõige Aafrika riikides leiduvad suured looduskaitsealad on äratanud lootust, et need alad võiksid sõna otseses mõttes aidata meie planeedil hingata, mistõttu tuleb neile riikidele eraldada piisavalt rahalist abi, et nad saaksid oma loodusvarasid kasutada ökosüsteeme arvestavalt kogu inimkonna hüvanguks;

| 12. | palub Euroopa Komisjonil koostada kiiresti tervikliku tegevuskava metsade hävitamise ja nende olukorra halvendamise pidurdamiseks arengumaades, hõlmates ka vabatahtlike partnerluslepingute edendamist metsandusõiguse jõustamise, metsahalduse ja puidukaubanduse (FLEGT) programmide alusel, et tagada metsa põliselanike kogukondade õiguste tunnustamine; on ühtlasi seisukohal, et komisjon peab esitama selged ja konkreetsed ettepanekud, keelustamaks ebaseaduslikult langetatud puidu ja puidutoodete sissevedu ELi turule; kutsub komisjoni üles sellised ettepanekud viivitamata esitama; |
| --- | --- |

12.

palub Euroopa Komisjonil koostada kiiresti tervikliku tegevuskava metsade hävitamise ja nende olukorra halvendamise pidurdamiseks arengumaades, hõlmates ka vabatahtlike partnerluslepingute edendamist metsandusõiguse jõustamise, metsahalduse ja puidukaubanduse (FLEGT) programmide alusel, et tagada metsa põliselanike kogukondade õiguste tunnustamine; on ühtlasi seisukohal, et komisjon peab esitama selged ja konkreetsed ettepanekud, keelustamaks ebaseaduslikult langetatud puidu ja puidutoodete sissevedu ELi turule; kutsub komisjoni üles sellised ettepanekud viivitamata esitama;

| 13. | rõhutab, et kliimamuutusega toimetulekuks eraldatavad rahalised vahendid peavad olema täiendavad, korduvad, prognoositavad, läbipaistvad, pikaajalised ja asjakohased ning neid tuleb eraldada peamiselt toetustena; rõhutab, et doonorriigid peavad investeerima arengumaade abi vastuvõtmise suutlikkuse parandamisse ja suurendamisse, et viimased suudaksid vahendeid tulemuslikult kasutada; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et kliimamuutusega toimetulekuks eraldatavad rahalised vahendid peavad olema täiendavad, korduvad, prognoositavad, läbipaistvad, pikaajalised ja asjakohased ning neid tuleb eraldada peamiselt toetustena; rõhutab, et doonorriigid peavad investeerima arengumaade abi vastuvõtmise suutlikkuse parandamisse ja suurendamisse, et viimased suudaksid vahendeid tulemuslikult kasutada;

| 14. | rõhutab, et leevendus- ja kohanemismeetmete rahastamisel tuleks arvestada arengumaade seatud prioriteetidega; rõhutab vajadust kasutada leevendus- ja kohanemisstrateegiate puhul kohalikke teadmisi ja toonitab lõuna-lõuna suunal teadmiste edasiandmise olulisust; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et leevendus- ja kohanemismeetmete rahastamisel tuleks arvestada arengumaade seatud prioriteetidega; rõhutab vajadust kasutada leevendus- ja kohanemisstrateegiate puhul kohalikke teadmisi ja toonitab lõuna-lõuna suunal teadmiste edasiandmise olulisust;

| 15. | nõuab tungivalt, et tehnoloogiasiire korraldataks kiiresti, et oleks võimalik lahendada ökoloogilistest katastroofidest tulenevaid hädaolukordi (põud, üleujutused jne); |
| --- | --- |

15.

nõuab tungivalt, et tehnoloogiasiire korraldataks kiiresti, et oleks võimalik lahendada ökoloogilistest katastroofidest tulenevaid hädaolukordi (põud, üleujutused jne);

| 16. | palub rahvusvahelisel üldsusel uurida uuenduslike rahastamismehhanismide kasutamise võimalusi, et suurendada rahalist toetust kliimamuutusega kohanemiseks ja selle mõjude leevendamiseks arengumaades; ergutab ELi ja AKV riikide valitsusi looma programme, mis võimaldaksid leida kohanemisprojektide läbipaistvaks rahastamiseks täiendavaid vahendeid erasektorilt; rõhutab, et tuleks parandada abiandmise koordineerimist ning tõhustada doonorriikide ja abistatavate maade koostööd; |
| --- | --- |

16.

palub rahvusvahelisel üldsusel uurida uuenduslike rahastamismehhanismide kasutamise võimalusi, et suurendada rahalist toetust kliimamuutusega kohanemiseks ja selle mõjude leevendamiseks arengumaades; ergutab ELi ja AKV riikide valitsusi looma programme, mis võimaldaksid leida kohanemisprojektide läbipaistvaks rahastamiseks täiendavaid vahendeid erasektorilt; rõhutab, et tuleks parandada abiandmise koordineerimist ning tõhustada doonorriikide ja abistatavate maade koostööd;

| 17. | nõuab, et G8 poolt sõlmitud kokkuleppele vähendada kasvuhoonegaase aastaks 2050 lisataks lühiajalised ja keskmise tähtajaga tegevuskavad; |
| --- | --- |

17.

nõuab, et G8 poolt sõlmitud kokkuleppele vähendada kasvuhoonegaase aastaks 2050 lisataks lühiajalised ja keskmise tähtajaga tegevuskavad;

| 18. | palub AKV ja ELi riikide valitsustel hõlmata Kopenhaagenis sõlmitavates võimalikes kliimamuutusi käsitlevates kokkulepetes põllumajandust, et kohanemise rahastamine oleks sellele sektorile palju kergemini kättesaadav, sest see on oluline toiduainetega kindlustatuse, vaesuse vähendamise ja ökosüsteemi säilitamise seisukohalt; |
| --- | --- |

18.

palub AKV ja ELi riikide valitsustel hõlmata Kopenhaagenis sõlmitavates võimalikes kliimamuutusi käsitlevates kokkulepetes põllumajandust, et kohanemise rahastamine oleks sellele sektorile palju kergemini kättesaadav, sest see on oluline toiduainetega kindlustatuse, vaesuse vähendamise ja ökosüsteemi säilitamise seisukohalt;

| 19. | palub AKV riikide valitsustel edendada piirkondlikku fondi, et parandada ja propageerida väikeste põllumajandustootjate koostöövõimalusi seoses kohanemis- ja leevendusprogrammidega; rõhutab vajadust tõhustada kliimamuutuse mõjusid käsitlevaid koolitus- ja teavituskampaaniaid; |
| --- | --- |

19.

palub AKV riikide valitsustel edendada piirkondlikku fondi, et parandada ja propageerida väikeste põllumajandustootjate koostöövõimalusi seoses kohanemis- ja leevendusprogrammidega; rõhutab vajadust tõhustada kliimamuutuse mõjusid käsitlevaid koolitus- ja teavituskampaaniaid;

| 20. | juhib tähelepanu ÜRO eriraportööri avaldusele, milles käsitleti õigust toidule ja teatati, et agrokütuste propageerimine võib lähitulevikus põhjustada järjekordse toidukriisi; rõhutab, et põllumajanduse esmane ülesanne on toota toitu; |
| --- | --- |

20.

juhib tähelepanu ÜRO eriraportööri avaldusele, milles käsitleti õigust toidule ja teatati, et agrokütuste propageerimine võib lähitulevikus põhjustada järjekordse toidukriisi; rõhutab, et põllumajanduse esmane ülesanne on toota toitu;

| 21. | sellest tulenevalt palub Kopenhaageni konverentsil osalevatel arenenud riikidel alustada teadus- ja arendustegevust ning jagada uusi tehnoloogiaid vähimarenenud riikide ja kõigi arengumaadega; |
| --- | --- |

21.

sellest tulenevalt palub Kopenhaageni konverentsil osalevatel arenenud riikidel alustada teadus- ja arendustegevust ning jagada uusi tehnoloogiaid vähimarenenud riikide ja kõigi arengumaadega;

| 22. | rõhutab vajadust institutsionaalse vastutuse ja usalduse järele, mille tagamiseks tuleb kindlustada doonor- ja abisaajariikide võrdne esindatus kohanemise rahastamisega tegelevate institutsioonide juhtorganites; |
| --- | --- |

22.

rõhutab vajadust institutsionaalse vastutuse ja usalduse järele, mille tagamiseks tuleb kindlustada doonor- ja abisaajariikide võrdne esindatus kohanemise rahastamisega tegelevate institutsioonide juhtorganites;

| 23. | rõhutab, et 2012. aasta järgses kliimamuutust käsitlevas kokkuleppes tuleks võtta arvesse käimasolevaid arenguprotsesse nii rahvusvahelisel kui ka riiklikul tasandil; kutsub Euroopa Komisjoni ja ELi liikmesriike üles looma vajalikke seoseid kliimamuutuse ja aastatuhande arengueesmärkide vahel, lülitades kliimamuutusega kohanemise ja selle leevendamise aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele suunatud projektidesse ja programmidesse ning kõikidesse vaesuse vähendamise strateegiatesse; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et 2012. aasta järgses kliimamuutust käsitlevas kokkuleppes tuleks võtta arvesse käimasolevaid arenguprotsesse nii rahvusvahelisel kui ka riiklikul tasandil; kutsub Euroopa Komisjoni ja ELi liikmesriike üles looma vajalikke seoseid kliimamuutuse ja aastatuhande arengueesmärkide vahel, lülitades kliimamuutusega kohanemise ja selle leevendamise aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele suunatud projektidesse ja programmidesse ning kõikidesse vaesuse vähendamise strateegiatesse;

| 24. | palub rahvusvahelisel üldsusel teha kindlaks ja kõrvaldada kliima tõttu ümber asunud ja mujale rännanud isikute kaitsmisega seotud õigusalased lüngad ning luua konkreetne abi- ja kaitsesüsteem; |
| --- | --- |

24.

palub rahvusvahelisel üldsusel teha kindlaks ja kõrvaldada kliima tõttu ümber asunud ja mujale rännanud isikute kaitsmisega seotud õigusalased lüngad ning luua konkreetne abi- ja kaitsesüsteem;

| 25. | nõuab ÜRO Keskkonnaprogrammi (UNEP) muutmist täievoliliseks Maailma Keskkonnaorganisatsiooniks, mis asuks Nairobis (Kenya) ning millel oleks piisav suutlikkus tõsise keskkonnakatastroofi ja maailmas sellest tulenevate väljakutsetega toimetulekuks; |
| --- | --- |

25.

nõuab ÜRO Keskkonnaprogrammi (UNEP) muutmist täievoliliseks Maailma Keskkonnaorganisatsiooniks, mis asuks Nairobis (Kenya) ning millel oleks piisav suutlikkus tõsise keskkonnakatastroofi ja maailmas sellest tulenevate väljakutsetega toimetulekuks;

| 26. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV–ELi nõukogule, Euroopa Komisjonile, ÜRO peasekretärile, Aafrika Liidu komisjonile, üleaafrikalisele parlamendile, UNFCCC-le ja Maailmapangale. |
| --- | --- |

26.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV–ELi nõukogule, Euroopa Komisjonile, ÜRO peasekretärile, Aafrika Liidu komisjonile, üleaafrikalisele parlamendile, UNFCCC-le ja Maailmapangale.

RESOLUTSIOON (28)

Olukord Madagaskaril

AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee,

| — | Luandas (Angola) 30. novembrist kuni 3. detsembrini 2009. aastal toimunud koosolekul; |
| --- | --- |

—

Luandas (Angola) 30. novembrist kuni 3. detsembrini 2009. aastal toimunud koosolekul;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 17 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 17 lõiget 2;

| — | võttes arvesse AKV-ELi partnerluslepingut, millele on alla kirjutatud Cotonous 23.juunil 2000 ja mis on Luxembourgis 25.juunil 2005 läbivaadatud; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV-ELi partnerluslepingut, millele on alla kirjutatud Cotonous 23.juunil 2000 ja mis on Luxembourgis 25.juunil 2005 läbivaadatud;

| — | võttes arvesse Aafrika Liidu komisjoni deklaratsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Liidu komisjoni deklaratsiooni;

| — | võttes arvesse AKV suursaadikute komitee 31. märtsi 2009. aasta deklaratsiooni olukorra kohta Madagaskaril; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV suursaadikute komitee 31. märtsi 2009. aasta deklaratsiooni olukorra kohta Madagaskaril;

| — | võttes arvesse AKV parlamentaarse ühisassamblee 10. veebruari 2009. aasta resolutsiooni poliitilise olukorra kohta Madagaskaril; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV parlamentaarse ühisassamblee 10. veebruari 2009. aasta resolutsiooni poliitilise olukorra kohta Madagaskaril;

| — | võttes arvesse Madagaskari rahvusvahelise kontaktrühma tööd, eriti Maputo 9. augusti 2009. aasta ja Addis Ababa 6. novembri 2009. aasta kokkuleppeid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Madagaskari rahvusvahelise kontaktrühma tööd, eriti Maputo 9. augusti 2009. aasta ja Addis Ababa 6. novembri 2009. aasta kokkuleppeid;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta resolutsiooni (29) olukorra kohta Madagaskaril; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta resolutsiooni (29) olukorra kohta Madagaskaril;

| — | võttes arvesse prantsuse keelt kõnelevate riikide rahvusvahelise organisatsiooni (OIF) peasekretäri 10. novembri 2009. aasta aruannet olukorra kohta Madagaskaril, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse prantsuse keelt kõnelevate riikide rahvusvahelise organisatsiooni (OIF) peasekretäri 10. novembri 2009. aasta aruannet olukorra kohta Madagaskaril,

| A. | arvestades, et pealinna Antananarivo linnapea Andry Rajoelina sai 17. märtsil 2009 üleminekuvalitsuse juhiks, kui sõjavägi andis üle täidesaatva võimu, mis oli ära võetud eelmiselt presidendilt Marc Ravalomananalt, kes oli sunnitud ametist lahkuma ja eksiili minema; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et pealinna Antananarivo linnapea Andry Rajoelina sai 17. märtsil 2009 üleminekuvalitsuse juhiks, kui sõjavägi andis üle täidesaatva võimu, mis oli ära võetud eelmiselt presidendilt Marc Ravalomananalt, kes oli sunnitud ametist lahkuma ja eksiili minema;

| B. | arvestades, et hr Rajoelina, kes oli peatanud rahvusassamblee ja senati töö, kuulutas end vabariigi presidendiks ja üleminekuvalitsuse juhiks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et hr Rajoelina, kes oli peatanud rahvusassamblee ja senati töö, kuulutas end vabariigi presidendiks ja üleminekuvalitsuse juhiks;

| C. | võttes teadmiseks mitmeid meeleavaldusi, mille sõjavägi on jõuliselt maha surunud; |
| --- | --- |

C.

võttes teadmiseks mitmeid meeleavaldusi, mille sõjavägi on jõuliselt maha surunud;

| D. | võttes teadmiseks, et rahvusvaheline üldsus on need sündmused hukka mõistnud, eriti Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu, Aafrika Liit, Lõuna-Aafrika Arenguühendus (SADC), prantsuse keelt kõnelevate riikide rahvusvahelise organisatsioon (OIF), Parlamentidevaheline Liit, Euroopa Liit, Ameerika Ühendriigid ja Norra; |
| --- | --- |

D.

võttes teadmiseks, et rahvusvaheline üldsus on need sündmused hukka mõistnud, eriti Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu, Aafrika Liit, Lõuna-Aafrika Arenguühendus (SADC), prantsuse keelt kõnelevate riikide rahvusvahelise organisatsioon (OIF), Parlamentidevaheline Liit, Euroopa Liit, Ameerika Ühendriigid ja Norra;

| E. | arvestades, et Aafrika Liit ja Lõuna-Aafrika Arenguühendus ei ole hr Rajoelina võimu tunnistanud ja on Madagaskari mõlema organisatsiooni liikmeskonnast välja heitnud; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Aafrika Liit ja Lõuna-Aafrika Arenguühendus ei ole hr Rajoelina võimu tunnistanud ja on Madagaskari mõlema organisatsiooni liikmeskonnast välja heitnud;

| F. | arvestades, et esmaspäeval, 6. juulil 2009 alustas Euroopa Liit Madagaskari Vabariigiga Cotonou lepingu artikli 96 kohaselt konsulteerimisprotsessi, algatades sel viisil dialoogi, et leida riigi poliitilistele probleemidele sobivad lahendused; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et esmaspäeval, 6. juulil 2009 alustas Euroopa Liit Madagaskari Vabariigiga Cotonou lepingu artikli 96 kohaselt konsulteerimisprotsessi, algatades sel viisil dialoogi, et leida riigi poliitilistele probleemidele sobivad lahendused;

| G. | arvestades, et Euroopa Liit katkestas Madagaskari rahalise abistamine, välja arvatud humanitaarabi ja teatud otseselt elanikkonna heaks mõeldud programmid ja projektid, kuni EL on veendunud, et põhiseadusliku korra taastamise tegevuskava on usaldusväärne ja rajatud kõigi üksmeelsele osalusele; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa Liit katkestas Madagaskari rahalise abistamine, välja arvatud humanitaarabi ja teatud otseselt elanikkonna heaks mõeldud programmid ja projektid, kuni EL on veendunud, et põhiseadusliku korra taastamise tegevuskava on usaldusväärne ja rajatud kõigi üksmeelsele osalusele;

| H. | arvestades, et rahvusvahelise üldsuse jõupingutused selle nimel, et kohalikud osapooled leiaksid kriisile lahenduse ja taastaksid ühtlasi põhiseadusliku korra Madagaskaril, nurjavad nii hr Rajoelina – kes on ilmselt oma fraktsiooni pantvang – järeleandmatus kui ka eksiilis viibiva presidendi Ravalomanana nõudmised, mis paljastavad olukorda halvendades tema tegelikkusetaju puudumise; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et rahvusvahelise üldsuse jõupingutused selle nimel, et kohalikud osapooled leiaksid kriisile lahenduse ja taastaksid ühtlasi põhiseadusliku korra Madagaskaril, nurjavad nii hr Rajoelina – kes on ilmselt oma fraktsiooni pantvang – järeleandmatus kui ka eksiilis viibiva presidendi Ravalomanana nõudmised, mis paljastavad olukorda halvendades tema tegelikkusetaju puudumise;

| I. | arvestades, et Madagaskari poliitiline olukord kahjustab riiki majanduslikult ja riigimajanduse taastumine sõltub poliitilise olukorra stabiilsusest, |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Madagaskari poliitiline olukord kahjustab riiki majanduslikult ja riigimajanduse taastumine sõltub poliitilise olukorra stabiilsusest,

| 1. | mõistab jõuliselt hukka põhiseadust jultunult rikkunud võimuhaaramise Madagaskaril ja otsuse usaldada vabariigi presidendi ametikoht hr Rajoelinale, mis on võrdne riigipöördega; |
| --- | --- |

1.

mõistab jõuliselt hukka põhiseadust jultunult rikkunud võimuhaaramise Madagaskaril ja otsuse usaldada vabariigi presidendi ametikoht hr Rajoelinale, mis on võrdne riigipöördega;

| 2. | nõuab põhiseadusliku vabariikliku korra taastamist, mille peavad saavutama Madagaskari parteid, leides kriisile üksmeelse lahenduse ja viies selle järjekindlalt ellu; |
| --- | --- |

2.

nõuab põhiseadusliku vabariikliku korra taastamist, mille peavad saavutama Madagaskari parteid, leides kriisile üksmeelse lahenduse ja viies selle järjekindlalt ellu;

| 3. | palub neljal asjaosalisel parteil töötada sama väsimatult nagu Maputos ja Addis Ababas üksmeele nimel vastutuse ja valitsuse ametikohtade jagamise osas, et üleminek võiks toimuda vastavalt Addis Ababa ajaplaanile; |
| --- | --- |

3.

palub neljal asjaosalisel parteil töötada sama väsimatult nagu Maputos ja Addis Ababas üksmeele nimel vastutuse ja valitsuse ametikohtade jagamise osas, et üleminek võiks toimuda vastavalt Addis Ababa ajaplaanile;

| 4. | nõuab kindlalt Madagaskari parlamendi kohest taastamist ja kaasamist kriisi lahendamisse; |
| --- | --- |

4.

nõuab kindlalt Madagaskari parlamendi kohest taastamist ja kaasamist kriisi lahendamisse;

| 5. | on arvamusel, et poliitilist pluralismi, demokraatlikke vabadusi, inimõiguste ja õigusriigi põhimõtte austamist saab tagada üksnes üksmeelse ja kõiki osapooli hõlmava dialoogi tulemusena, et teha kindlaks riigi paljude probleemide – majanduslike, ühiskondlike, poliitiliste ja keskkondlike – algpõhjused; |
| --- | --- |

5.

on arvamusel, et poliitilist pluralismi, demokraatlikke vabadusi, inimõiguste ja õigusriigi põhimõtte austamist saab tagada üksnes üksmeelse ja kõiki osapooli hõlmava dialoogi tulemusena, et teha kindlaks riigi paljude probleemide – majanduslike, ühiskondlike, poliitiliste ja keskkondlike – algpõhjused;

| 6. | tunneb heameelt selle üle, mida rahvusvaheline kontaktrühm, kuhu kuulusid ÜRO, Aafrika Liit, Euroopa Liit ja mitmed piirkondlikud organisatsioonid, nagu Ida- ja Lõuna-Aafrika ühisturg, India ookeani komisjon ja Lõuna-Aafrika Arenguühendus, saavutas Maputo ja Addis Ababa lepituskohtumistel, ja julgustab edasi pingutama, et olukorda normaliseerida; |
| --- | --- |

6.

tunneb heameelt selle üle, mida rahvusvaheline kontaktrühm, kuhu kuulusid ÜRO, Aafrika Liit, Euroopa Liit ja mitmed piirkondlikud organisatsioonid, nagu Ida- ja Lõuna-Aafrika ühisturg, India ookeani komisjon ja Lõuna-Aafrika Arenguühendus, saavutas Maputo ja Addis Ababa lepituskohtumistel, ja julgustab edasi pingutama, et olukorda normaliseerida;

| 7. | nõuab rahvusvahelist sõltumatut uurimist, et paljastada inimõiguste rikkumised ja elanikkonna vastu suunatud repressioonid; |
| --- | --- |

7.

nõuab rahvusvahelist sõltumatut uurimist, et paljastada inimõiguste rikkumised ja elanikkonna vastu suunatud repressioonid;

| 8. | palub rahvusvahelisel üldsusel suurendada humanitaarabi Madagaskari elanikkonnale; palub rahvusvahelisel üldsusel ja ELil taastada järk-järgult Madagaskarile suunatud toetused niipea, kui rahvusliku ühtsuse valitsuse üleminekuasutused on paigas, ja nõuab kõigi demokraatlike põhimõtete ja põhivabaduste täielikku austamist, |
| --- | --- |

8.

palub rahvusvahelisel üldsusel suurendada humanitaarabi Madagaskari elanikkonnale; palub rahvusvahelisel üldsusel ja ELil taastada järk-järgult Madagaskarile suunatud toetused niipea, kui rahvusliku ühtsuse valitsuse üleminekuasutused on paigas, ja nõuab kõigi demokraatlike põhimõtete ja põhivabaduste täielikku austamist,

| 9. | palub, et ükski Madagaskari ajutine valitsus ei vormistaks lõplikult teiste riikide või ettevõtetega ühtegi kokkulepet või lepingut, mis puudutavad riigi loodusvarasid ja kohalikke varasid, enne kui valimised on toimunud ja uus valitsus on saanud Madagaskari elanikkonnalt õiguspärase mandaadi; |
| --- | --- |

9.

palub, et ükski Madagaskari ajutine valitsus ei vormistaks lõplikult teiste riikide või ettevõtetega ühtegi kokkulepet või lepingut, mis puudutavad riigi loodusvarasid ja kohalikke varasid, enne kui valimised on toimunud ja uus valitsus on saanud Madagaskari elanikkonnalt õiguspärase mandaadi;

| 10. | kiidab heaks rahvusvahelise üldsuse põhimõttelise seisukoha, mis on vastu igasugusele põhiseadust mitte-järgivale võimuhaaramisele, ja väljendab erilist heameelt, et ÜRO Peaassamblee keeldus hr Rajoelinale sõna andmast; |
| --- | --- |

10.

kiidab heaks rahvusvahelise üldsuse põhimõttelise seisukoha, mis on vastu igasugusele põhiseadust mitte-järgivale võimuhaaramisele, ja väljendab erilist heameelt, et ÜRO Peaassamblee keeldus hr Rajoelinale sõna andmast;

| 11. | kutsub kõiki poliitilise osapooli üles seadma oma tegevuskavas kõige tähtsamale kohale võitluse vaesusega, et parandada rahva elatustaset usaldatava ja jätkusuutliku arengupoliitika loomisega, eriti põhiliste tervishoiuteenuste, hariduse ja töökohtade loomise vallas; |
| --- | --- |

11.

kutsub kõiki poliitilise osapooli üles seadma oma tegevuskavas kõige tähtsamale kohale võitluse vaesusega, et parandada rahva elatustaset usaldatava ja jätkusuutliku arengupoliitika loomisega, eriti põhiliste tervishoiuteenuste, hariduse ja töökohtade loomise vallas;

| 12. | võtab endale ülesandeks hankida teavet Maputo ja Addis Ababa kokkulepete rakendamise kohta ja nõuab, et sobival ajal korraldataks rahvusvaheline valimiste vaatlusmissioon, milles ta on ise nõus osalema; |
| --- | --- |

12.

võtab endale ülesandeks hankida teavet Maputo ja Addis Ababa kokkulepete rakendamise kohta ja nõuab, et sobival ajal korraldataks rahvusvaheline valimiste vaatlusmissioon, milles ta on ise nõus osalema;

| 13. | nõuab kõigi poliitvangide kohest vabastamist ja nende vastu algatud kohtuprotsesside tühistamist; |
| --- | --- |

13.

nõuab kõigi poliitvangide kohest vabastamist ja nende vastu algatud kohtuprotsesside tühistamist;

| 14. | palub Aafrika Liidul, rahvusvahelisel kontaktrühmal ja Madagaskari poliitikas osalejatel kaaluda seire- ja toetusrühma loomist, et tagada Maputos ja Addis Ababas võetud kohustuste täitmine ja üleminekuperioodi edukas lõpuleviimine; |
| --- | --- |

14.

palub Aafrika Liidul, rahvusvahelisel kontaktrühmal ja Madagaskari poliitikas osalejatel kaaluda seire- ja toetusrühma loomist, et tagada Maputos ja Addis Ababas võetud kohustuste täitmine ja üleminekuperioodi edukas lõpuleviimine;

| 15. | nõuab isikulisi sanktsioone, kui ei suudeta täita Maputos ja Addis Ababas võetud kohustusi; |
| --- | --- |

15.

nõuab isikulisi sanktsioone, kui ei suudeta täita Maputos ja Addis Ababas võetud kohustusi;

| 16. | teeb kaasesimeestele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV-ELi nõukogule, Euroopa Komisjonile, ÜRO peasekretärile, Lõuna-Aafrika Arenguühendusele, president Joaquim Chissanole ja Aafrika Liidu komisjonile. |
| --- | --- |

16.

teeb kaasesimeestele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV-ELi nõukogule, Euroopa Komisjonile, ÜRO peasekretärile, Lõuna-Aafrika Arenguühendusele, president Joaquim Chissanole ja Aafrika Liidu komisjonile.

LUANDA DEKLARATSIOON

AKV–ELi partnerluslepingu (Cotonou leping) teise läbivaatamise kohta

30. novembrist kuni 3. detsembrini 2009. aastal Luandas (Angola) toimunud AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee 18. istungjärk:

I.   Sissejuhatus

| A. | arvestades, et 23. juunil 2000. aastal Beninis Cotonous allkirjastatud AKV-ELi partnerluslepingu artiklis 95 on sätestatud, et leping vaadatakse iga viie aasta järel läbi; märkides, et esimene läbivaatamine viidi lõpule 2005. aastal ning läbirääkimised teise läbivaatamise üle käivad ja nendega jõutakse tõenäoliselt lõpule enne 2010. aasta lõppu; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 23. juunil 2000. aastal Beninis Cotonous allkirjastatud AKV-ELi partnerluslepingu artiklis 95 on sätestatud, et leping vaadatakse iga viie aasta järel läbi; märkides, et esimene läbivaatamine viidi lõpule 2005. aastal ning läbirääkimised teise läbivaatamise üle käivad ja nendega jõutakse tõenäoliselt lõpule enne 2010. aasta lõppu;

| B. | arvestades, et Cotonou lepingu praegune läbivaatamine ei hõlma läbirääkimisi uue Euroopa Arengufondi (EAF) üle, sest 10. EAF kehtib 2013. aastani; arvestades, et Cotonou lepingu kolmas läbivaatamine on kavandatud 2015. aastaks – kaks aastat pärast 10. EAFi aegumist; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Cotonou lepingu praegune läbivaatamine ei hõlma läbirääkimisi uue Euroopa Arengufondi (EAF) üle, sest 10. EAF kehtib 2013. aastani; arvestades, et Cotonou lepingu kolmas läbivaatamine on kavandatud 2015. aastaks – kaks aastat pärast 10. EAFi aegumist;

| C. | tuletades meelde, et Cotonou lepingu põhieesmärk on vaesuse vähendamine ja selle lõplik kaotamine viisil, mis on kooskõlas selliste eesmärkidega nagu säästev areng ja AKV riikide järkjärguline integreerumine maailmamajandusse; |
| --- | --- |

C.

tuletades meelde, et Cotonou lepingu põhieesmärk on vaesuse vähendamine ja selle lõplik kaotamine viisil, mis on kooskõlas selliste eesmärkidega nagu säästev areng ja AKV riikide järkjärguline integreerumine maailmamajandusse;

| D. | teades, et Cotonou lepingu kolmanda läbivaatamise aeg (2015) langeb kokku aastatuhande arengueesmärkide saavutamise tähtajaga; |
| --- | --- |

D.

teades, et Cotonou lepingu kolmanda läbivaatamise aeg (2015) langeb kokku aastatuhande arengueesmärkide saavutamise tähtajaga;

| E. | tuletades meelde, et pärast Cotonou lepingu esimest läbivaatamist on rahvusvahelises keskkonnas toimunud märkimisväärsed muutused, mida on põhjustanud väga kõrged toidu- ja energiahinnad, ülemaailmne finants-, majandus- ja sotsiaalkriis ning kliimamuutus, mille mõju on kõige suurem arenguriikidele; |
| --- | --- |

E.

tuletades meelde, et pärast Cotonou lepingu esimest läbivaatamist on rahvusvahelises keskkonnas toimunud märkimisväärsed muutused, mida on põhjustanud väga kõrged toidu- ja energiahinnad, ülemaailmne finants-, majandus- ja sotsiaalkriis ning kliimamuutus, mille mõju on kõige suurem arenguriikidele;

| F. | arvestades, et majanduspartnerluslepingute läbirääkimised koos vahe- ja lõppkokkulepete sõlmimise ja rakendamisega on kahjustanud AKV rühma ühtekuuluvust ja jätkuvat piirkondlikku integratsiooniprotsessi; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et majanduspartnerluslepingute läbirääkimised koos vahe- ja lõppkokkulepete sõlmimise ja rakendamisega on kahjustanud AKV rühma ühtekuuluvust ja jätkuvat piirkondlikku integratsiooniprotsessi;

| G. | arvestades, et Cotonou lepingu 1. osa II peatükis sätestatud AKV-ELi suhete poliitilise mõõtme läbivaatamisel tuleb täielikult austada võrdset partnerlust; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Cotonou lepingu 1. osa II peatükis sätestatud AKV-ELi suhete poliitilise mõõtme läbivaatamisel tuleb täielikult austada võrdset partnerlust;

| H. | rõhutades, et AKV-ELi suhete parlamentaarset mõõdet ei tohi mingil viisil nõrgendada; |
| --- | --- |

H.

rõhutades, et AKV-ELi suhete parlamentaarset mõõdet ei tohi mingil viisil nõrgendada;

| I. | arvestades, et enne läbirääkimiste alustamist Cotonou lepingu läbivaatamise üle oleks tulnud avatult ja läbipaistvalt konsulteerida kõikide sidusrühmadega, sh parlamentide ja valitsusväliste osalejatega, |
| --- | --- |

I.

arvestades, et enne läbirääkimiste alustamist Cotonou lepingu läbivaatamise üle oleks tulnud avatult ja läbipaistvalt konsulteerida kõikide sidusrühmadega, sh parlamentide ja valitsusväliste osalejatega,

II.   Teise läbivaatamise eesmärk

| 1. | rõhutab, et Cotonou lepingu teise läbivaatamisega tuleks tugevdada lepingu põhieesmärke, milleks on vaesuse kaotamine, säästev areng, AKV riikide järkjärguline ja tegelik integreerimine maailmamajandusse, „Lomé acquis” säilitamine ja tugevdamine, samuti AKV riikide ühtsuse, ühtekuuluvuse ja solidaarsuse suurendamine; hoiatab sellega seoses, et lepingusse ei tohiks lisada punkte, mida oleks sobivam käsitleda teistes rahvusvahelistes koostöölepingutes; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et Cotonou lepingu teise läbivaatamisega tuleks tugevdada lepingu põhieesmärke, milleks on vaesuse kaotamine, säästev areng, AKV riikide järkjärguline ja tegelik integreerimine maailmamajandusse, „Lomé acquis” säilitamine ja tugevdamine, samuti AKV riikide ühtsuse, ühtekuuluvuse ja solidaarsuse suurendamine; hoiatab sellega seoses, et lepingusse ei tohiks lisada punkte, mida oleks sobivam käsitleda teistes rahvusvahelistes koostöölepingutes;

| 2. | palub läbirääkijatel olla läbivaatamise lõpptähtaja suhtes paindlik, arvestades 2010. aastal komisjonis ja AKV sekretariaadis toimuvaid institutsioonilisi muudatusi, Lissaboni lepingu jõustumist ning majanduspartnerluslepingute läbirääkimiste võimalikku lõpuleviimist; |
| --- | --- |

2.

palub läbirääkijatel olla läbivaatamise lõpptähtaja suhtes paindlik, arvestades 2010. aastal komisjonis ja AKV sekretariaadis toimuvaid institutsioonilisi muudatusi, Lissaboni lepingu jõustumist ning majanduspartnerluslepingute läbirääkimiste võimalikku lõpuleviimist;

| 3. | rõhutab, et aastatuhande arengueesmärkide saavutamine peaks jääma AKV-ELi arengukoostöö üheks põhieesmärgiks; rõhutab, et Cotonou lepinguga tuleks ette näha rohkem investeeringuid avalikesse teenustesse ja infrastruktuuri; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et aastatuhande arengueesmärkide saavutamine peaks jääma AKV-ELi arengukoostöö üheks põhieesmärgiks; rõhutab, et Cotonou lepinguga tuleks ette näha rohkem investeeringuid avalikesse teenustesse ja infrastruktuuri;

| 4. | on seisukohal, et Cotonou lepingu läbivaatamine peaks hõlmama kohustust AKV-ELi koostöö 2013. aasta järgse rahastamise esialgse perspektiivi kohta, sõltumata majanduspartnerluslepingute läbirääkimiste lõpuleviimisest; |
| --- | --- |

4.

on seisukohal, et Cotonou lepingu läbivaatamine peaks hõlmama kohustust AKV-ELi koostöö 2013. aasta järgse rahastamise esialgse perspektiivi kohta, sõltumata majanduspartnerluslepingute läbirääkimiste lõpuleviimisest;

III.   Piirkondlik eristumine ja integratsioon

| 5. | rõhutab, et katsed soodustada piirkondlikku eristumist AKV rühmas ei tohi nõrgestada rühma ühtekuuluvust ja solidaarsust ning eristumist ei tohi kasutada AKV-ELi suhete nende aspektide puhul, mida saab käsitleda kõiki AKV riike hõlmates; rõhutab sellega seoses murelikult, et piirkondlik eristumine ei tohiks mõjutada ühiste AKV-ELi institutsioonide toimimist Cotonou lepingu alusel ega takistada suhete tugevdamist ELi ja kogu AKV rühma vahel; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et katsed soodustada piirkondlikku eristumist AKV rühmas ei tohi nõrgestada rühma ühtekuuluvust ja solidaarsust ning eristumist ei tohi kasutada AKV-ELi suhete nende aspektide puhul, mida saab käsitleda kõiki AKV riike hõlmates; rõhutab sellega seoses murelikult, et piirkondlik eristumine ei tohiks mõjutada ühiste AKV-ELi institutsioonide toimimist Cotonou lepingu alusel ega takistada suhete tugevdamist ELi ja kogu AKV rühma vahel;

| 6. | teadvustab endale piirkondlike ja kontinentaalsete organisatsioonide, eriti Aafrika Liidu (AL) üha suuremat rolli AKV riikide arengu majanduslikus, sotsiaalses ja institutsioonilises keskkonnas; on siiski veendunud, et ALi või teiste piirkondlike organisatsioonide toetamiseks eraldatavaid vahendeid ei tohiks võtta EAFi riiklike vahendite ega pikaajaliste horisontaalsete algatuste arvelt; rõhutab seepärast, et AKV-ELi arengukoostöö ja ELi eraldiseisvad piirkondlikud strateegiad peavad ka edaspidi toetama ja tugevdama jätkuvat piirkondliku integratsiooni protsessi AKV rühmas; |
| --- | --- |

6.

teadvustab endale piirkondlike ja kontinentaalsete organisatsioonide, eriti Aafrika Liidu (AL) üha suuremat rolli AKV riikide arengu majanduslikus, sotsiaalses ja institutsioonilises keskkonnas; on siiski veendunud, et ALi või teiste piirkondlike organisatsioonide toetamiseks eraldatavaid vahendeid ei tohiks võtta EAFi riiklike vahendite ega pikaajaliste horisontaalsete algatuste arvelt; rõhutab seepärast, et AKV-ELi arengukoostöö ja ELi eraldiseisvad piirkondlikud strateegiad peavad ka edaspidi toetama ja tugevdama jätkuvat piirkondliku integratsiooni protsessi AKV rühmas;

IV.   Majandus- ja kaubanduskoostöö

| 7. | märgib, et kaubandus- ja majanduskoostöö peatükki tuleks muuta, et võtta arvesse Cotonou kaubandussüsteemi aegumist; rõhutab siiski, et uued sätted AKV-ELi kaubandussüsteemide kohta, ehkki kooskõlas WTO nõuetega, peaksid võtma arvesse kõikide AKV riikide huve ja muresid vastavalt nende erinevale majandusarengu tasemele ja struktuursetele piirangutele, olenemata sellest, kas nad on majanduspartnerluslepingud sõlminud või nendest loobunud; |
| --- | --- |

7.

märgib, et kaubandus- ja majanduskoostöö peatükki tuleks muuta, et võtta arvesse Cotonou kaubandussüsteemi aegumist; rõhutab siiski, et uued sätted AKV-ELi kaubandussüsteemide kohta, ehkki kooskõlas WTO nõuetega, peaksid võtma arvesse kõikide AKV riikide huve ja muresid vastavalt nende erinevale majandusarengu tasemele ja struktuursetele piirangutele, olenemata sellest, kas nad on majanduspartnerluslepingud sõlminud või nendest loobunud;

| 8. | nõuab laiapõhjalist läbivaatamist, et teha kindlaks, kas majanduspartnerluslepingud vastavad oma eesmärkidele; usub, et majanduspartnerluslepingute projekti ametlik ja terviklik läbivaatamine on vajalik ning peaks toimuma AKV-ELi tasandil, kindlaksmääratud ajal; |
| --- | --- |

8.

nõuab laiapõhjalist läbivaatamist, et teha kindlaks, kas majanduspartnerluslepingud vastavad oma eesmärkidele; usub, et majanduspartnerluslepingute projekti ametlik ja terviklik läbivaatamine on vajalik ning peaks toimuma AKV-ELi tasandil, kindlaksmääratud ajal;

| 9. | nõuab asjaomaste sätete tugevdamist tagamaks, et Euroopa Komisjon konsulteerib põhjalikult AKV rühmaga, enne kui võtab mingeid kohustusi, mis võivad kahjustada AKV piirkondade majanduslikku integratsiooni või AKV-ELi kaubandussuhteid; |
| --- | --- |

9.

nõuab asjaomaste sätete tugevdamist tagamaks, et Euroopa Komisjon konsulteerib põhjalikult AKV rühmaga, enne kui võtab mingeid kohustusi, mis võivad kahjustada AKV piirkondade majanduslikku integratsiooni või AKV-ELi kaubandussuhteid;

| 10. | rõhutab, et Cotonou lepingu läbivaatamine ei tohiks avaldada AKV riikidele põhjendamatut survet majanduspartnerluslepingute läbirääkimiste lõpuleviimiseks; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et Cotonou lepingu läbivaatamine ei tohiks avaldada AKV riikidele põhjendamatut survet majanduspartnerluslepingute läbirääkimiste lõpuleviimiseks;

V.   Poliitiline mõõde

| 11. | märgib, et ebaturvaline olukord ja nõrk riik takistavad arengut ning aastatuhande arengueesmärkide saavutamist, ning seepärast nõuab, et AKV-ELi arengukoostöö toetaks algatusi käsi- ja kergerelvade leviku tõkestamiseks AKV riikides ja piirkondades; |
| --- | --- |

11.

märgib, et ebaturvaline olukord ja nõrk riik takistavad arengut ning aastatuhande arengueesmärkide saavutamist, ning seepärast nõuab, et AKV-ELi arengukoostöö toetaks algatusi käsi- ja kergerelvade leviku tõkestamiseks AKV riikides ja piirkondades;

| 12. | rõhutab seoses rändega, et Cotonou lepingus sisalduvaid tagasivõtmislepinguid puudutavaid sätteid ei tohiks praeguse läbivaatamise käigus muuta; |
| --- | --- |

12.

rõhutab seoses rändega, et Cotonou lepingus sisalduvaid tagasivõtmislepinguid puudutavaid sätteid ei tohiks praeguse läbivaatamise käigus muuta;

| 13. | tunnistab, et Cotonou lepingu artiklites 96 ja 97 sätestatud nõuandemenetlust tuleks kasutada üksnes erandjuhul, kui kõik teised dialoogivormid, nt artiklis 8 sätestatud, on ammendatud; peab siiski tähtsaks, et kui selline erandlik olukord tekib, oleks mõlemal lepingupoolel õigus nõuandemenetlust algatada; |
| --- | --- |

13.

tunnistab, et Cotonou lepingu artiklites 96 ja 97 sätestatud nõuandemenetlust tuleks kasutada üksnes erandjuhul, kui kõik teised dialoogivormid, nt artiklis 8 sätestatud, on ammendatud; peab siiski tähtsaks, et kui selline erandlik olukord tekib, oleks mõlemal lepingupoolel õigus nõuandemenetlust algatada;

VI.   Institutsioonilised aspektid

| 14. | rõhutab, kui oluline on Cotonou lepingu parlamentaarne mõõde, mis väljendub AKV-ELi parlamentaarses ühisassamblees; kavatseb kindlalt tagada, et ühisassamblee ja riikide parlamendid osaleksid Cotonou lepingu alusel võetavates meetmetes ja toimuvates protsessides täies mahus, ning rõhutab oma vankumatut vastuseisu katsetele vähendada ühisassamblee rolli – eelkõige ettepanekutele, mis mõjutavad tema töömeetodeid ja kohtumiste sagedust, mis peaksid jääma täielikult ühisassamblee enda otsustada; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, kui oluline on Cotonou lepingu parlamentaarne mõõde, mis väljendub AKV-ELi parlamentaarses ühisassamblees; kavatseb kindlalt tagada, et ühisassamblee ja riikide parlamendid osaleksid Cotonou lepingu alusel võetavates meetmetes ja toimuvates protsessides täies mahus, ning rõhutab oma vankumatut vastuseisu katsetele vähendada ühisassamblee rolli – eelkõige ettepanekutele, mis mõjutavad tema töömeetodeid ja kohtumiste sagedust, mis peaksid jääma täielikult ühisassamblee enda otsustada;

| 15. | nõuab, et Cotonou lepingus sätestataks riikide ja piirkondade strateegiadokumentide edastamine parlamentaarsele ühisassambleele, nagu on sätestatud ELi nõukogu määruses 10. EAFi rakendamise kohta (30); usub sellega seoses, et edaspidi tuleks nimetatud strateegiadokumentide koostamisel ühisassamblee ning riikide ja piirkondade parlamentidega konsulteerida; |
| --- | --- |

15.

nõuab, et Cotonou lepingus sätestataks riikide ja piirkondade strateegiadokumentide edastamine parlamentaarsele ühisassambleele, nagu on sätestatud ELi nõukogu määruses 10. EAFi rakendamise kohta (30); usub sellega seoses, et edaspidi tuleks nimetatud strateegiadokumentide koostamisel ühisassamblee ning riikide ja piirkondade parlamentidega konsulteerida;

| 16. | nõuab Cotonou lepingusse sellise sätte lisamist, mis võimaldab parlamentaarsel ühisassambleel riiklike ja piirkondlike strateegiate rakendamist kontrollida; |
| --- | --- |

16.

nõuab Cotonou lepingusse sellise sätte lisamist, mis võimaldab parlamentaarsel ühisassambleel riiklike ja piirkondlike strateegiate rakendamist kontrollida;

| 17. | on veendunud, et AKV riikide parlamendid võivad mängida AKV-ELi suhete kõikides aspektides võtmerolli; nõuab, et riikide parlamentidele antaks Cotonou lepingu rakendamise järelevalve kohustus, eelkõige arengukoostöö meetmete ja programmide kavandamise, rakendamise, seire ja hindamise osas; nõuab tõhusaid meetmeid eelarvetoetuse järelevalveks, mida peaksid teostama eelkõige riikide parlamendid ja kõrgemad kontrolliasutused; nõuab AKV parlamentide suutlikkuse suurendamist, et nad saaksid mõlema nimetatud ülesandega edukalt tegeleda; |
| --- | --- |

17.

on veendunud, et AKV riikide parlamendid võivad mängida AKV-ELi suhete kõikides aspektides võtmerolli; nõuab, et riikide parlamentidele antaks Cotonou lepingu rakendamise järelevalve kohustus, eelkõige arengukoostöö meetmete ja programmide kavandamise, rakendamise, seire ja hindamise osas; nõuab tõhusaid meetmeid eelarvetoetuse järelevalveks, mida peaksid teostama eelkõige riikide parlamendid ja kõrgemad kontrolliasutused; nõuab AKV parlamentide suutlikkuse suurendamist, et nad saaksid mõlema nimetatud ülesandega edukalt tegeleda;

| 18. | tunnistab valitsusväliste osalejate tähtsat rolli läbipaistvuse ja demokraatliku legitiimsuse suurendamisel ning valitsuste vastutuse suurendamisel kodanike ees, ning seepärast rõhutab ELi ja AKV riikide valitsusväliste osalejate suurema kaasamise vajadust; |
| --- | --- |

18.

tunnistab valitsusväliste osalejate tähtsat rolli läbipaistvuse ja demokraatliku legitiimsuse suurendamisel ning valitsuste vastutuse suurendamisel kodanike ees, ning seepärast rõhutab ELi ja AKV riikide valitsusväliste osalejate suurema kaasamise vajadust;

VII.   Arengukoostöö

| 19. | nõuab Cotonou lepingus suuremat tähelepanu vajadusele teha kiiresti suuremaid jõupingutusi aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks, eriti arvestades ülesande keerukust ja tähtaja (2015) lähedust; rõhutab seepärast, et aastatuhande arengueesmärkide sektoritega seotud vahendeid ei tohiks kasutada horisontaalseteks algatusteks arengueesmärkidega vähem seotud valdkondades; |
| --- | --- |

19.

nõuab Cotonou lepingus suuremat tähelepanu vajadusele teha kiiresti suuremaid jõupingutusi aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks, eriti arvestades ülesande keerukust ja tähtaja (2015) lähedust; rõhutab seepärast, et aastatuhande arengueesmärkide sektoritega seotud vahendeid ei tohiks kasutada horisontaalseteks algatusteks arengueesmärkidega vähem seotud valdkondades;

| 20. | juhib tähelepanu abi tõhususe põhimõtetele, mis on sätestatud Pariisi deklaratsioonis ja Accra arengukavas, ning abiandjate koordineerimise põhimõtetele, mis on sätestatud ELi tegevusjuhendus tööjaotuse kohta arengupoliitikas (31); peab neid hädavajalikuks, et arengukoostöö vahendeid võimalikult hästi ära kasutada, ning seepärast nõuab, et neid põhimõtteid Cotonou lepingu läbivaatamisel täielikult arvesse võetaks; |
| --- | --- |

20.

juhib tähelepanu abi tõhususe põhimõtetele, mis on sätestatud Pariisi deklaratsioonis ja Accra arengukavas, ning abiandjate koordineerimise põhimõtetele, mis on sätestatud ELi tegevusjuhendus tööjaotuse kohta arengupoliitikas (31); peab neid hädavajalikuks, et arengukoostöö vahendeid võimalikult hästi ära kasutada, ning seepärast nõuab, et neid põhimõtteid Cotonou lepingu läbivaatamisel täielikult arvesse võetaks;

| 21. | nõuab enam sidusust EAFi ja Euroopa Investeerimispanga uue arengumandaadi vahel; |
| --- | --- |

21.

nõuab enam sidusust EAFi ja Euroopa Investeerimispanga uue arengumandaadi vahel;

| 22. | väljendab heameelt Lissaboni lepingus sätestatud ELi kohustuse üle võtta „arengukoostöö eesmärke arvesse muu sellise poliitika puhul, mida ta rakendab ja mis tõenäoliselt mõjutab arengumaid” (32); väljendab siiski muret Euroopa Komisjoni teatise pärast arengupoliitika sidususe kohta (33), mis näeb ette teistsuguse lähenemisviisi arengupoliitika sidususele; rõhutab sellega seoses, et ELi lähenemisviisis arengupoliitika sidususele tuleb täielikult arvesse võtta AKV riikide arenguprioriteete. |
| --- | --- |

22.

väljendab heameelt Lissaboni lepingus sätestatud ELi kohustuse üle võtta „arengukoostöö eesmärke arvesse muu sellise poliitika puhul, mida ta rakendab ja mis tõenäoliselt mõjutab arengumaid” (32); väljendab siiski muret Euroopa Komisjoni teatise pärast arengupoliitika sidususe kohta (33), mis näeb ette teistsuguse lähenemisviisi arengupoliitika sidususele; rõhutab sellega seoses, et ELi lähenemisviisis arengupoliitika sidususele tuleb täielikult arvesse võtta AKV riikide arenguprioriteete.

---

(1)  Vastu võetud AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee poolt 3. detsembril 2009. aastal Luandas (Angola).

1

(2)  KOM(2009)0160 lõplik.

2

(3)  Vastu võetud AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee poolt 3. detsembril 2009. aastal Luandas (Angola).

3

(4)  http://web.worldbank.org/WBSITE/EXTERNAL/ACCUEILEXTN/NEWSFRENCH/0,,contentMDK:22051899~pagePK:64257043~piPK:437376~theSitePK:1074931.00.html

4

(5)  KOM(2009)0160 lõplik.

5

(6)  ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni 19. juuni 2009. aasta uudiste raport.

6

(7)  Vastu võetud AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee poolt 3. detsembril 2009. aastal Luandas (Angola).

7

(8)  EÜT C 374, 28.12.2000, lk 5.

8

(9)  KOM(2001)0681.

9

(10)  P5_TA(2002)0223.

10

(11)  EÜT C 168, 13.7.2002, lk 2.

11

(12)  7619/1/05, eesistujariigi järelduste 1. lisa

12

(13)  KOM (2005)0206.

13

(14)  ELT C 292, 24.11.2005, lk 5.

14

(15)  ELT L 327, 24.11.2006, lk 30.

15

(16)  ELT L 378, 27.12.2006, lk 32.

16

(17)  KOM(2007)0498.

17

(18)  ELT C 282, 24.11.2007, lk 16.

18

(19)  KOM(2009)0200 lõplik.

19

(20)  SEK(2009)0549 lõplik.

20

(21)  ÜRO definitsioon

21

(22)  ÜRO ülemaailmne 2007. aasta noorsooaruanne, lk 238.

22

(23)  Global trends in women’s access to decent work, ILO, Occasional papers No. 43, May 2009, p. 18.

23

(24)  Puuetega mehed ja naised ELis: tööjõu-uuringu lisaküsimustiku statistiline analüüs ning tulu ja elutingimusi käsitlev ühenduse statistika (EU-SILC) – lõpparuanne, 2007, lk 94.

24

(25)  Vastu võetud AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee poolt 3. detsembril 2009. aastal Luandas (Angola).

25

(26)  P6_TA-PROV(2009)0089. Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

26

(27)  AKV–EL/100.383/09/lõplik, ELT C 221, 14.9.2009, lk 31.

27

(28)  Vastu võetud AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee poolt 3. detsembril 2009. aastal Luandas (Angola).

28

(29)  P6_TA-PROV(2009)0392. Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

29

(30)  Nõukogu 14. mai 2007. aasta määrus (EÜ) nr 617/2007 AKV-EÜ koostöölepingu raames 10. Euroopa Arengufondi rakendamise kohta, ELT L 152, 13.6.2007, lk 1–13.

30

(31)  Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile, KOM(2007)0072 lõplik.

31

(32)  Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 208 lõige 1.

32

(33)  Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Arengupoliitika sidusus: tervet Euroopa Liitu hõlmava poliitikaraamistiku kehtestamine”, KOM(2009)0458 lõplik, 15. september 2009.

33

---