# Euroopa Liidu C 66/2010

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2010.066.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 66 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 53. köide17. märts 2010 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2010.066.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 66

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

53. köide17. märts 2010

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | ARVAMUSED |
| | Euroopa Andmekaitseinspektor |
| 2010/C 066/01 | Euroopa andmekaitseinspektori arvamusnõukogu määruse ettepaneku kohta, mis käsitleb halduskoostööd ning maksupettuste vastast võitlust käibemaksu valdkonnas (uuesti sõnastatud) | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Andmekaitseinspektor

2010/C 066/01

Euroopa andmekaitseinspektori arvamusnõukogu määruse ettepaneku kohta, mis käsitleb halduskoostööd ning maksupettuste vastast võitlust käibemaksu valdkonnas (uuesti sõnastatud)

1

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 066/02 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5712 – Mitsubishi Chemical Holdings/Mitsubishi Rayon Co) (
  1
  ) | 10 |
| 2010/C 066/03 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5750 – Wabco/Würth/JV) (
  1
  ) | 10 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2010/C 066/02

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5712 – Mitsubishi Chemical Holdings/Mitsubishi Rayon Co) (
  1
  )

1

10

2010/C 066/03

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5750 – Wabco/Würth/JV) (
  1
  )

1

10

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 066/04 | Euro vahetuskurss | 11 |
| 2010/C 066/05 | Komisjoni teatis, millega määratakse kindlaks 2010. aasta teisel poolaastal teatavate piima- ja piimatootesektori toodete saadaolev kogus ühenduse avatud teatavate kvootide alusel | 12 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2010/C 066/04

Euro vahetuskurss

11

2010/C 066/05

Komisjoni teatis, millega määratakse kindlaks 2010. aasta teisel poolaastal teatavate piima- ja piimatootesektori toodete saadaolev kogus ühenduse avatud teatavate kvootide alusel

12

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 066/06 | Konkursikutsed seoses teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi 2010. aasta tööprogrammiga Inimesed | 13 |
| 2010/C 066/07 | Konkursikutse ettepanekute esitamiseks ümbersuunamise, katalüsaator-, meremagistraalide, liikluse vältimise ja ühise õppe meetmete kohta teise Marco Polo programmi raames (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1692/2007 – ELT L 328, 24.11.2006, lk 1) | 14 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 066/08 | Riigiabi – Saksamaa – Riigiabi C 40/09 (ex N 555/09) – Täiendav abi ettevõtjale WestLB AG seoses varade üleandmisega – Kutse märkuste esitamiseks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohaselt (
  1
  ) | 15 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

2010/C 066/06

Konkursikutsed seoses teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi 2010. aasta tööprogrammiga Inimesed

13

2010/C 066/07

Konkursikutse ettepanekute esitamiseks ümbersuunamise, katalüsaator-, meremagistraalide, liikluse vältimise ja ühise õppe meetmete kohta teise Marco Polo programmi raames (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1692/2007 – ELT L 328, 24.11.2006, lk 1)

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1692/2007 – ELT L 328, 24.11.2006, lk 1)

14

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2010/C 066/08

Riigiabi – Saksamaa – Riigiabi C 40/09 (ex N 555/09) – Täiendav abi ettevõtjale WestLB AG seoses varade üleandmisega – Kutse märkuste esitamiseks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohaselt (
  1
  )

ex

1

15

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Andmekaitseinspektor

| 17.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 66/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 66/1

---

Euroopa andmekaitseinspektori arvamusnõukogu määruse ettepaneku kohta, mis käsitleb halduskoostööd ning maksupettuste vastast võitlust käibemaksu valdkonnas (uuesti sõnastatud)

2010/C 66/01

EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 286,

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 8,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (1),

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta, eriti selle artiklit 41 (2),

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE ARVAMUSE:

I.   SISSEJUHATUS

| 1. | Komisjon võttis 18. augustil 2009 vastu ettepaneku nõukogu määruse kohta, mis käsitleb halduskoostööd ning maksupettuste vastast võitlust käibemaksu valdkonnas (uuesti sõnastatud (3). Ettepanekuga muudetakse tegelikult nõukogu määrust (EÜ) nr 1798/2003 (halduskoostöö kohta käibemaksu valdkonnas), mida on juba mitu korda muudetud (4). Komisjon on siiski selguse ja arusaadavuse huvides otsustanud kasutada uuesti sõnastamise menetlust, mis tähendab, et nõukogu määrus (EÜ) nr 1798/2003 tunnistatakse kehtetuks, kui käesolev ettepanek nõukogu poolt vastu võetakse. |
| --- | --- |

1.

Komisjon võttis 18. augustil 2009 vastu ettepaneku nõukogu määruse kohta, mis käsitleb halduskoostööd ning maksupettuste vastast võitlust käibemaksu valdkonnas (uuesti sõnastatud (3). Ettepanekuga muudetakse tegelikult nõukogu määrust (EÜ) nr 1798/2003 (halduskoostöö kohta käibemaksu valdkonnas), mida on juba mitu korda muudetud (4). Komisjon on siiski selguse ja arusaadavuse huvides otsustanud kasutada uuesti sõnastamise menetlust, mis tähendab, et nõukogu määrus (EÜ) nr 1798/2003 tunnistatakse kehtetuks, kui käesolev ettepanek nõukogu poolt vastu võetakse.

| 2. | Uuestisõnastamise menetluses piirdub arutelu õigusakti üle põhimõtteliselt komisjoni soovitatud sisuliste muudatusettepanekutega ning selles ei käsitleta „muutmata sätteid” (5). Käesolevas arvamuses siiski arutab Euroopa andmekaitseinspektor kehtivat määrust ning kavandatavaid sisulisi muudatusi täies ulatuses. Sellist täielikku analüüsi on vaja, et nõuetekohaselt hinnata õigusakti mõju andmekaitsele. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab teha tekstis kohandusi ka selliste muutmata sätete osas. Euroopa andmekaitseinspektor kutsub seadusandjat tungivalt üles võtma neid soovitusi arvesse, hoolimata uuesti sõnastamise menetluse piiratud ulatusest. Seoses sellega osutab Euroopa andmekaitseinspektor uuesti sõnastamist käsitlevale institutsioonidevahelise kokkuleppe artiklile 8, milles nähakse ette võimalus muutmata sätteid muuta. |
| --- | --- |

2.

Uuestisõnastamise menetluses piirdub arutelu õigusakti üle põhimõtteliselt komisjoni soovitatud sisuliste muudatusettepanekutega ning selles ei käsitleta „muutmata sätteid” (5). Käesolevas arvamuses siiski arutab Euroopa andmekaitseinspektor kehtivat määrust ning kavandatavaid sisulisi muudatusi täies ulatuses. Sellist täielikku analüüsi on vaja, et nõuetekohaselt hinnata õigusakti mõju andmekaitsele. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab teha tekstis kohandusi ka selliste muutmata sätete osas. Euroopa andmekaitseinspektor kutsub seadusandjat tungivalt üles võtma neid soovitusi arvesse, hoolimata uuesti sõnastamise menetluse piiratud ulatusest. Seoses sellega osutab Euroopa andmekaitseinspektor uuesti sõnastamist käsitlevale institutsioonidevahelise kokkuleppe artiklile 8, milles nähakse ette võimalus muutmata sätteid muuta.

| 3. | Ettepaneku õiguslik alus on EÜ asutamislepingu artikkel 93, mis võimaldab nõukogul võtta vastu kaudset maksustamist käsitlevaid meetmeid. Nõukogu teeb komisjoni ettepaneku üle otsuse ühehäälselt ning pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega. Õiguslik alus ja erimenetlus pärast Lissaboni lepingu jõustumist ei muutu. |
| --- | --- |

3.

Ettepaneku õiguslik alus on EÜ asutamislepingu artikkel 93, mis võimaldab nõukogul võtta vastu kaudset maksustamist käsitlevaid meetmeid. Nõukogu teeb komisjoni ettepaneku üle otsuse ühehäälselt ning pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega. Õiguslik alus ja erimenetlus pärast Lissaboni lepingu jõustumist ei muutu.

| 4. | Euroopa andmekaitseinspektoriga ei ole konsulteeritud, kuid see on nõutav tulenevalt määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 28 lõikest 2. Käesolev arvamus põhineb seetõttu nimetatud määruse artikli 41 lõikel 2. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab, et ettepaneku preambulisse lisataks viide käesolevale arvamusele. |
| --- | --- |

4.

Euroopa andmekaitseinspektoriga ei ole konsulteeritud, kuid see on nõutav tulenevalt määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 28 lõikest 2. Käesolev arvamus põhineb seetõttu nimetatud määruse artikli 41 lõikel 2. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab, et ettepaneku preambulisse lisataks viide käesolevale arvamusele.

| 5. | Euroopa andmekaitseinspektor on teadlik piiriüleste pettuste vastaseks võitluseks võetavate meetmete tõhustamise ning piiriülese käibemaksu parema laekumise tähtsusest. Ehkki teabevahetus, mis on osa halduskoostööst ja käibemaksupettuste vastasest võitlusest, hõlmab peamiselt juriidilisi isikuid käsitlevat teavet, on selge, et töödeldakse ka füüsilisi isikuid käsitlevat teavet. Euroopa andmekaitseinspektor tunnistab, et nende eesmärkide saavutamiseks on vajalik töödelda isikuandmeid. Euroopa andmekaitseinspektor rõhutab siiski, et selliste andmete töötlemine peab toimuma kooskõlas ühenduse andmekaitsealaste eeskirjadega. |
| --- | --- |

5.

Euroopa andmekaitseinspektor on teadlik piiriüleste pettuste vastaseks võitluseks võetavate meetmete tõhustamise ning piiriülese käibemaksu parema laekumise tähtsusest. Ehkki teabevahetus, mis on osa halduskoostööst ja käibemaksupettuste vastasest võitlusest, hõlmab peamiselt juriidilisi isikuid käsitlevat teavet, on selge, et töödeldakse ka füüsilisi isikuid käsitlevat teavet. Euroopa andmekaitseinspektor tunnistab, et nende eesmärkide saavutamiseks on vajalik töödelda isikuandmeid. Euroopa andmekaitseinspektor rõhutab siiski, et selliste andmete töötlemine peab toimuma kooskõlas ühenduse andmekaitsealaste eeskirjadega.

| 6. | Olukorrad, mis hõlmavad isikuandmete piiriülest vahetamist ELi piires, väärivad eritähelepanu, kuna nendega kaasneb andmetöötluse ulatuse suurenemine, mis tingimata põhjustab andmesubjektidele õiguslikku ebakindlust: andmetöötlus võib hõlmata osalejaid kõikidest liikmesriikidest, kohaldatavad võivad olla teiste liikmesriikide siseriiklikud seadused, mis võivad natuke erineda seadustest, millega andmesubjektid on harjunud, või need võivad olla kohaldatavad õiguslikus süsteemis, mida andmesubjekt ei tunne. |
| --- | --- |

6.

Olukorrad, mis hõlmavad isikuandmete piiriülest vahetamist ELi piires, väärivad eritähelepanu, kuna nendega kaasneb andmetöötluse ulatuse suurenemine, mis tingimata põhjustab andmesubjektidele õiguslikku ebakindlust: andmetöötlus võib hõlmata osalejaid kõikidest liikmesriikidest, kohaldatavad võivad olla teiste liikmesriikide siseriiklikud seadused, mis võivad natuke erineda seadustest, millega andmesubjektid on harjunud, või need võivad olla kohaldatavad õiguslikus süsteemis, mida andmesubjekt ei tunne.

| 7. | Olles analüüsinud määrusest (EÜ) nr 1798/2003 tulenevat õiguslikku raamistikku ja praegu kavandatavaid kohandusi, leiab Euroopa andmekaitseinspektor, et ehkki esineb mitmeid positiivseid elemente, ei ole kõik ühenduse andmekaitsealastest eeskirjadest tulenevad nõuded täidetud. |
| --- | --- |

7.

Olles analüüsinud määrusest (EÜ) nr 1798/2003 tulenevat õiguslikku raamistikku ja praegu kavandatavaid kohandusi, leiab Euroopa andmekaitseinspektor, et ehkki esineb mitmeid positiivseid elemente, ei ole kõik ühenduse andmekaitsealastest eeskirjadest tulenevad nõuded täidetud.

| 8. | Enne selle seisukoha üksikasjalikumat selgitamist III jaos (kohaldatavad andmekaitse-eeskirjad) ja IV jaos (ettepaneku üksikasjalik analüüs) kirjeldab Euroopa andmekaitseinspektor järgmises jaos praeguse ettepaneku tausta, kehtivat õiguslikku raamistikku ja kavandatavaid kohandusi. |
| --- | --- |

8.

Enne selle seisukoha üksikasjalikumat selgitamist III jaos (kohaldatavad andmekaitse-eeskirjad) ja IV jaos (ettepaneku üksikasjalik analüüs) kirjeldab Euroopa andmekaitseinspektor järgmises jaos praeguse ettepaneku tausta, kehtivat õiguslikku raamistikku ja kavandatavaid kohandusi.

II.   ELI KÄIBEMAKSUALANE KOOSTÖÖ

II.1.   Taust

| 9. | Kavandatav ettepanek kajastab ELi tasandil peetud arutelusid, mis ametlikult algasid 2006. aasta mais komisjoni teatisega, mis käsitleb maksupettuste vastu võitlemist siseturul (6). Julgustatuna nõukogu ja Euroopa Parlamendi poolt, avaldas komisjon 2008. aasta detsembris veel ühe teatise, mis käsitleb koordineeritud strateegiat, mille eesmärk on tõhustada käibemaksupettuste vastast võitlust Elis (7). Teatises kuulutati välja mitmed muudatused üldisesse käibemaksudirektiivi 2006/112/EÜ ning samuti nõukogu määruse (EÜ) nr 1798/2003 praegune uuesti sõnastamine (8). |
| --- | --- |

9.

Kavandatav ettepanek kajastab ELi tasandil peetud arutelusid, mis ametlikult algasid 2006. aasta mais komisjoni teatisega, mis käsitleb maksupettuste vastu võitlemist siseturul (6). Julgustatuna nõukogu ja Euroopa Parlamendi poolt, avaldas komisjon 2008. aasta detsembris veel ühe teatise, mis käsitleb koordineeritud strateegiat, mille eesmärk on tõhustada käibemaksupettuste vastast võitlust Elis (7). Teatises kuulutati välja mitmed muudatused üldisesse käibemaksudirektiivi 2006/112/EÜ ning samuti nõukogu määruse (EÜ) nr 1798/2003 praegune uuesti sõnastamine (8).

| 10. | Siiani on käibemaksu valdkonnas tehtavas halduskoostöös lähtutud nõukogu määrusest (EÜ) nr 1798/2003. Siiski leiti komisjoni poolt hiljuti läbi viidud uuringus, mis avaldati 18. augustil 2009, samal päeval kui kõnealune ettepanek, et liikmesriikidevaheline halduskoostöö ei ole ikka veel piisavalt intensiivne, et lahendada ühendusesisesest käibemaksust kõrvalehoidmise ja käibemaksupettustega seotud probleemid (9). Praeguse ettepaneku peamine eesmärk on seega kohandada nõukogu määrust (EÜ) nr 1798/2003 nii, et tõhustatakse piiriüleste pettuste vastaseks võitluseks võetavaid meetmeid ning paraneb piiriülese käibemaksu laekumine. |
| --- | --- |

10.

Siiani on käibemaksu valdkonnas tehtavas halduskoostöös lähtutud nõukogu määrusest (EÜ) nr 1798/2003. Siiski leiti komisjoni poolt hiljuti läbi viidud uuringus, mis avaldati 18. augustil 2009, samal päeval kui kõnealune ettepanek, et liikmesriikidevaheline halduskoostöö ei ole ikka veel piisavalt intensiivne, et lahendada ühendusesisesest käibemaksust kõrvalehoidmise ja käibemaksupettustega seotud probleemid (9). Praeguse ettepaneku peamine eesmärk on seega kohandada nõukogu määrust (EÜ) nr 1798/2003 nii, et tõhustatakse piiriüleste pettuste vastaseks võitluseks võetavaid meetmeid ning paraneb piiriülese käibemaksu laekumine.

II.2.   Praegune koostöösüsteem: nõukogu määrus (EÜ) nr 1798/2003

| 11. | EL kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1798/2003 liikmesriikide pädevate asutuste vahelise ühise halduskoostöö ja teabevahetuse süsteemi, et võimaldada neil aidata käibemaksu õigesti arvutada. Määrus sisaldab pädevate asutuste loetelu ning sellega kohustatakse liikmesriike määrama ühe teabevahetuse keskasutuse, kes vastutab halduskoostöö valdkonnas teiste liikmesriikidega toimuva suhtlemise eest. |
| --- | --- |

11.

EL kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1798/2003 liikmesriikide pädevate asutuste vahelise ühise halduskoostöö ja teabevahetuse süsteemi, et võimaldada neil aidata käibemaksu õigesti arvutada. Määrus sisaldab pädevate asutuste loetelu ning sellega kohustatakse liikmesriike määrama ühe teabevahetuse keskasutuse, kes vastutab halduskoostöö valdkonnas teiste liikmesriikidega toimuva suhtlemise eest.

| 12. | Pädevate asutuste vaheline teabevahetus toimub kolmel juhul: teabevahetus taotluse alusel, teabevahetus eelneva taotluseta (omaalgatuslik teabevahetus) ning andmete säilitamine iga liikmesriigi elektroonilises andmebaasis, mille ühele osale on teiste liikmesriikide pädevatel asutustel otsene juurdepääs. |
| --- | --- |

12.

Pädevate asutuste vaheline teabevahetus toimub kolmel juhul: teabevahetus taotluse alusel, teabevahetus eelneva taotluseta (omaalgatuslik teabevahetus) ning andmete säilitamine iga liikmesriigi elektroonilises andmebaasis, mille ühele osale on teiste liikmesriikide pädevatel asutustel otsene juurdepääs.

| 13. | Lisaks antakse nõukogu määrusega (EÜ) nr 1798/2003 liikmesriikidele korraldus tagada, et ühendusesiseste kaubatarnete või teenuste osutamisega seotud isikutel on õigus saada kinnitus iga konkreetse isiku käibemaksukohustuslasena registreerimise numbri kehtivuse kohta. Süsteemi, mis sellistele isikutele seda võimaldab, tuntakse kui käibemaksuteadete vahetamise süsteemi (VIES). |
| --- | --- |

13.

Lisaks antakse nõukogu määrusega (EÜ) nr 1798/2003 liikmesriikidele korraldus tagada, et ühendusesiseste kaubatarnete või teenuste osutamisega seotud isikutel on õigus saada kinnitus iga konkreetse isiku käibemaksukohustuslasena registreerimise numbri kehtivuse kohta. Süsteemi, mis sellistele isikutele seda võimaldab, tuntakse kui käibemaksuteadete vahetamise süsteemi (VIES).

| 14. | Üldiselt nähakse määrusega ette, et teabe edastamine peaks toimuma elektrooniliselt. Komisjon vastutab seejuures selliseks liikmesriikidevaheliseks teabevahetuseks vajaliku elektroonilise sidevõrgu/ühise süsteemliidese (CCN/CSI) väljatöötamise eest. Liikmesriigid vastutavad oma riiklike süsteemide sellises ulatuses väljaarendamise eest, mis on vajalik, et võimaldada sellist teavet elektroonilise sidevõrgu/ühise süsteemliidese kaudu vahetada. Määrus sisaldab veel eeskirju, mis käsitlevad suhteid komisjoniga, üheaegseid kontrolle ning kolmandatest riikidest pärit teabe vahetamist. |
| --- | --- |

14.

Üldiselt nähakse määrusega ette, et teabe edastamine peaks toimuma elektrooniliselt. Komisjon vastutab seejuures selliseks liikmesriikidevaheliseks teabevahetuseks vajaliku elektroonilise sidevõrgu/ühise süsteemliidese (CCN/CSI) väljatöötamise eest. Liikmesriigid vastutavad oma riiklike süsteemide sellises ulatuses väljaarendamise eest, mis on vajalik, et võimaldada sellist teavet elektroonilise sidevõrgu/ühise süsteemliidese kaudu vahetada. Määrus sisaldab veel eeskirju, mis käsitlevad suhteid komisjoniga, üheaegseid kontrolle ning kolmandatest riikidest pärit teabe vahetamist.

| 15. | Millist teavet võib pädevate asutuste vahel taotluse korral või omaalgatuslikult vahetada, ei ole määratletud. Nõukogu määruse (EÜ) nr 1798/2003 artiklis 1 viidatakse üksnes mis tahes teabele, mis võib neil aidata käibemaksu õigesti arvutada. Elektrooniline andmebaas sisaldab käibemaksukohustuslastena registreeritud isikute koondaruandeid, mida kogutakse kooskõlas üldise käibemaksudirektiiviga. Kõnealused koondaruanded sisaldavad erinevate maksukohustuslaste käibemaksukohustuslase registreerimisnumbreid ning maksukohustuslase tehtud kaubatarnete koguväärtust. VIES võimaldab üksnes kinnitada käibemaksukohustuslase registreerimisnumbri kehtivust. |
| --- | --- |

15.

Millist teavet võib pädevate asutuste vahel taotluse korral või omaalgatuslikult vahetada, ei ole määratletud. Nõukogu määruse (EÜ) nr 1798/2003 artiklis 1 viidatakse üksnes mis tahes teabele, mis võib neil aidata käibemaksu õigesti arvutada. Elektrooniline andmebaas sisaldab käibemaksukohustuslastena registreeritud isikute koondaruandeid, mida kogutakse kooskõlas üldise käibemaksudirektiiviga. Kõnealused koondaruanded sisaldavad erinevate maksukohustuslaste käibemaksukohustuslase registreerimisnumbreid ning maksukohustuslase tehtud kaubatarnete koguväärtust. VIES võimaldab üksnes kinnitada käibemaksukohustuslase registreerimisnumbri kehtivust.

II.3.   Kavandatavad parandused üldjoontes

| 16. | Kavandatava ettepanekuga kavatseb komisjon tõhustada praegust koostööd, tehes pädevad asutused ühiselt vastutavaks käibemaksutulude kaitsmise eest kõikides liikmesriikides, edendades teabevahetust pädevate asutuste vahel ning parandades sellise teabe kvaliteeti ja ühtsust (10). |
| --- | --- |

16.

Kavandatava ettepanekuga kavatseb komisjon tõhustada praegust koostööd, tehes pädevad asutused ühiselt vastutavaks käibemaksutulude kaitsmise eest kõikides liikmesriikides, edendades teabevahetust pädevate asutuste vahel ning parandades sellise teabe kvaliteeti ja ühtsust (10).

| 17. | Liikmesriikidevahelise teabevahetuse parandamine saavutatakse määratledes juhud, kui pädevad ametiasutused ei tohi keelduda vastamast teabetaotlusele või haldusuurimisega seotud taotlusele, ning täpsustades, millistel juhtudel tuleb liikmesriikidel vahetada teavet omaalgatuslikult (11). Lisaks kehtestatakse ettepanekuga rangemad tähtajad ja pannakse suuremat rõhku elektrooniliste vahendite kasutamisele. |
| --- | --- |

17.

Liikmesriikidevahelise teabevahetuse parandamine saavutatakse määratledes juhud, kui pädevad ametiasutused ei tohi keelduda vastamast teabetaotlusele või haldusuurimisega seotud taotlusele, ning täpsustades, millistel juhtudel tuleb liikmesriikidel vahetada teavet omaalgatuslikult (11). Lisaks kehtestatakse ettepanekuga rangemad tähtajad ja pannakse suuremat rõhku elektrooniliste vahendite kasutamisele.

| 18. | Elektroonilistes andmebaasides sisalduva teabe ühtsust suurendab see, kui määratletakse kindlaks, millist teavet on liikmesriigid kohustatud oma riiklikusse andmebaasi sisestama. Lisaks suurendab ettepanek teiste liikmesriikide pädevate asutuste otsest automaatset juurdepääsu elektroonilistele andmebaasidele. Teavet, mis on VIESi kaudu kättesaadav teistele maksukohustuslastele, täiendab isiku, kellele on antud käibemaksukohustuslasena registreerimise number, nimi ja aadress. |
| --- | --- |

18.

Elektroonilistes andmebaasides sisalduva teabe ühtsust suurendab see, kui määratletakse kindlaks, millist teavet on liikmesriigid kohustatud oma riiklikusse andmebaasi sisestama. Lisaks suurendab ettepanek teiste liikmesriikide pädevate asutuste otsest automaatset juurdepääsu elektroonilistele andmebaasidele. Teavet, mis on VIESi kaudu kättesaadav teistele maksukohustuslastele, täiendab isiku, kellele on antud käibemaksukohustuslasena registreerimise number, nimi ja aadress.

| 19. | Samuti täpsustatakse ettepanekuga, millistel juhtudel võivad liikmesriigid läbi viia mitmepoolseid kontrolle või on kohustatud seda tegema. Lisaks sellele luuakse õiguslik alus ühtse operatiivse struktuuri loomiseks mitmepoolse koostöö jaoks (Eurofisc). See süsteem peaks võimaldama sihipärase teabe kiiret vahetamist kõikide liikmesriikide vahel ning ühiste riski- ja strateegiliste analüüside koostamist. |
| --- | --- |

19.

Samuti täpsustatakse ettepanekuga, millistel juhtudel võivad liikmesriigid läbi viia mitmepoolseid kontrolle või on kohustatud seda tegema. Lisaks sellele luuakse õiguslik alus ühtse operatiivse struktuuri loomiseks mitmepoolse koostöö jaoks (Eurofisc). See süsteem peaks võimaldama sihipärase teabe kiiret vahetamist kõikide liikmesriikide vahel ning ühiste riski- ja strateegiliste analüüside koostamist.

| 20. | Lõpuks kehtestatakse ettepanekuga tagasiside andmise kohustus, mis võimaldab liikmesriikidel hinnata teabevahetuse tõhusust. |
| --- | --- |

20.

Lõpuks kehtestatakse ettepanekuga tagasiside andmise kohustus, mis võimaldab liikmesriikidel hinnata teabevahetuse tõhusust.

| 21. | Paljusid teemasid käsitletakse täiendavalt komiteemenetluse kohaselt. Nendeks teemadeks on näiteks standardvormid, mida pädevad asutused kasutavad teabe taotlemisel, tagasiside andmise nõude järgimise kord, kriteeriumid, mida kasutatakse otsustamisel, kas elektroonilistes andmebaasides säilitatud andmetesse või Eurofisc'i struktuuris tuleb teha muudatusi. |
| --- | --- |

21.

Paljusid teemasid käsitletakse täiendavalt komiteemenetluse kohaselt. Nendeks teemadeks on näiteks standardvormid, mida pädevad asutused kasutavad teabe taotlemisel, tagasiside andmise nõude järgimise kord, kriteeriumid, mida kasutatakse otsustamisel, kas elektroonilistes andmebaasides säilitatud andmetesse või Eurofisc'i struktuuris tuleb teha muudatusi.

III.   KOHALDATAVAD ANDMEKAITSE-EESKIRJAD

| 22. | Juhul kui töödeldakse isikuandmeid, tuleb järgida andmekaitse alaseid ühenduse õigusakte. Andmekaitse alastes ühenduse õigusaktides on isikuandmed määratletud kui „igasugune teave tuvastatud või tuvastatava füüsilise isiku kohta” (12). Nagu varem märgitud on praeguses olukorras teabevahetus suunatud peamiselt juriidilistele isikutele. Siiski vahetatakse edaspidi ka füüsilisi isikuid käsitlevat teavet. Kavandatava nõukogu määruse artikli 1 lõikes 1 sisalduv mõiste „mis tahes teave” näib hõlmavat isegi täiendavat teavet füüsiliste isikute kohta, kes töötavad nende juriidiliste isikute heaks või on nendega muul viisil seotud (vt ka allpool toodud punkti 31). |
| --- | --- |

22.

Juhul kui töödeldakse isikuandmeid, tuleb järgida andmekaitse alaseid ühenduse õigusakte. Andmekaitse alastes ühenduse õigusaktides on isikuandmed määratletud kui „igasugune teave tuvastatud või tuvastatava füüsilise isiku kohta” (12). Nagu varem märgitud on praeguses olukorras teabevahetus suunatud peamiselt juriidilistele isikutele. Siiski vahetatakse edaspidi ka füüsilisi isikuid käsitlevat teavet. Kavandatava nõukogu määruse artikli 1 lõikes 1 sisalduv mõiste „mis tahes teave” näib hõlmavat isegi täiendavat teavet füüsiliste isikute kohta, kes töötavad nende juriidiliste isikute heaks või on nendega muul viisil seotud (vt ka allpool toodud punkti 31).

| 23. | Andmete töötlemise suhtes liikmesriikide poolt on kohaldatavad direktiivi 95/46/EÜ riiklikud rakenduseeskirjad. Praeguses nõukogu määruses (EÜ) nr 1798/2003 viidatakse kahel korral direktiivile 95/46/EÜ, nimelt põhjenduses 17 ja artiklis 41. Euroopa andmekaitseinspektor märgib, et kõnealused sätted viitavad üksnes direktiivile 95/46/EÜ seoses võimalusega piirata teatavaid direktiiviga tagatavaid õigusi. Põhjendus ja artikkel esinevad uuesti komisjoni ettepanekus (kui põhjendus 35 ja artikkel 57), kuid neid kavatsetakse mõneti muuta, mida käsitletakse üksikasjalikumalt punktis 49 ja veel allpool. Praeguses etapis on asjakohane ära märkida, et komisjon teeb ettepaneku lisada artiklisse 41 (uus artikkel 57) üldise lause, milles teatatakse, et „[k]ogu käesoleva määruse kohase teabe säilitamise või vahetamise suhtes kohaldatakse direktiivi 95/46/EÜ rakendussätteid”. Euroopa andmekaitseinspektor tervitab seda lisandust ning julgustab seadusandjat lisama sellise avalduse ka põhjendusse. |
| --- | --- |

23.

Andmete töötlemise suhtes liikmesriikide poolt on kohaldatavad direktiivi 95/46/EÜ riiklikud rakenduseeskirjad. Praeguses nõukogu määruses (EÜ) nr 1798/2003 viidatakse kahel korral direktiivile 95/46/EÜ, nimelt põhjenduses 17 ja artiklis 41. Euroopa andmekaitseinspektor märgib, et kõnealused sätted viitavad üksnes direktiivile 95/46/EÜ seoses võimalusega piirata teatavaid direktiiviga tagatavaid õigusi. Põhjendus ja artikkel esinevad uuesti komisjoni ettepanekus (kui põhjendus 35 ja artikkel 57), kuid neid kavatsetakse mõneti muuta, mida käsitletakse üksikasjalikumalt punktis 49 ja veel allpool. Praeguses etapis on asjakohane ära märkida, et komisjon teeb ettepaneku lisada artiklisse 41 (uus artikkel 57) üldise lause, milles teatatakse, et „[k]ogu käesoleva määruse kohase teabe säilitamise või vahetamise suhtes kohaldatakse direktiivi 95/46/EÜ rakendussätteid”. Euroopa andmekaitseinspektor tervitab seda lisandust ning julgustab seadusandjat lisama sellise avalduse ka põhjendusse.

| 24. | Ehkki komisjon ei ole pädevate asutuste vahel toimuvasse teabevahetusse otseselt kaasatud, osutab artikli 51 lõige 2 sellele, et komisjon saab „kogu kättesaadava teabe, mis on käesoleva määruse kohaldamise puhul oluline”, „statistilisi andmeid” või „mis tahes muud teavet”, mis võib aidata käibemaksu õigesti arvutada, nagu viidatud artiklis 1 (13). Nagu märgitud eespool punktis 14, vastutab komisjon CCN-võrgu „mis tahes edasiarenduste eest, mida on vaja”, et vahetada teavet liikmesriikide vahel (artikkel 55). Nagu ilmneb artikli 57 lõikest 2, võib see vastutus teatud tingimustel hõlmata juurdepääsu teabele, mida süsteemi kaudu vahetatakse. |
| --- | --- |

24.

Ehkki komisjon ei ole pädevate asutuste vahel toimuvasse teabevahetusse otseselt kaasatud, osutab artikli 51 lõige 2 sellele, et komisjon saab „kogu kättesaadava teabe, mis on käesoleva määruse kohaldamise puhul oluline”, „statistilisi andmeid” või „mis tahes muud teavet”, mis võib aidata käibemaksu õigesti arvutada, nagu viidatud artiklis 1 (13). Nagu märgitud eespool punktis 14, vastutab komisjon CCN-võrgu „mis tahes edasiarenduste eest, mida on vaja”, et vahetada teavet liikmesriikide vahel (artikkel 55). Nagu ilmneb artikli 57 lõikest 2, võib see vastutus teatud tingimustel hõlmata juurdepääsu teabele, mida süsteemi kaudu vahetatakse.

| 25. | Eelnevalt öeldust järeldub, et ka komisjon hakkab töötlema isikuandmeid. Seetõttu on ta kohustatud järgima ELi institutsioonide ja asutuste suhtes kohaldatavaid andmekaitse eeskirju, mis on kehtestatud määrusega (EÜ) nr 45/2001 ja ta kuulub Euroopa andmekaitseinspektori järelevalve alla. Selguse huvides ja vältimaks kahtlusi määruse kohaldatavuse suhtes, kutsub Euroopa andmekaitseinspektor seadusandjat tungivalt üles lisama viite määrusele nii põhjendustes kui ka sisulises sättes. |
| --- | --- |

25.

Eelnevalt öeldust järeldub, et ka komisjon hakkab töötlema isikuandmeid. Seetõttu on ta kohustatud järgima ELi institutsioonide ja asutuste suhtes kohaldatavaid andmekaitse eeskirju, mis on kehtestatud määrusega (EÜ) nr 45/2001 ja ta kuulub Euroopa andmekaitseinspektori järelevalve alla. Selguse huvides ja vältimaks kahtlusi määruse kohaldatavuse suhtes, kutsub Euroopa andmekaitseinspektor seadusandjat tungivalt üles lisama viite määrusele nii põhjendustes kui ka sisulises sättes.

| 26. | Isikuandmete töötlemise korral nõutakse direktiivi 95/46/EÜ artiklite 16 ja 17 ning määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklitega 21 ja 22, et tagatakse andmetöötluse konfidentsiaalsus ja turvalisus. Äsja nimetatud artiklis 55 ei ole selgelt öeldud, kas komisjon on vastutav CCN/CSI võrgu hooldamise ja turvalisuse eest (14). Et vältida kahtlusi seoses vastutusega andmetöötluse konfidentsiaalsuse ja turvalisuse tagamise eest, kutsub Euroopa andmekaitseinspektor seadusandjat üles selgemalt määratlema komisjonil selles osas lasuva vastutuse, et rõhutada liikmesriikide kohustusi ja käsitleda seda kõike direktiivist 95/46/EÜ ning määrusest (EÜ) nr 45/2001 tulenevaid kohustusi arvesse võttes. |
| --- | --- |

26.

Isikuandmete töötlemise korral nõutakse direktiivi 95/46/EÜ artiklite 16 ja 17 ning määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklitega 21 ja 22, et tagatakse andmetöötluse konfidentsiaalsus ja turvalisus. Äsja nimetatud artiklis 55 ei ole selgelt öeldud, kas komisjon on vastutav CCN/CSI võrgu hooldamise ja turvalisuse eest (14). Et vältida kahtlusi seoses vastutusega andmetöötluse konfidentsiaalsuse ja turvalisuse tagamise eest, kutsub Euroopa andmekaitseinspektor seadusandjat üles selgemalt määratlema komisjonil selles osas lasuva vastutuse, et rõhutada liikmesriikide kohustusi ja käsitleda seda kõike direktiivist 95/46/EÜ ning määrusest (EÜ) nr 45/2001 tulenevaid kohustusi arvesse võttes.

| 27. | Selgitamine, kes vastutab andmekaitse-eeskirjade täitmise eest (andmekaitset käsitlevas terminoloogias määratletud kui „vastutav andmetöötleja”, (15) on oluline ka Eurofisc-süsteemi loomise seisukohast. Artiklis 35 selgitatakse, et Eurofisc moodustatakse pädevatest ametnikest, kes on määratud liikmesriikide pädevate asutuste poolt. Komisjon annab Eurofisc’ile tehnilist, haldusalast ja operatiivabi. Kavandatav struktuur tõstatab küsimusi seoses kohaldatavate andmekaitsealaste õigusnormidega (direktiiv 95/46/EÜ või määrus (EÜ) nr 45/2001) ja vastutusega nende eeskirjade täitmise eest. Kas komisjon kavatseb jätta vastutavaks liikmesriigid, kas siis üksi või koos komisjoniga, või saab vastutavaks asutuseks Eurofisc, võib-olla koos komisjoniga? Euroopa andmekaitseinspektor kutsub seadusandjat üles neid küsimusi selgitama ning tagama, et vastutus jaotatakse selgelt. |
| --- | --- |

27.

Selgitamine, kes vastutab andmekaitse-eeskirjade täitmise eest (andmekaitset käsitlevas terminoloogias määratletud kui „vastutav andmetöötleja”, (15) on oluline ka Eurofisc-süsteemi loomise seisukohast. Artiklis 35 selgitatakse, et Eurofisc moodustatakse pädevatest ametnikest, kes on määratud liikmesriikide pädevate asutuste poolt. Komisjon annab Eurofisc’ile tehnilist, haldusalast ja operatiivabi. Kavandatav struktuur tõstatab küsimusi seoses kohaldatavate andmekaitsealaste õigusnormidega (direktiiv 95/46/EÜ või määrus (EÜ) nr 45/2001) ja vastutusega nende eeskirjade täitmise eest. Kas komisjon kavatseb jätta vastutavaks liikmesriigid, kas siis üksi või koos komisjoniga, või saab vastutavaks asutuseks Eurofisc, võib-olla koos komisjoniga? Euroopa andmekaitseinspektor kutsub seadusandjat üles neid küsimusi selgitama ning tagama, et vastutus jaotatakse selgelt.

IV.   ETTEPANEKU ÜKSIKASJALIK ANALÜÜS

IV.1.   Andmete ja eesmärgi määratlemine ning andmetöötluse vajaduse tagamine

| 28. | Euroopa andmekaitseinspektor märgib, et ettepanekus ei ole piisavalt täpsustatud, millist liiki andmeid vahetatakse, ega eesmärgid, milleks andmeid vahetatakse. Lisaks sellele ei tagata ettepanekuga piisaval määral, et isikuandmeid vahetatakse üksnes siis, kui see on vajalik. See kõik on kajastatud kavandatava määruse artikli 1 lõikes 1. |
| --- | --- |

28.

Euroopa andmekaitseinspektor märgib, et ettepanekus ei ole piisavalt täpsustatud, millist liiki andmeid vahetatakse, ega eesmärgid, milleks andmeid vahetatakse. Lisaks sellele ei tagata ettepanekuga piisaval määral, et isikuandmeid vahetatakse üksnes siis, kui see on vajalik. See kõik on kajastatud kavandatava määruse artikli 1 lõikes 1.

| 29. | Artikli 1 lõige 1 sisaldab määruse üldist eesmärki, milleks on tagada riiklike käibemaksualaste õigusnormide järgimine. See tuleb saavutada liikmesriikidevahelise koostööga ning liikmesriikide pädevate asutuste vahel mis tahes teabe vahetamisega, mis võib aidata käibemaksu korrektselt arvutada, kontrollida käibemaksu korrektset kohaldamist eelkõige ühendusesisestes tehingutes ning võidelda pettuse vastu. |
| --- | --- |

29.

Artikli 1 lõige 1 sisaldab määruse üldist eesmärki, milleks on tagada riiklike käibemaksualaste õigusnormide järgimine. See tuleb saavutada liikmesriikidevahelise koostööga ning liikmesriikide pädevate asutuste vahel mis tahes teabe vahetamisega, mis võib aidata käibemaksu korrektselt arvutada, kontrollida käibemaksu korrektset kohaldamist eelkõige ühendusesisestes tehingutes ning võidelda pettuse vastu.

| 30. | Artikli 1 lõige 1 ise ei vastaks ühenduse andmekaitsealastest eeskirjadest tulenevatele nõuetele, kuna see on sõnastatud liiga üldiselt ning jätab liiga suure otsustamisvabaduse. See loob ohu, et kohaldatavaid andmekaitse-eeskirju praktikas oluliselt eiratakse. |
| --- | --- |

30.

Artikli 1 lõige 1 ise ei vastaks ühenduse andmekaitsealastest eeskirjadest tulenevatele nõuetele, kuna see on sõnastatud liiga üldiselt ning jätab liiga suure otsustamisvabaduse. See loob ohu, et kohaldatavaid andmekaitse-eeskirju praktikas oluliselt eiratakse.

| 31. | Esiteks on mõiste „mis tahes teave” väga üldine ning sellega kaasneb ebaproportsionaalse teabevahetuse oht. Nagu öeldud, näib sellega olevat hõlmatud isegi täiendav teave füüsiliste isikute kohta, kes töötavad juriidiliste isikute heaks või on nendega muul viisil seotud. Sellega seoses soovib Euroopa andmekaitseinspektor osutada sätetele, mis käsitlevad andmete erikategooriaid ning mis sisaldavad konkreetseid ja rangemaid eeskirju, mida kohaldatakse andmete töötlemise suhtes seoses õiguserikkumiste, kriminaalkaristuste, haldussanktsioonide või tsiviilasjades tehtud kohtuotsustega (16). |
| --- | --- |

31.

Esiteks on mõiste „mis tahes teave” väga üldine ning sellega kaasneb ebaproportsionaalse teabevahetuse oht. Nagu öeldud, näib sellega olevat hõlmatud isegi täiendav teave füüsiliste isikute kohta, kes töötavad juriidiliste isikute heaks või on nendega muul viisil seotud. Sellega seoses soovib Euroopa andmekaitseinspektor osutada sätetele, mis käsitlevad andmete erikategooriaid ning mis sisaldavad konkreetseid ja rangemaid eeskirju, mida kohaldatakse andmete töötlemise suhtes seoses õiguserikkumiste, kriminaalkaristuste, haldussanktsioonide või tsiviilasjades tehtud kohtuotsustega (16).

| 32. | Teiseks on eesmärgid, milleks teavet võib vahetada, väga üldised, mis on vastuolus nõudega, et eesmärk peab olema määratletud ja selgelt väljendatud (17). |
| --- | --- |

32.

Teiseks on eesmärgid, milleks teavet võib vahetada, väga üldised, mis on vastuolus nõudega, et eesmärk peab olema määratletud ja selgelt väljendatud (17).

| 33. | Kolmandaks võib vastavalt artikli 1 lõikele 1 teavet vahetada, kui see „võib aidata” pädevat asutust teises liikmesriigis. Kui teave sisaldab isikuandmeid, on see vastuolus nõudega, et andmeid võib töödelda üksnes sellises ulatuses, mis on vajalik seatud eesmärgi saavutamiseks (18). Ilma täpsemate teadmisteta selle kohta, milliseid isikuandmeid teave sisaldab ning ilma eesmärkide täpsema kirjelduseta on igal juhul võimatu hinnata andmete vahetamise vajalikkust. |
| --- | --- |

33.

Kolmandaks võib vastavalt artikli 1 lõikele 1 teavet vahetada, kui see „võib aidata” pädevat asutust teises liikmesriigis. Kui teave sisaldab isikuandmeid, on see vastuolus nõudega, et andmeid võib töödelda üksnes sellises ulatuses, mis on vajalik seatud eesmärgi saavutamiseks (18). Ilma täpsemate teadmisteta selle kohta, milliseid isikuandmeid teave sisaldab ning ilma eesmärkide täpsema kirjelduseta on igal juhul võimatu hinnata andmete vahetamise vajalikkust.

| 34. | Seetõttu on vajalik selleks, et teabevahetus vastaks andmekaitse nõuetele, täiendavalt täpsustada, vähemalt üldjoontes või üldistes kategooriates, eesmärki ja teabe liiki, mida võib vahetada või kavatsetakse vahetada. Seejuures tuleks samuti tagada, et järgitakse vajalikkuse põhimõtet. |
| --- | --- |

34.

Seetõttu on vajalik selleks, et teabevahetus vastaks andmekaitse nõuetele, täiendavalt täpsustada, vähemalt üldjoontes või üldistes kategooriates, eesmärki ja teabe liiki, mida võib vahetada või kavatsetakse vahetada. Seejuures tuleks samuti tagada, et järgitakse vajalikkuse põhimõtet.

| 35. | Vaadates määrust (EÜ) nr 1798/2003 tervikuna ja selle kavandatavaid muudatusi, märgib Euroopa andmekaitseinspektor, et täiendavaid täpsustusi ei ole tehtud või on neid parimal juhul tehtud üksnes osaliselt. Euroopa andmekaitseinspektor käsitleb seda seisukohta täiendavalt allpool. Seetõttu tehakse vahet järgmiste erinevate töötlemistoimingute vahel: taotluse korral antav teave, omaalgatuslik teabevahetus, pädevate asutuste jaoks elektroonilise andmebaasi kaudu kättesaadav teave, teave, mis on kättesaadav teistele käibemaksukohustuslasena registreeritud isikutele (VIES) ning teabe töötlemine Eurofisc'i kaudu. |
| --- | --- |

35.

Vaadates määrust (EÜ) nr 1798/2003 tervikuna ja selle kavandatavaid muudatusi, märgib Euroopa andmekaitseinspektor, et täiendavaid täpsustusi ei ole tehtud või on neid parimal juhul tehtud üksnes osaliselt. Euroopa andmekaitseinspektor käsitleb seda seisukohta täiendavalt allpool. Seetõttu tehakse vahet järgmiste erinevate töötlemistoimingute vahel: taotluse korral antav teave, omaalgatuslik teabevahetus, pädevate asutuste jaoks elektroonilise andmebaasi kaudu kättesaadav teave, teave, mis on kättesaadav teistele käibemaksukohustuslasena registreeritud isikutele (VIES) ning teabe töötlemine Eurofisc'i kaudu.

Taotluse korral antav teave

| 36. | Taotluse korral antava teabe puhul ei täpsustata täiendavalt vahetatava teabe liike ega eesmärke, milleks teabevahetus toimub. Artiklis 7 viidatakse „artiklis 1 osutatud teabele” ning märgitakse, et see sisaldab „mis tahes teavet, mis on seotud konkreetse juhtumi või juhtumitega”. Teabetaotlusega võib kaasneda haldusuurimise läbiviimine. Artiklis 9 sisaldub lisaks viide „mis tahes asjakohase teabe” edastamisele. Ei ole selgitatud, millist liiki teavet see võib tähendada. Eesmärke, milleks andmeid võib töödelda, ei ole täiendavalt täpsustatud ning vajalikkuse nõuet ei ole nimetatud. |
| --- | --- |

36.

Taotluse korral antava teabe puhul ei täpsustata täiendavalt vahetatava teabe liike ega eesmärke, milleks teabevahetus toimub. Artiklis 7 viidatakse „artiklis 1 osutatud teabele” ning märgitakse, et see sisaldab „mis tahes teavet, mis on seotud konkreetse juhtumi või juhtumitega”. Teabetaotlusega võib kaasneda haldusuurimise läbiviimine. Artiklis 9 sisaldub lisaks viide „mis tahes asjakohase teabe” edastamisele. Ei ole selgitatud, millist liiki teavet see võib tähendada. Eesmärke, milleks andmeid võib töödelda, ei ole täiendavalt täpsustatud ning vajalikkuse nõuet ei ole nimetatud.

| 37. | Euroopa andmekaitseinspektor kutsub üles täpsustama, millist liiki isikuandmeid võib vahetada, piiritlema eesmärgid, milleks isikuandmeid võib vahetada ning hindama andmete edastamise vajalikkust või vähemalt tagama, et vajalikkuse põhimõtet järgitakse. |
| --- | --- |

37.

Euroopa andmekaitseinspektor kutsub üles täpsustama, millist liiki isikuandmeid võib vahetada, piiritlema eesmärgid, milleks isikuandmeid võib vahetada ning hindama andmete edastamise vajalikkust või vähemalt tagama, et vajalikkuse põhimõtet järgitakse.

Omaalgatuslik teabevahetus

| 38. | Omaalgatusliku teabevahetuse puhul on määratletud, millistel juhtudel võivad liikmesriigid edastada teavet teistele pädevatele asutustele. Seoses teabe liigiga, mida kavatsetakse vahetada, viidatakse jälle artikli 1 lõikele 1. Artikli 14 lõikes 1 nimetatakse järgmisi juhte:






  1) | maksustamiskohaks peetakse sihtliikmesriiki ja sihtliikmesriigi kontrollisüsteemi toimimiseks on kindlasti vaja päritoluliikmesriigi antavat teavet; |
| --- | --- | --- |

38.

Omaalgatusliku teabevahetuse puhul on määratletud, millistel juhtudel võivad liikmesriigid edastada teavet teistele pädevatele asutustele. Seoses teabe liigiga, mida kavatsetakse vahetada, viidatakse jälle artikli 1 lõikele 1. Artikli 14 lõikes 1 nimetatakse järgmisi juhte:

1)

maksustamiskohaks peetakse sihtliikmesriiki ja sihtliikmesriigi kontrollisüsteemi toimimiseks on kindlasti vaja päritoluliikmesriigi antavat teavet;

| 2) | liikmesriigil on alust arvata, et teises liikmesriigis on toime pandud või on tõenäoliselt toime pandud käibemaksualaste õigusaktide rikkumine; |
| --- | --- |

2)

liikmesriigil on alust arvata, et teises liikmesriigis on toime pandud või on tõenäoliselt toime pandud käibemaksualaste õigusaktide rikkumine;

| 3) | on olemas oht, et teises liikmesriigis võib maksutulu saamata jääda. |
| --- | --- |

3)

on olemas oht, et teises liikmesriigis võib maksutulu saamata jääda.

Ehkki eelkõige teine ja kolmas juht on ikka veel üldised, võib kõnealust kolme juhtu käsitleda kui täiendavaid täpsustusi eesmärkide kohta, milleks andmeid vahetatakse. Seega hõlmab esimene juht isegi vajalikkuse põhimõtet. Omaalgatuslik teabevahetus ei ole siiski piiritletud nende kolme juhuga. Artiklis 15 sätestatakse, et mis tahes artiklis 1 osutatud teave, millest pädevad ametiasutused on teadlikud ja mis „võib olla kasulik” teise liikmesriigi pädeva asutuse jaoks, edastatakse samuti omaalgatuslikult.

| 39. | Kavandatavad muudatused tegelikult laiendavad praegu kehtivaid sätteid. Määruse (EÜ) nr 1798/2003 artiklis 18 sätestatakse, et omaalgatuslikult vahetatava teabe täpsed kategooriad tuleb määratleda vastavalt komiteemenetlusele. Komisjon teeb praegu ettepaneku see säte välja jätta. |
| --- | --- |

39.

Kavandatavad muudatused tegelikult laiendavad praegu kehtivaid sätteid. Määruse (EÜ) nr 1798/2003 artiklis 18 sätestatakse, et omaalgatuslikult vahetatava teabe täpsed kategooriad tuleb määratleda vastavalt komiteemenetlusele. Komisjon teeb praegu ettepaneku see säte välja jätta.

| 40. | Euroopa andmekaitseinspektor kutsub jälle üles täpsustama, millist liiki isikuandmeid võib vahetada, piiritlema eesmärgid, milleks isikuandmeid võib vahetada ning hindama andmete edastamise vajalikkust või vähemalt tagama, et vajalikkuse põhimõtet järgitakse. |
| --- | --- |

40.

Euroopa andmekaitseinspektor kutsub jälle üles täpsustama, millist liiki isikuandmeid võib vahetada, piiritlema eesmärgid, milleks isikuandmeid võib vahetada ning hindama andmete edastamise vajalikkust või vähemalt tagama, et vajalikkuse põhimõtet järgitakse.

Teabe kättesaadavus elektroonilise andmebaasi kaudu

| 41. | Pädevate asutuste jaoks elektroonilise andmebaasi kaudu kättesaadava teabe osas on ettepanekus konkreetsemalt käsitletud andmebaasis sisalduva teabe liiki. Artiklis 18 on loetletud, millist teavet elektroonilises andmebaasis säilitatakse ja töödeldakse. Selles käsitletakse vastavalt üldisele käibemaksudirektiivile 2006/112/EÜ kogutud teavet, mis on kogutud koondaruannete kaudu ning samuti riiklike ametiasutuste poolt kogutud teavet nende registreerimata maksukohustuslaste registreerimiseks, kes osutavad mittemaksukohustuslastele elektroonilisi teenuseid. Peale selle sisalduvad andmebaasis andmed käibemaksukohustuslasena registreerimise numbri saanud isiku, tema tegevuse ja õigusliku vormi kohta ning seoses nende isikutega varem taotluse alusel ja omaalgatuslikult toimunud teabevahetuse kohta. Nende andmete loetelu ja üksikasjad, mis ei ole kogutud üldise käibemaksudirektiivi kohaselt, võetakse vastu komiteemenetluse kohaselt. |
| --- | --- |

41.

Pädevate asutuste jaoks elektroonilise andmebaasi kaudu kättesaadava teabe osas on ettepanekus konkreetsemalt käsitletud andmebaasis sisalduva teabe liiki. Artiklis 18 on loetletud, millist teavet elektroonilises andmebaasis säilitatakse ja töödeldakse. Selles käsitletakse vastavalt üldisele käibemaksudirektiivile 2006/112/EÜ kogutud teavet, mis on kogutud koondaruannete kaudu ning samuti riiklike ametiasutuste poolt kogutud teavet nende registreerimata maksukohustuslaste registreerimiseks, kes osutavad mittemaksukohustuslastele elektroonilisi teenuseid. Peale selle sisalduvad andmebaasis andmed käibemaksukohustuslasena registreerimise numbri saanud isiku, tema tegevuse ja õigusliku vormi kohta ning seoses nende isikutega varem taotluse alusel ja omaalgatuslikult toimunud teabevahetuse kohta. Nende andmete loetelu ja üksikasjad, mis ei ole kogutud üldise käibemaksudirektiivi kohaselt, võetakse vastu komiteemenetluse kohaselt.

| 42. | Alates 2015. aasta 1. jaanuarist sisestatakse andmebaasi ka teavet teenuseid osutavate isikute kohta, sealhulgas andmed nende isikute käibe kohta ja nende isikute maksukohustuste täitmise kohta, nt käibedeklaratsiooni esitamine hilinemisega ja maksuvõlgade olemasolu (vt artikli 18 lõige 3). |
| --- | --- |

42.

Alates 2015. aasta 1. jaanuarist sisestatakse andmebaasi ka teavet teenuseid osutavate isikute kohta, sealhulgas andmed nende isikute käibe kohta ja nende isikute maksukohustuste täitmise kohta, nt käibedeklaratsiooni esitamine hilinemisega ja maksuvõlgade olemasolu (vt artikli 18 lõige 3).

| 43. | Artikliga 22 kohustatakse liikmesriike andma teiste liikmesriikide pädevatele asutustele automaatne juurdepääs elektroonilises andmebaasis sisalduvale teabele. Eesmärgid, milleks pädevad asutused võivad andmebaasiga tutvuda, ei ole täpsemalt määratletud. Määruse praegusesse teksti on tehtud muudatus, mille kohaselt saab pädev asutus otsese juurdepääsu piiratud osale teabele ning „üksnes käibemaksualaste õigusaktide rikkumise ärahoidmiseks” ning siis, „kui ta peab seda vajalikuks oma territooriumil maksustatavate ühendusesiseste kaupade soetamiste või ühendusesiseste teenuste osutamiste kontrollimiseks” (vt praegust artiklit 24). |
| --- | --- |

43.

Artikliga 22 kohustatakse liikmesriike andma teiste liikmesriikide pädevatele asutustele automaatne juurdepääs elektroonilises andmebaasis sisalduvale teabele. Eesmärgid, milleks pädevad asutused võivad andmebaasiga tutvuda, ei ole täpsemalt määratletud. Määruse praegusesse teksti on tehtud muudatus, mille kohaselt saab pädev asutus otsese juurdepääsu piiratud osale teabele ning „üksnes käibemaksualaste õigusaktide rikkumise ärahoidmiseks” ning siis, „kui ta peab seda vajalikuks oma territooriumil maksustatavate ühendusesiseste kaupade soetamiste või ühendusesiseste teenuste osutamiste kontrollimiseks” (vt praegust artiklit 24).

| 44. | Laiendades pädevate asutuste juurdepääsu võimalust andmebaasile, tekitab ettepanek suurema andmekaitse alase riski. Kui elektroonilises andmebaasis säilitatavate isikuandmete väljade arv on siiski võimalikult väike, ei tekita see probleemi andmekaitse seisukohast. Seoses sellega tervitab Euroopa andmekaitseinspektor, et andmebaasis sisalduvat teavet täpsustatakse. Ettepanekus sätestatakse siiski üksnes millist teavet liikmesriigid on kohustatud andmebaasis säilitama, kuid vaikitakse selle kohta, kas mingit muud teavet võib samuti andmebaasi lisada ning kas sellele teabele on juurdepääs teistel pädevatel asutustel. Seetõttu soovitab Euroopa andmekaitseinspektor seadusandjal selgelt märkida, et isikuandmete osas ei sisestata andmebaasi muid andmeid, või vähemalt tagada, et automaatselt pääseb juurde üksnes osutatud andmekategooriatele. Lisaks kutsub Euroopa andmekaitseinspektor üles piiritlema eesmärgid, milleks võib andmebaasidele olla otsene juurdepääs ning tagama, et järgitakse vajalikkuse põhimõtet. |
| --- | --- |

44.

Laiendades pädevate asutuste juurdepääsu võimalust andmebaasile, tekitab ettepanek suurema andmekaitse alase riski. Kui elektroonilises andmebaasis säilitatavate isikuandmete väljade arv on siiski võimalikult väike, ei tekita see probleemi andmekaitse seisukohast. Seoses sellega tervitab Euroopa andmekaitseinspektor, et andmebaasis sisalduvat teavet täpsustatakse. Ettepanekus sätestatakse siiski üksnes millist teavet liikmesriigid on kohustatud andmebaasis säilitama, kuid vaikitakse selle kohta, kas mingit muud teavet võib samuti andmebaasi lisada ning kas sellele teabele on juurdepääs teistel pädevatel asutustel. Seetõttu soovitab Euroopa andmekaitseinspektor seadusandjal selgelt märkida, et isikuandmete osas ei sisestata andmebaasi muid andmeid, või vähemalt tagada, et automaatselt pääseb juurde üksnes osutatud andmekategooriatele. Lisaks kutsub Euroopa andmekaitseinspektor üles piiritlema eesmärgid, milleks võib andmebaasidele olla otsene juurdepääs ning tagama, et järgitakse vajalikkuse põhimõtet.

| 45. | Osa, mis käsitleb teabevahetust elektrooniliste andmebaaside kaudu, sisaldab samuti eeskirju, mis käsitlevad andmete kvaliteeti. Artiklis 20 sätestatakse, et liikmesriigid tagavad oma andmebaaside ajakohasuse, täielikkuse ja täpsuse. Artiklis 23 nähakse ette teabe korrapärane kontrollimine, et tagada andmebaasis oleva teabe kvaliteet ja usaldusväärsus. Kõnealused nõuded on täielikult kooskõlas direktiivi 95/46/EÜ artikli 6 lõike 1 punktis d ja määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 4 lõike 1 punktis d esitatud andmete kvaliteedi nõuetega. Artiklis 20 teatatakse lisaks, et komiteemenetluse kohaselt määratletakse tingimused, mille alusel otsustatakse, millised muudatused andmebaasis ei ole asjakohased, olulised või vajalikud ja mida ei tule seetõttu teha. Euroopa andmekaitseinspektor rõhutab, et kõnealused tingimused peaksid vastama andmekaitsenõuetele (vt samuti punktid 57–59 allpool). |
| --- | --- |

45.

Osa, mis käsitleb teabevahetust elektrooniliste andmebaaside kaudu, sisaldab samuti eeskirju, mis käsitlevad andmete kvaliteeti. Artiklis 20 sätestatakse, et liikmesriigid tagavad oma andmebaaside ajakohasuse, täielikkuse ja täpsuse. Artiklis 23 nähakse ette teabe korrapärane kontrollimine, et tagada andmebaasis oleva teabe kvaliteet ja usaldusväärsus. Kõnealused nõuded on täielikult kooskõlas direktiivi 95/46/EÜ artikli 6 lõike 1 punktis d ja määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 4 lõike 1 punktis d esitatud andmete kvaliteedi nõuetega. Artiklis 20 teatatakse lisaks, et komiteemenetluse kohaselt määratletakse tingimused, mille alusel otsustatakse, millised muudatused andmebaasis ei ole asjakohased, olulised või vajalikud ja mida ei tule seetõttu teha. Euroopa andmekaitseinspektor rõhutab, et kõnealused tingimused peaksid vastama andmekaitsenõuetele (vt samuti punktid 57–59 allpool).

| 46. | Artiklis 19 sätestatakse, et elektroonilises andmebaasis sisalduvat teavet tuleb säilitada vähemalt viis aastat pärast esimese sellise kalendriaasta lõppu, mil võimaldati juurdepääs teabele. Sellise pika säilitamisperioodi kohta ei ole antud selgitust. Kui teave sisaldab isikuandmeid, on sellise minimaalse perioodi sätestamine ilma vajalikkuse põhimõttele viitamata vastuolus andmekaitse alastes õigusaktides sätestatud nõudega, et andmeid ei tohi säilitada kauem kui see on vajalik. Seetõttu julgustab Euroopa andmekaitseinspektor seda sätet uuesti hindama direktiivi 95/46/EÜ artikli 6 lõike 1 punktist e ning määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 4 lõike 1 punktist e tulenevat kohustust silmas pidades ning määrama kindlaks isikuandmeid sisaldava teabe andmebaasis säilitamise maksimaalse aja võimalike eranditega üksnes erandlikel asjaoludel. |
| --- | --- |

46.

Artiklis 19 sätestatakse, et elektroonilises andmebaasis sisalduvat teavet tuleb säilitada vähemalt viis aastat pärast esimese sellise kalendriaasta lõppu, mil võimaldati juurdepääs teabele. Sellise pika säilitamisperioodi kohta ei ole antud selgitust. Kui teave sisaldab isikuandmeid, on sellise minimaalse perioodi sätestamine ilma vajalikkuse põhimõttele viitamata vastuolus andmekaitse alastes õigusaktides sätestatud nõudega, et andmeid ei tohi säilitada kauem kui see on vajalik. Seetõttu julgustab Euroopa andmekaitseinspektor seda sätet uuesti hindama direktiivi 95/46/EÜ artikli 6 lõike 1 punktist e ning määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 4 lõike 1 punktist e tulenevat kohustust silmas pidades ning määrama kindlaks isikuandmeid sisaldava teabe andmebaasis säilitamise maksimaalse aja võimalike eranditega üksnes erandlikel asjaoludel.

VIESi kaudu kättesaadav teave

| 47. | Ettepaneku peatükis IX käsitletakse maksukohustuslaste jaoks kättesaadavat teavet. Nagu selgitatud eespool punktis 13, võimaldab VIES praegu maksukohustuslastel saada kinnituse selle käibemaksukohustuslase registreerimisnumbri kehtivuse kohta, mille all teatav isik on sooritanud või võtnud vastu ühendusesisese kauba- või teenusetarne. Komisjon teeb ettepaneku lisada lause, milles teatatakse, et sellist kinnitust taotletakse selliste tehingute sooritamise eesmärgil, ja lisaks sellele näha ette, et taotlejale teatatakse käibemaksukohustuslase registreerimisnumbriga seotud nimi ja aadress. Euroopa andmekaitseinspektor asub seisukohale, et kõnealused eeskirjad on andmekaitsenõuetega kooskõlas. |
| --- | --- |

47.

Ettepaneku peatükis IX käsitletakse maksukohustuslaste jaoks kättesaadavat teavet. Nagu selgitatud eespool punktis 13, võimaldab VIES praegu maksukohustuslastel saada kinnituse selle käibemaksukohustuslase registreerimisnumbri kehtivuse kohta, mille all teatav isik on sooritanud või võtnud vastu ühendusesisese kauba- või teenusetarne. Komisjon teeb ettepaneku lisada lause, milles teatatakse, et sellist kinnitust taotletakse selliste tehingute sooritamise eesmärgil, ja lisaks sellele näha ette, et taotlejale teatatakse käibemaksukohustuslase registreerimisnumbriga seotud nimi ja aadress. Euroopa andmekaitseinspektor asub seisukohale, et kõnealused eeskirjad on andmekaitsenõuetega kooskõlas.

Eurofisc

| 48. | Komisjoni ettepanek loob õigusliku aluse ühtse operatiivse struktuuri loomiseks mitmepoolse koostöö jaoks (Eurofisc). Struktuuri mõte on võimaldada spetsiifilise teabe kiiret vahetamist kõikide liikmesriikide vahel. Kõnealuse struktuuriga kavatsetakse võimaldada viia läbi riski- ja strateegilisi analüüse, mille põhjal edendada mitmepoolset teabevahetust. Artikli 36 lõikes 2 sätestatakse, et kehtestatud struktuuri teabevahetusalased eeskirjad määratakse kindlaks komiteemenetluse kohaselt. Peatükis, mille põhjal struktuur tuleks luua, ei ole ühtegi viidet andmekaitsenõuetele. Euroopa andmekaitseinspektor soovib rõhutada, et lisaks kohaldatavale seadusele, mida on arutatud eespool III osas, tuleks täpsustada, millist liiki isikuandmeid kasutatakse, piiritleda eesmärgid, milleks isikuandmeid uuritakse või vahetatakse, ning tagada, et järgitakse vajalikkuse põhimõtet. |
| --- | --- |

48.

Komisjoni ettepanek loob õigusliku aluse ühtse operatiivse struktuuri loomiseks mitmepoolse koostöö jaoks (Eurofisc). Struktuuri mõte on võimaldada spetsiifilise teabe kiiret vahetamist kõikide liikmesriikide vahel. Kõnealuse struktuuriga kavatsetakse võimaldada viia läbi riski- ja strateegilisi analüüse, mille põhjal edendada mitmepoolset teabevahetust. Artikli 36 lõikes 2 sätestatakse, et kehtestatud struktuuri teabevahetusalased eeskirjad määratakse kindlaks komiteemenetluse kohaselt. Peatükis, mille põhjal struktuur tuleks luua, ei ole ühtegi viidet andmekaitsenõuetele. Euroopa andmekaitseinspektor soovib rõhutada, et lisaks kohaldatavale seadusele, mida on arutatud eespool III osas, tuleks täpsustada, millist liiki isikuandmeid kasutatakse, piiritleda eesmärgid, milleks isikuandmeid uuritakse või vahetatakse, ning tagada, et järgitakse vajalikkuse põhimõtet.

IV.2.   Muud andmekaitse seisukohast olulised punktid

Artikkel 57: kasutamiseesmärkide piiramise põhimõte

| 49. | Ettepaneku XV peatükis käsitletakse teabevahetust reguleerivaid tingimusi. Nimetatud peatükk sisaldab sätteid, mis käsitlevad teabevahetuse praktilist korraldust. Andmekaitse seisukohast pakub erilist huvi eelkõige artikkel 57. Artiklis on märgitud, et isikutele, kes tegelevad kõnealuse määruse alusel teabevahetusega, kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus. Ehkki lõikes 5 osutatakse direktiivile 95/46/EÜ (vt allpool), ei ole ametisaladuse hoidmise kohustust kehtestatud seoses andmekaitse-eeskirjadega. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab seadusandjal lisada lõikesse 1 viide ka andmekaitset käsitlevatele õigusaktidele. |
| --- | --- |

49.

Ettepaneku XV peatükis käsitletakse teabevahetust reguleerivaid tingimusi. Nimetatud peatükk sisaldab sätteid, mis käsitlevad teabevahetuse praktilist korraldust. Andmekaitse seisukohast pakub erilist huvi eelkõige artikkel 57. Artiklis on märgitud, et isikutele, kes tegelevad kõnealuse määruse alusel teabevahetusega, kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus. Ehkki lõikes 5 osutatakse direktiivile 95/46/EÜ (vt allpool), ei ole ametisaladuse hoidmise kohustust kehtestatud seoses andmekaitse-eeskirjadega. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab seadusandjal lisada lõikesse 1 viide ka andmekaitset käsitlevatele õigusaktidele.

| 50. | Artikli 57 lõige 1 näib kehtestavat võimaluse kasutada andmeid muudel eesmärkidel kui määruses varem osutatud. Lõikes 3 on ilmselgelt lubatud kasutada teavet „muudel eesmärkidel”, kui taotluse saanud asutuse liikmesriigi õigusaktide kohaselt võib seda teavet kasutada sarnastel eesmärkidel. Sellega seoses juhib Euroopa andmekaitseinspektor tähelepanu direktiivi 95/46 artikli 6 lõike 1 punktis b ja määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 4 lõike 1 punktis b sätestatud kasutamiseesmärkide piiramise põhimõttele. Euroopa andmekaitseinspektor rõhutab, et kui tegemist on isikuandmetega, ei saa neid andmeid põhimõtteliselt kasutada muul eesmärgil peale selle, milleks neid koguti, välja arvatud juhul, kui direktiivi artikli 13 lõikes 1 või määruse artikli 20 lõikes 1 sätestatud tingimused on rangelt täidetud. Seetõttu palub Euroopa andmekaitseinspektor seadusandjal kõnealune säte direktiivi 95/46 artikli 6 lõike 1 punktis b ja määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 4 lõike 1 punktis b sätestatud kasutamiseesmärkide piiramise põhimõtet arvesse võttes uuesti läbi vaadata. |
| --- | --- |

50.

Artikli 57 lõige 1 näib kehtestavat võimaluse kasutada andmeid muudel eesmärkidel kui määruses varem osutatud. Lõikes 3 on ilmselgelt lubatud kasutada teavet „muudel eesmärkidel”, kui taotluse saanud asutuse liikmesriigi õigusaktide kohaselt võib seda teavet kasutada sarnastel eesmärkidel. Sellega seoses juhib Euroopa andmekaitseinspektor tähelepanu direktiivi 95/46 artikli 6 lõike 1 punktis b ja määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 4 lõike 1 punktis b sätestatud kasutamiseesmärkide piiramise põhimõttele. Euroopa andmekaitseinspektor rõhutab, et kui tegemist on isikuandmetega, ei saa neid andmeid põhimõtteliselt kasutada muul eesmärgil peale selle, milleks neid koguti, välja arvatud juhul, kui direktiivi artikli 13 lõikes 1 või määruse artikli 20 lõikes 1 sätestatud tingimused on rangelt täidetud. Seetõttu palub Euroopa andmekaitseinspektor seadusandjal kõnealune säte direktiivi 95/46 artikli 6 lõike 1 punktis b ja määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 4 lõike 1 punktis b sätestatud kasutamiseesmärkide piiramise põhimõtet arvesse võttes uuesti läbi vaadata.

Artikli 57 lõige 5: teatavate konkreetsete andmekaitseõiguste ja -kohustuste piiramine

| 51. | Põhjenduse 35 kohaselt on kõnealuse määruse kohaldamiseks vaja kaaluda direktiivis 95/46/EÜ sätestatud teatavate õiguste ja kohustuste piiramist. Osutatakse direktiivi artikli 13 lõike 1 punktile e, mis lubab selliseid piiranguid. Ettepanekus on sellele põhjendusele lisatud, et kõnealune piirang on vajalik ja proportsionaalne, pidades silmas liikmesriikide võimalikku saamatajäävat maksutulu ja kõnealuse teabe olulisust tõhusas pettustevastases võitluses. |
| --- | --- |

51.

Põhjenduse 35 kohaselt on kõnealuse määruse kohaldamiseks vaja kaaluda direktiivis 95/46/EÜ sätestatud teatavate õiguste ja kohustuste piiramist. Osutatakse direktiivi artikli 13 lõike 1 punktile e, mis lubab selliseid piiranguid. Ettepanekus on sellele põhjendusele lisatud, et kõnealune piirang on vajalik ja proportsionaalne, pidades silmas liikmesriikide võimalikku saamatajäävat maksutulu ja kõnealuse teabe olulisust tõhusas pettustevastases võitluses.

| 52. | Põhjendust on täpsustatud artikli 57 lõikes 5. Lõikes sätestatakse kõigepealt, et kogu kõnealuse määruse kohase teabe säilitamise või vahetamise suhtes kohaldatakse direktiivi 95/46/EÜ rakendussätteid (vt eespool punkt 23), ning seejärel, et „käesoleva määruse nõuetekohaseks kohaldamiseks piiravad liikmesriigid siiski direktiivi 95/46/EÜ artiklis 10, artikli 11 lõikes 1 ja artiklites 12 ja 21 sätestatud kohustuste ja õiguste ulatust niivõrd, kuivõrd see on vajalik kõnealuse direktiivi artikli 13 punktis e osutatud huvide kaitsmiseks”. Osutatud artiklitega sätestatakse vastutavale töötlejale kohustus teavitada andmesubjekti (artiklid 10 ja 11), õigus tutvuda isikut ennast käsitlevate andmetega (artikkel 12) ja riigi andmekaitseasutusele kohustus pidada avalikku andmetöötlemistoimingute registrit (artikkel 21). |
| --- | --- |

52.

Põhjendust on täpsustatud artikli 57 lõikes 5. Lõikes sätestatakse kõigepealt, et kogu kõnealuse määruse kohase teabe säilitamise või vahetamise suhtes kohaldatakse direktiivi 95/46/EÜ rakendussätteid (vt eespool punkt 23), ning seejärel, et „käesoleva määruse nõuetekohaseks kohaldamiseks piiravad liikmesriigid siiski direktiivi 95/46/EÜ artiklis 10, artikli 11 lõikes 1 ja artiklites 12 ja 21 sätestatud kohustuste ja õiguste ulatust niivõrd, kuivõrd see on vajalik kõnealuse direktiivi artikli 13 punktis e osutatud huvide kaitsmiseks”. Osutatud artiklitega sätestatakse vastutavale töötlejale kohustus teavitada andmesubjekti (artiklid 10 ja 11), õigus tutvuda isikut ennast käsitlevate andmetega (artikkel 12) ja riigi andmekaitseasutusele kohustus pidada avalikku andmetöötlemistoimingute registrit (artikkel 21).

| 53. | Euroopa andmekaitseinspektor rõhutab, et direktiivi 95/46/EÜ artikli 13 punkti e kohaselt on võimalik teha direktiivi teatavatest sätetest erandeid ja et seda tuleb tõlgendada rangelt. Euroopa andmekaitseinspektor tunnistab, et teatud juhtudel võib maksupettuse vältimise ja avastamise eesmärgil jätta ajutiselt kõrvale kohustus andmesubjekti eelnevalt teavitada ja õigus isikut ennast käsitlevate andmetega tutvuda. Direktiivi 95/46/EÜ artiklis 13 nõutakse aga, et: 1) selline piirang sätestatakse „õigusaktiga” ja; 2) „sellised piirangud on vajalikud, et kindlustada” üks loetletud huvidest. Kavandatud artikli 57 lõike 5 praegune tekst ei kajasta esimesena mainitud nõuet, kuna selles ei osutata nõutavale seaduslikule alusele. Seetõttu kutsub Euroopa andmekaitseinspektor seadusandjat tungivalt üles lisama see nõue artikli 57 lõikesse 5. Teine nõue on sõnastatud järgmiselt: „niivõrd, kuivõrd see on vajalik”. Järjekindluse huvides soovitab Euroopa andmekaitseinspektor sõnastada see järgmiselt: „kui see on vajalik”. Peale selle kutsub Euroopa andmekaitseinspektor seadusandjat üles lükkama tagasi põhjendusse 35 lisatud lause, milles märgitakse, et piirangud on vajalikud ja proportsionaalsed, kuna see lause on liiga üldine ja lausel ei ole õiguslikku lisaväärtust. |
| --- | --- |

53.

Euroopa andmekaitseinspektor rõhutab, et direktiivi 95/46/EÜ artikli 13 punkti e kohaselt on võimalik teha direktiivi teatavatest sätetest erandeid ja et seda tuleb tõlgendada rangelt. Euroopa andmekaitseinspektor tunnistab, et teatud juhtudel võib maksupettuse vältimise ja avastamise eesmärgil jätta ajutiselt kõrvale kohustus andmesubjekti eelnevalt teavitada ja õigus isikut ennast käsitlevate andmetega tutvuda. Direktiivi 95/46/EÜ artiklis 13 nõutakse aga, et: 1) selline piirang sätestatakse „õigusaktiga” ja; 2) „sellised piirangud on vajalikud, et kindlustada” üks loetletud huvidest. Kavandatud artikli 57 lõike 5 praegune tekst ei kajasta esimesena mainitud nõuet, kuna selles ei osutata nõutavale seaduslikule alusele. Seetõttu kutsub Euroopa andmekaitseinspektor seadusandjat tungivalt üles lisama see nõue artikli 57 lõikesse 5. Teine nõue on sõnastatud järgmiselt: „niivõrd, kuivõrd see on vajalik”. Järjekindluse huvides soovitab Euroopa andmekaitseinspektor sõnastada see järgmiselt: „kui see on vajalik”. Peale selle kutsub Euroopa andmekaitseinspektor seadusandjat üles lükkama tagasi põhjendusse 35 lisatud lause, milles märgitakse, et piirangud on vajalikud ja proportsionaalsed, kuna see lause on liiga üldine ja lausel ei ole õiguslikku lisaväärtust.

Läbipaistvus

| 54. | Direktiivi 95/46/EÜ artiklites 10 ja 11 on sätestatud, et vastutav töötleja on kohustatud andmesubjekti teavitama enne andmete kogumist või – juhul, kui andmed ei ole saadud andmesubjektilt – isikuandmete salvestamise ajal. Need sätted näivad kajastavat läbipaistvuse üldpõhimõtet, mis on direktiivi 95/46/EÜ artikli 6 lõike 1 punktis a ette nähtud õiglase töötlemise osa. Euroopa andmekaitseinspektor märkis, et ettepaneku muudes sätetes läbipaistvuse põhimõtet ei käsitleta, näiteks ei käsitleta seda, kuidas süsteemist üldsust teavitatakse või kuidas andmesubjekte teavitatakse andmete töötlemisest. Seetõttu kutsub Euroopa andmekaitseinspektor seadusandjat üles võtma vastu sätte, mis käsitleb koostöö ja tugisüsteemide läbipaistvust. |
| --- | --- |

54.

Direktiivi 95/46/EÜ artiklites 10 ja 11 on sätestatud, et vastutav töötleja on kohustatud andmesubjekti teavitama enne andmete kogumist või – juhul, kui andmed ei ole saadud andmesubjektilt – isikuandmete salvestamise ajal. Need sätted näivad kajastavat läbipaistvuse üldpõhimõtet, mis on direktiivi 95/46/EÜ artikli 6 lõike 1 punktis a ette nähtud õiglase töötlemise osa. Euroopa andmekaitseinspektor märkis, et ettepaneku muudes sätetes läbipaistvuse põhimõtet ei käsitleta, näiteks ei käsitleta seda, kuidas süsteemist üldsust teavitatakse või kuidas andmesubjekte teavitatakse andmete töötlemisest. Seetõttu kutsub Euroopa andmekaitseinspektor seadusandjat üles võtma vastu sätte, mis käsitleb koostöö ja tugisüsteemide läbipaistvust.

Artikkel 52: teabevahetus kolmandate riikidega

| 55. | Artikliga 52 nähakse ette võimalus vahetada teavet kolmandate riikidega. Artikli kohaselt „võib käesoleva määruse alusel saadud teabe sellele kolmandale riigile edastada teavet andnud pädevate asutuste nõusolekul ja kooskõlas nende asutuste asukohaliikmesriikide õigusaktidega, mis käsitlevad isikuandmete edastamist kolmandatele riikidele”. Euroopa andmekaitseinspektor on rahul, et seadusandja on teadlik erieeskirjadest, mida kohaldatakse isikuandmete vahetamise suhtes ELi mittekuuluvate riikidega. Selguse huvides võiks teksti lisada selge viite direktiivile 95/46/EÜ, märkides, et selline edastamine peab toimuma direktiivi 95/46/EÜ IV peatüki sätteid (mis käsitlevad isikuandmete edastamist kolmandatesse riikidesse) rakendavate siseriiklike eeskirjade kohaselt. |
| --- | --- |

55.

Artikliga 52 nähakse ette võimalus vahetada teavet kolmandate riikidega. Artikli kohaselt „võib käesoleva määruse alusel saadud teabe sellele kolmandale riigile edastada teavet andnud pädevate asutuste nõusolekul ja kooskõlas nende asutuste asukohaliikmesriikide õigusaktidega, mis käsitlevad isikuandmete edastamist kolmandatele riikidele”. Euroopa andmekaitseinspektor on rahul, et seadusandja on teadlik erieeskirjadest, mida kohaldatakse isikuandmete vahetamise suhtes ELi mittekuuluvate riikidega. Selguse huvides võiks teksti lisada selge viite direktiivile 95/46/EÜ, märkides, et selline edastamine peab toimuma direktiivi 95/46/EÜ IV peatüki sätteid (mis käsitlevad isikuandmete edastamist kolmandatesse riikidesse) rakendavate siseriiklike eeskirjade kohaselt.

| 56. | Ettepanekus osutatakse üksnes liikmesriikide pädevatele asutustele. Jääb selgusetuks, kas (isiku)andmete edastamine kolmandatele riikidele on ette nähtud ka Euroopa tasandil. See on tihedalt seotud eespool III osas tõstatatud küsimustega, mis puudutavad Eurofisci toimimise suhtes kohaldatavaid õigusakte. Ühenduse institutsioonid või organid peavad edastama isikuandmeid kolmandale riigile määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 9 kohaselt. Euroopa andmekaitseinspektor palub seadusandjal seda täpsustada. |
| --- | --- |

56.

Ettepanekus osutatakse üksnes liikmesriikide pädevatele asutustele. Jääb selgusetuks, kas (isiku)andmete edastamine kolmandatele riikidele on ette nähtud ka Euroopa tasandil. See on tihedalt seotud eespool III osas tõstatatud küsimustega, mis puudutavad Eurofisci toimimise suhtes kohaldatavaid õigusakte. Ühenduse institutsioonid või organid peavad edastama isikuandmeid kolmandale riigile määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 9 kohaselt. Euroopa andmekaitseinspektor palub seadusandjal seda täpsustada.

Komiteemenetlus

| 57. | Eespool toodud analüüsi põhjal selgub, et mitmeid andmekaitse seisukohast olulisi küsimusi käsitletakse põhjalikumalt ettepaneku artiklis 60 sätestatud komiteemenetluse kohaselt vastu võetavates eeskirjades (vt eespool punkte 41, 45 ja 48). Euroopa andmekaitseinspektor mõistab üldiselt sellise menetluse kasutamise praktilist vajadust, ent rõhutab, et andmekaitse peamised sätted ja tagatised tuleks sätestada põhilistes õigusaktides. |
| --- | --- |

57.

Eespool toodud analüüsi põhjal selgub, et mitmeid andmekaitse seisukohast olulisi küsimusi käsitletakse põhjalikumalt ettepaneku artiklis 60 sätestatud komiteemenetluse kohaselt vastu võetavates eeskirjades (vt eespool punkte 41, 45 ja 48). Euroopa andmekaitseinspektor mõistab üldiselt sellise menetluse kasutamise praktilist vajadust, ent rõhutab, et andmekaitse peamised sätted ja tagatised tuleks sätestada põhilistes õigusaktides.

| 58. | Euroopa andmekaitseinspektor soovib rõhutada, et juhul kui komiteemenetluse raames arutatakse muid eeskirju, siis tuleks arutamisel võtta arvesse direktiivist 95/46/EÜ ja määrusest (EÜ) nr 45/2001 tulenevaid nõudeid. Euroopa andmekaitseinspektor kutsub komisjoni tungivalt üles kaasama arutellu Euroopa andmekaitseinspektori ja küsima talt nõu, kui arutatakse muid andmekaitse seisukohast olulisi eeskirju. Seda tuleks teha näiteks Eurofisci loomisel (vt eespool punkt 48). |
| --- | --- |

58.

Euroopa andmekaitseinspektor soovib rõhutada, et juhul kui komiteemenetluse raames arutatakse muid eeskirju, siis tuleks arutamisel võtta arvesse direktiivist 95/46/EÜ ja määrusest (EÜ) nr 45/2001 tulenevaid nõudeid. Euroopa andmekaitseinspektor kutsub komisjoni tungivalt üles kaasama arutellu Euroopa andmekaitseinspektori ja küsima talt nõu, kui arutatakse muid andmekaitse seisukohast olulisi eeskirju. Seda tuleks teha näiteks Eurofisci loomisel (vt eespool punkt 48).

| 59. | Euroopa andmekaitseinspektori kaasamise tagamiseks, kui komiteemenetlusega võetakse vastu täiendavad andmekaitse seisukohast olulised eeskirjad, soovitab Euroopa andmekaitseinspektor seadusandjal lisada artiklile 60 kolmas lõige, mis on sõnastatud järgmiselt: „kui rakendusmeetmed on seotud isikuandmete töötlemisega, konsulteeritakse Euroopa andmekaitseinspektoriga”. |
| --- | --- |

59.

Euroopa andmekaitseinspektori kaasamise tagamiseks, kui komiteemenetlusega võetakse vastu täiendavad andmekaitse seisukohast olulised eeskirjad, soovitab Euroopa andmekaitseinspektor seadusandjal lisada artiklile 60 kolmas lõige, mis on sõnastatud järgmiselt: „kui rakendusmeetmed on seotud isikuandmete töötlemisega, konsulteeritakse Euroopa andmekaitseinspektoriga”.

V.   JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

| 60. | Euroopa andmekaitseinspektor on teadlik piiriüleste pettuste vastaseks võitluseks võetavate meetmete tõhustamise ning piiriülese käibemaksu parema laekumise tähtsusest. Peale selle tunnistab Euroopa andmekaitseinspektor, et nende eesmärkide saavutamiseks on isikuandmete töötlemine vältimatu. Euroopa andmekaitseinspektor rõhutab siiski, et selliste andmete töötlemine peab toimuma kooskõlas ühenduse andmekaitse-eeskirjadega. |
| --- | --- |

60.

Euroopa andmekaitseinspektor on teadlik piiriüleste pettuste vastaseks võitluseks võetavate meetmete tõhustamise ning piiriülese käibemaksu parema laekumise tähtsusest. Peale selle tunnistab Euroopa andmekaitseinspektor, et nende eesmärkide saavutamiseks on isikuandmete töötlemine vältimatu. Euroopa andmekaitseinspektor rõhutab siiski, et selliste andmete töötlemine peab toimuma kooskõlas ühenduse andmekaitse-eeskirjadega.

| 61. | Euroopa andmekaitseinspektor analüüsis määrusel (EÜ) nr 1798/2003 põhinevat õiguslikku raamistikku ja praegu kavandatavaid kohandusi ning jõudis järeldusele, et ehkki neis võib leida mitmeid positiivseid elemente, ei ole kõik ühenduse andmekaitse-eeskirjadest tulenevaid nõudeid täidetud. |
| --- | --- |

61.

Euroopa andmekaitseinspektor analüüsis määrusel (EÜ) nr 1798/2003 põhinevat õiguslikku raamistikku ja praegu kavandatavaid kohandusi ning jõudis järeldusele, et ehkki neis võib leida mitmeid positiivseid elemente, ei ole kõik ühenduse andmekaitse-eeskirjadest tulenevaid nõudeid täidetud.

| 62. | Käesolevas arvamuses soovitab Euroopa andmekaitseinspektor seadusandjale järgmist:






  — | täpsustada seoses kohaldatavate andmekaitsealaste ühenduse õigusaktidega, millised on liikmesriikide, komisjoni ja Eurofisci kohustused neid õigusakte järgida; |
| --- | --- | --- |

62.

Käesolevas arvamuses soovitab Euroopa andmekaitseinspektor seadusandjale järgmist:

—

täpsustada seoses kohaldatavate andmekaitsealaste ühenduse õigusaktidega, millised on liikmesriikide, komisjoni ja Eurofisci kohustused neid õigusakte järgida;

| — | seoses taotluse korral või omaalgatuslikult toimuva teabevahetusega pädevate asutuste vahel täpsustada, millist liiki isikuandmeid võib vahetada ja millistel eesmärkidel isikuandmeid võib vahetada, hinnata edastamise vajalikkust või vähemalt tagada vajalikkuse põhimõttest kinnipidamine; |
| --- | --- |

—

seoses taotluse korral või omaalgatuslikult toimuva teabevahetusega pädevate asutuste vahel täpsustada, millist liiki isikuandmeid võib vahetada ja millistel eesmärkidel isikuandmeid võib vahetada, hinnata edastamise vajalikkust või vähemalt tagada vajalikkuse põhimõttest kinnipidamine;

| — | seoses andmevahetusega otsese juurdepääsu teel elektroonilistele andmebaasidele, märkida selgelt, et isikuandmete osas ei sisestata andmebaasi muid andmeid peale juba määratletud andmete, või vähemalt tagada, et automaatselt pääseb juurde üksnes osutatud andmekategooriatele. Peale selle piiritleda, millistel eesmärkidel võib andmebaasidele otse juurde pääseda, tagada vajalikkuse põhimõttest kinnipidamine ja määrata kindlaks isikuandmete andmebaasis säilitamise maksimaalne aeg võimalike eranditega erandlikel asjaoludel; |
| --- | --- |

—

seoses andmevahetusega otsese juurdepääsu teel elektroonilistele andmebaasidele, märkida selgelt, et isikuandmete osas ei sisestata andmebaasi muid andmeid peale juba määratletud andmete, või vähemalt tagada, et automaatselt pääseb juurde üksnes osutatud andmekategooriatele. Peale selle piiritleda, millistel eesmärkidel võib andmebaasidele otse juurde pääseda, tagada vajalikkuse põhimõttest kinnipidamine ja määrata kindlaks isikuandmete andmebaasis säilitamise maksimaalne aeg võimalike eranditega erandlikel asjaoludel;

| — | seoses artikliga 57 (ja põhjendusega 35)






  — | lisada esimesse lõikesse viide andmekaitset käsitlevatele ühenduse õigusaktidele; |
| --- | --- | --- |

—

seoses artikliga 57 (ja põhjendusega 35)

—

lisada esimesse lõikesse viide andmekaitset käsitlevatele ühenduse õigusaktidele;

| — | vaadata uuesti läbi lõiked 1 ja 3, võttes arvesse direktiivi 95/46/EÜ artikli 6 lõike 1 punktis b ja määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 4 lõike 1 punktis b sätestatud kasutamiseesmärkide piiramise põhimõtet; |
| --- | --- |

—

vaadata uuesti läbi lõiked 1 ja 3, võttes arvesse direktiivi 95/46/EÜ artikli 6 lõike 1 punktis b ja määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 4 lõike 1 punktis b sätestatud kasutamiseesmärkide piiramise põhimõtet;

| — | lisada lõikesse 5 direktiivi 95/46/EÜ artiklis 13 sätestatud nõue, et mainitud kohustuste ja õiguste piiramine tuleks sätestada õigusaktiga; |
| --- | --- |

—

lisada lõikesse 5 direktiivi 95/46/EÜ artiklis 13 sätestatud nõue, et mainitud kohustuste ja õiguste piiramine tuleks sätestada õigusaktiga;

| — | asendada lõikes 5 sõnad „niivõrd, kuivõrd see on vajalik” sõnadega „kui see on vajalik”; |
| --- | --- |

—

asendada lõikes 5 sõnad „niivõrd, kuivõrd see on vajalik” sõnadega „kui see on vajalik”;

| — | lükata tagasi põhjendusse 35 lisatud lause; |
| --- | --- |

—

lükata tagasi põhjendusse 35 lisatud lause;

| — | seoses läbipaistvuse põhimõttega lisada säte, mis käsitleb koostöö ja tugisüsteemide läbipaistvust; |
| --- | --- |

—

seoses läbipaistvuse põhimõttega lisada säte, mis käsitleb koostöö ja tugisüsteemide läbipaistvust;

| — | seoses andmevahetusega kolmandate riikidega osutada selgelt direktiivi 95/46/EÜ IV peatüki artiklile 52 ja täpsustada, kas komisjon ja/või Eurofisc näevad ette mingi isikuandmete edastuse kolmandatele riikidele; |
| --- | --- |

—

seoses andmevahetusega kolmandate riikidega osutada selgelt direktiivi 95/46/EÜ IV peatüki artiklile 52 ja täpsustada, kas komisjon ja/või Eurofisc näevad ette mingi isikuandmete edastuse kolmandatele riikidele;

| — | seoses komiteemenetlusega vastu võetud eeskirjadega lisada artiklile 60 kolmas lõige, mis on sõnastatud järgmiselt: „kui rakendusmeetmed on seotud isikuandmete töötlemisega, konsulteeritakse Euroopa andmekaitseinspektoriga.” |
| --- | --- |

—

seoses komiteemenetlusega vastu võetud eeskirjadega lisada artiklile 60 kolmas lõige, mis on sõnastatud järgmiselt: „kui rakendusmeetmed on seotud isikuandmete töötlemisega, konsulteeritakse Euroopa andmekaitseinspektoriga.”

Brüssel, 30. oktoober 2009

Peter HUSTINX

Euroopa andmekaitseinspektor

---

(1)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

1

(2)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

2

(3)  KOM(2009) 427 lõplik, 18. august 2009.

3

(4)  ELT L 264, 15.10.2003, lk 1.

4

(5)  Vt 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilisema kasutamise kohta (EÜT C 77, 28.3.2002, lk 1).

5

(6)  Komisjoni 31. mai 2006. aasta teatis (KOM(2006) 254) kooskõlastatud maksupettuste vastase võitluse tõhustamise strateegia väljatöötamise vajaduse kohta.

6

(7)  Vaata nõukogu 4. detsembri 2007. aasta ja 7. oktoobri 2008. aasta järeldusi, Euroopa Parlamendi 2. septembri 2008. aasta resolutsiooni (2008/2033(INI)). Vaata komisjoni 1. detsembri 2008. aasta teatist KOM(2008) 807.

7

(8)  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.

8

(9)  18. augusti 2009. aasta aruanne KOM(2009) 428 nõukogu määruse (EÜ) nr 1798/2003 kohaldamise kohta.

9

(10)  Ettepanek sisaldab määruse (EÜ) nr 1798/2003 muudatusi, mis on kavandatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 143/2008 ning mis on kohaldatavad alates 1. jaanuarist 2015 (ELT L 44, 20.2.2008, lk 1). Kõnealuste muudatustega kehtestatakse eekirjad, mis käsitlevad teenuste osutamise kohta, erikordi ja käibemaksu tagastamist.

10

(11)  Vt ettepaneku seletuskirja lk 4.

11

(12)  Vt direktiivi 95/46/EÜ artikli 2 lõige a ja määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 2 lõige a. Vt mõiste „isikuandmed” selgitust artikli 29 töörühma 20. juuni 2007. aasta arvamuses nr 4/2007 (kättesaadav aadressil: http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/privacy/docs/wpdocs/2007/wp136_en.pdf).

12

(13)  Vt ka punkti 28 ja edasi. Käesolevas arvamuses viitavad edaspidi kõik viited põhjendustele ja artiklitele selle ettepaneku põhjendustele ja artiklitele, juhul kui ei ole märgitud teisiti.

13

(14)  Vt asjakohaseid märkusi ka Euroopa andmekaitseinspektori 16. septembri 2008. aasta arvamuses ettepaneku kohta, mis käsitleb nõukogu otsust (Euroopa karistusregistrite infosüsteemi (ECRIS) loomise kohta (ELT C 42, 20.2.2009, lk 1)), punkt 23 ja järgmised.

14

(15)  Vt direktiivi 95/46/EÜ artikli 2 lõige d ja määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 2 lõige d. Kummaski sättes nähakse ette võimalus teostada ühtset ja ühiskontrolli („... üksi või koos teistega ...”).

15

(16)  Vt direktiivi 95/46/EÜ artikli 8 lõige 5 ja määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 10 lõige 5.

16

(17)  Vt direktiivi 95/46/EÜ artikli 6 lõike 1 punkt b ja määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 4 lõike 1 punkt b.

17

(18)  Vt direktiivi 95/46/EÜ artikkel 7 ja määruse (EÜ) nr 45/2001 artikkel 5.

18

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 17.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 66/10 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 66/10

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.5712 – Mitsubishi Chemical Holdings/Mitsubishi Rayon Co)

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 66/02

25. veebruaril 2010 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-LEXi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32010M5712 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-LEXi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32010M5712 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

| 17.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 66/10 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 66/10

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.5750 – Wabco/Würth/JV)

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 66/03

11. märtsil 2010 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult saksa keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-LEXi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32010M5750 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-LEXi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32010M5750 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 17.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 66/11 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 66/11

---

Euro vahetuskurss (1)

16. märts 2010

2010/C 66/04

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3723 |
| JPY | Jaapani jeen | 124,22 |
| DKK | Taani kroon | 7,4407 |
| GBP | Inglise nael | 0,90690 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,7242 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,4516 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,0145 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,504 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 264,19 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7077 |
| PLN | Poola zlott | 3,8865 |
| RON | Rumeenia leu | 4,0893 |
| TRY | Türgi liir | 2,0944 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5005 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3944 |
| HKD | Hongkongi dollar | 10,6493 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,9477 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,9155 |
| KRW | Korea won | 1 555,03 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 10,1320 |
| CNY | Hiina jüaan | 9,3672 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,2570 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 12 581,48 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,5538 |
| PHP | Filipiini peeso | 62,740 |
| RUB | Vene rubla | 40,2510 |
| THB | Tai baht | 44,497 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,4197 |
| MXN | Mehhiko peeso | 17,1894 |
| INR | India ruupia | 62,4650 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3723

JPY

Jaapani jeen

124,22

DKK

Taani kroon

7,4407

GBP

Inglise nael

0,90690

SEK

Rootsi kroon

9,7242

CHF

Šveitsi frank

1,4516

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,0145

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,504

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

264,19

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7077

PLN

Poola zlott

3,8865

RON

Rumeenia leu

4,0893

TRY

Türgi liir

2,0944

AUD

Austraalia dollar

1,5005

CAD

Kanada dollar

1,3944

HKD

Hongkongi dollar

10,6493

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,9477

SGD

Singapuri dollar

1,9155

KRW

Korea won

1 555,03

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

10,1320

CNY

Hiina jüaan

9,3672

HRK

Horvaatia kuna

7,2570

IDR

Indoneesia ruupia

12 581,48

MYR

Malaisia ringit

4,5538

PHP

Filipiini peeso

62,740

RUB

Vene rubla

40,2510

THB

Tai baht

44,497

BRL

Brasiilia reaal

2,4197

MXN

Mehhiko peeso

17,1894

INR

India ruupia

62,4650

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 17.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 66/12 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 66/12

---

Komisjoni teatis, millega määratakse kindlaks 2010. aasta teisel poolaastal teatavate piima- ja piimatootesektori toodete saadaolev kogus ühenduse avatud teatavate kvootide alusel

2010/C 66/05

Kui impordilitsentsid anti välja 2010. aasta esimeseks poolaastaks teatavate komisjoni määruses (EÜ) nr 2535/2001 (1) osutatud kvootide jaoks, hõlmasid litsentsitaotlused väiksemaid koguseid kui asjaomaste toodete puhul saadaolevad kogused. Seetõttu tuleks kindlaks määrata iga kvoodi puhul ajavahemikul 1. juulist kuni 31. detsembrini 2010 saadaolev kogus, võttes arvesse jaotamata koguseid, mis tulenevad 20.–30. novembrini 2009 esitatud impordilitsentsitaotlustest Uus-Meremaalt pärinevale ja kvoodinumbrite 09.4195 ja 09.4182 alla kuuluvale võile ning Moldova Vabariigist pärinevatele ja kvoodinumbri 09.4210 alla kuuluvatele piimatoodetele.

Ajavahemikul 1. juulist kuni 31. detsembrini 2010 saadaolevad kogused määruses (EÜ) nr 2535/2001 osutatud teatavate kvootide impordiaasta teiseks poolaastaks on sätestatud allpool.

---

(1)  EÜT L 341, 22.12.2001, lk 29.

---

LISA

| Moldova Vabariigist pärinevad tooted |
| --- |
| Kvoodi number | Kogus (kg) |
| 09.4210 | 1 500 000 |

Moldova Vabariigist pärinevad tooted

Kvoodi number

Kogus (kg)

09.4210

1 500 000

| Uus-Meremaalt pärinev või |
| --- |
| Kvoodi number | Kogus (kg) |
| 09.4195 | 26 494 400 |
| 09.4182 | 33 612 000 |

Uus-Meremaalt pärinev või

Kvoodi number

Kogus (kg)

09.4195

26 494 400

09.4182

33 612 000

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 17.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 66/13 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 66/13

---

Konkursikutsed seoses teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi 2010. aasta tööprogrammiga „Inimesed”

2010/C 66/06

Teatatakse konkursikutsetest seoses Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) 2010. aasta tööprogrammiga „Inimesed”.

Taotlusi oodatakse seoses järgmiste konkurssidega. Konkursside tähtajad ja eelarved esitatakse konkursikutsete tekstides, mis avaldatakse CORDISe veebilehel.

Eriprogramm „Inimesed”:

| Konkursikutse nimetus | Konkursikutse tunnus |
| --- | --- |
| Euroopa-sisesed stipendiumid | FP7-PEOPLE-2010-IEF |
| Euroopasse suunatud rahvusvahelised stipendiumid | FP7-PEOPLE-2010-IIF |
| Euroopast välja suunatud rahvusvahelised stipendiumid | FP7-PEOPLE-2010-IOF |

Konkursikutse nimetus

Konkursikutse tunnus

Euroopa-sisesed stipendiumid

FP7-PEOPLE-2010-IEF

Euroopasse suunatud rahvusvahelised stipendiumid

FP7-PEOPLE-2010-IIF

Euroopast välja suunatud rahvusvahelised stipendiumid

FP7-PEOPLE-2010-IOF

Kõnealused konkursikutsed on seotud komisjoni 29. juulil 2009 aasta otsusega C(2009) 5892 vastu võetud 2010. aasta tööprogrammiga.

Konkursside eeskirjad, tööprogrammid ja taotluste esitamise juhised on kättesaadavad CORDISe veebilehel: http://cordis.europa.eu/fp7/calls/

---

| 17.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 66/14 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 66/14

---

Konkursikutse ettepanekute esitamiseks ümbersuunamise, katalüsaator-, meremagistraalide, liikluse vältimise ja ühise õppe meetmete kohta teise Marco Polo programmi raames

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1692/2007 – ELT L 328, 24.11.2006, lk 1)

2010/C 66/07

Käesolevaga esitab Euroopa Komisjon konkursikutse ettepanekute esitamiseks 2010. aasta valikumenetluseks teise Marco Polo programmi raames. Ettepanekute esitamise viimane tähtaeg on 18. mail 2010.

Teave konkursikutse eeskirjade kohta ja juhised projektide esitamiseks on kättesaadavad veebilehel:

http://ec.europa.eu/transport/marcopolo/calls/2010_en.htm

Marco Polo programmi kasutajatoe poole võib pöörduda e-posti aadressil eaci-marco-polo-helpdesk@ec.europa.eu ning faksinumbril: +32 22979506.

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 17.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 66/15 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 66/15

---

RIIGIABI – SAKSAMAA

Riigiabi C 40/09 (ex N 555/09) – Täiendav abi ettevõtjale WestLB AG seoses varade üleandmisega

Kutse märkuste esitamiseks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohaselt

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 66/08

Käesoleva kokkuvõtte järel autentses keeles 22. detsembril 2009 esitatud kirjas teavitas Euroopa Komisjon Saksamaad oma otsusest algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ette nähtud menetlus seoses eespool nimetatud abimeetmega.

Huvitatud isikud võivad saata oma märkused meetme kohta, mille suhtes komisjon algatab menetluse, ühe kuu jooksul alates käesoleva kokkuvõtte ja sellele järgneva kirja avaldamisest järgmisel aadressil:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State aid Greffe |
| Rue de la Loi/Wetstraat 200 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIЁ |
| Faks +32 22991242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State aid Greffe

Rue de la Loi/Wetstraat 200

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIЁ

Faks +32 22991242

Märkused edastatakse Saksamaale. Märkusi esitavad huvitatud isikud võivad kirjalikult taotleda neid käsitlevate andmete konfidentsiaalsust, täpsustades taotluse põhjused.

KOKKUVÕTE

I.   MENETLUS

| (1) | 12. mail 2009 kiitis komisjon juhtumis C 43/08 tingimuslikult heaks ümberkorraldusabi ettevõtjale WestLB, mis anti 5 miljardi euro suuruse riskikaitse vormis Phoenixi portfellile. |
| --- | --- |

(1)

12. mail 2009 kiitis komisjon juhtumis C 43/08 tingimuslikult heaks ümberkorraldusabi ettevõtjale WestLB, mis anti 5 miljardi euro suuruse riskikaitse vormis Phoenixi portfellile.

| (2) | 10. detsembril 2009 teatas Saksamaa, et ta kavatseb rekapitaliseerida ettevõtjat WestLB 3 miljardi euro ulatuses ja et ettevõtja WestLB avalik-õiguslikud aktsionärid kavatsevad anda 1 miljardi euro suuruse tagatise, mida on vaja rämpspanga vormis võetava, varade suhtes kohaldatava toetusmeetme hõlbustamiseks. Rämpspank võtab üle varasid nimiväärtuses 85,1 miljardit eurot. Varade suhtes kohaldatavat toetusmeedet käsitleti 12. mai 2009. aasta ümberkorraldusotsuses. Kuid nüüd vaja minevast täiendavast abist ei teatatud eelnevalt ning seda ei ole eelnevalt ka heaks kiidetud. |
| --- | --- |

(2)

10. detsembril 2009 teatas Saksamaa, et ta kavatseb rekapitaliseerida ettevõtjat WestLB 3 miljardi euro ulatuses ja et ettevõtja WestLB avalik-õiguslikud aktsionärid kavatsevad anda 1 miljardi euro suuruse tagatise, mida on vaja rämpspanga vormis võetava, varade suhtes kohaldatava toetusmeetme hõlbustamiseks. Rämpspank võtab üle varasid nimiväärtuses 85,1 miljardit eurot. Varade suhtes kohaldatavat toetusmeedet käsitleti 12. mai 2009. aasta ümberkorraldusotsuses. Kuid nüüd vaja minevast täiendavast abist ei teatatud eelnevalt ning seda ei ole eelnevalt ka heaks kiidetud.

II.   ASJAOLUD

| (3) | Ettevõtjal WestLB on kavas rämpspanka üle anda oma väärtusetud ja mittestrateegilised varad. Kaheastmeline menetlus näeb välja nii: esimese sammuna kavatseb WestLB üle anda väärtusetud varad nimiväärtusega ligikaudu 23,8 miljardit eurot. 2010. aasta aprilliks kavandatud teise sammu ajal kavatseb ettevõtja üle anda mittestrateegilised varad nimiväärtusega ligikaudu 61,3 miljardit eurot (kokku 85,1 miljardit eurot). |
| --- | --- |

(3)

Ettevõtjal WestLB on kavas rämpspanka üle anda oma väärtusetud ja mittestrateegilised varad. Kaheastmeline menetlus näeb välja nii: esimese sammuna kavatseb WestLB üle anda väärtusetud varad nimiväärtusega ligikaudu 23,8 miljardit eurot. 2010. aasta aprilliks kavandatud teise sammu ajal kavatseb ettevõtja üle anda mittestrateegilised varad nimiväärtusega ligikaudu 61,3 miljardit eurot (kokku 85,1 miljardit eurot).

| (4) | WestLB kavatseb rämpspangale eraldada 3 miljardi euro suuruse kapitalipuhvri, et katta eeldatav kahju. Et ettevõtjal WestLB ei ole piisavalt kapitali, eraldab SoFFin ettevõtjale WestLB passiivse osalusena 3 miljardit eurot. Lisaks sellele kaetakse võimalik kahju ettevõtja WestLB aktsionäride 1 miljardi euro suuruse tagatisega. |
| --- | --- |

(4)

WestLB kavatseb rämpspangale eraldada 3 miljardi euro suuruse kapitalipuhvri, et katta eeldatav kahju. Et ettevõtjal WestLB ei ole piisavalt kapitali, eraldab SoFFin ettevõtjale WestLB passiivse osalusena 3 miljardit eurot. Lisaks sellele kaetakse võimalik kahju ettevõtja WestLB aktsionäride 1 miljardi euro suuruse tagatisega.

| (5) | Saksamaa selgitas, et 12. mai otsuses käsitletud rämpspanga lahendusviisi ei ole veel rakendatud. Selliseks lahendusviisiks on vaja ka märkimisväärses summas täiendavat abi vastavalt eespool kirjeldatule. Sel eesmärgil on Saksamaa esitanud ajakohastatu ümberkorralduskava, milles on aga kavandatud vaid väiksemaid muudatusi. Lisaks sellele on Saksamaa võtnud mitmeid kohustusi, mis võimaldavad ettevõtja WestLB kiirendatud müüki. |
| --- | --- |

(5)

Saksamaa selgitas, et 12. mai otsuses käsitletud rämpspanga lahendusviisi ei ole veel rakendatud. Selliseks lahendusviisiks on vaja ka märkimisväärses summas täiendavat abi vastavalt eespool kirjeldatule. Sel eesmärgil on Saksamaa esitanud ajakohastatu ümberkorralduskava, milles on aga kavandatud vaid väiksemaid muudatusi. Lisaks sellele on Saksamaa võtnud mitmeid kohustusi, mis võimaldavad ettevõtja WestLB kiirendatud müüki.

III.   HINDAMINE

| (6) | Kõnealused meetmed (rekapitaliseerimine, tagatis ja varade suhtes kohaldatav toetusmeede) kujutavad endast ettevõtjale WestLB antavat riigiabi. |
| --- | --- |

(6)

Kõnealused meetmed (rekapitaliseerimine, tagatis ja varade suhtes kohaldatav toetusmeede) kujutavad endast ettevõtjale WestLB antavat riigiabi.

| (7) | Kuigi rekapitaliseerimine vastab 5. detsembri 2008. aasta rekapitaliseerimise teatises sätestatud nõuetele, ei saa varade suhtes kohaldatavat toetusmeedet, mida tuleb hinnata 25. veebruari 2009. aasta langenud väärtusega varade teatise alusel, pidada praegu ühisturuga kokkusobivaks. Toetusmeede ei vasta läbipaistvuse ja avalikustamise, hindamise, vastutuse jagamise ja riigile tagastava hüvitisega seotud tingimustele. Lisaks sellele tekitavad meetmed kahtlusi ka 22. juuli 2009. aasta ümberkorraldust käsitleva teatise alusel seoses panga suutlikkusega taastada elujõulisus ning jagada vastutust ja leevendada konkurentsi moonutamist. Eespool esitatud arutlust arvesse võttes on komisjon otsustanud algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus seoses varade suhtes kohaldatava toetusmeetmega, mis võetakse rämpspanga loomise vormis, ja ettevõtjale WestLB antava ümberkorraldusabiga. |
| --- | --- |

(7)

Kuigi rekapitaliseerimine vastab 5. detsembri 2008. aasta rekapitaliseerimise teatises sätestatud nõuetele, ei saa varade suhtes kohaldatavat toetusmeedet, mida tuleb hinnata 25. veebruari 2009. aasta langenud väärtusega varade teatise alusel, pidada praegu ühisturuga kokkusobivaks. Toetusmeede ei vasta läbipaistvuse ja avalikustamise, hindamise, vastutuse jagamise ja riigile tagastava hüvitisega seotud tingimustele. Lisaks sellele tekitavad meetmed kahtlusi ka 22. juuli 2009. aasta ümberkorraldust käsitleva teatise alusel seoses panga suutlikkusega taastada elujõulisus ning jagada vastutust ja leevendada konkurentsi moonutamist. Eespool esitatud arutlust arvesse võttes on komisjon otsustanud algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus seoses varade suhtes kohaldatava toetusmeetmega, mis võetakse rämpspanga loomise vormis, ja ettevõtjale WestLB antava ümberkorraldusabiga.

| (8) | Arvestades aga kohest ohtu finantsstabiilsusele juhul, kui meetmeid ei võeta, kiidab komisjon ajutiselt kuueks kuuks heaks rekapitaliseerimismeetme, tagatise ja varade suhtes kohaldatava toetusmeetme erakorralise abina vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile b. |
| --- | --- |

(8)

Arvestades aga kohest ohtu finantsstabiilsusele juhul, kui meetmeid ei võeta, kiidab komisjon ajutiselt kuueks kuuks heaks rekapitaliseerimismeetme, tagatise ja varade suhtes kohaldatava toetusmeetme erakorralise abina vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile b.

KIRJA TEKST

„The Commission wishes to inform Germany that, having examined the information supplied by your authorities on the measure referred to above, it has decided to initiate the procedure laid down in Article 108(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) (1) since the Commission has doubts as to the compatibility of the measures with the internal market.

1.   PROCEDURE

| (1) | On 12 May 2009, in Case C 43/08 (2) the Commission conditionally approved restructuring aid to WestLB AG (“WestLB”) in the form of a risk shield on the Phoenix portfolio of EUR 5 billion. It requires the sale of the bank by the end of 2011. |
| --- | --- |

(1)

On 12 May 2009, in Case C 43/08 (2) the Commission conditionally approved restructuring aid to WestLB AG (“WestLB”) in the form of a risk shield on the Phoenix portfolio of EUR 5 billion. It requires the sale of the bank by the end of 2011.

| (2) | On 7 October 2009, in Case N 531/09 (3) the Commission approved as compatible emergency aid a risk assumption of EUR 6,4 billion (4) of the already protected Phoenix portfolio, which de facto further increased the initial risk shield. Germany committed to notify by 30 November 2009 a revised restructuring plan which would take into account any additional State aid not approved by the Decision of 12 May 2009 and therefore provide for additional restructuring. |
| --- | --- |

(2)

On 7 October 2009, in Case N 531/09 (3) the Commission approved as compatible emergency aid a risk assumption of EUR 6,4 billion (4) of the already protected Phoenix portfolio, which de facto further increased the initial risk shield. Germany committed to notify by 30 November 2009 a revised restructuring plan which would take into account any additional State aid not approved by the Decision of 12 May 2009 and therefore provide for additional restructuring.

| (3) | An updated restructuring plan was submitted on 15 December 2009. |
| --- | --- |

(3)

An updated restructuring plan was submitted on 15 December 2009.

| (4) | On 10 December 2009, Germany notified a recapitalisation of WestLB amounting to EUR 3 billion as well as a guarantee of EUR 1 billion, which are necessary for the establishment of a bad bank by WestLB. The bad bank will relieve WestLB from assets with a nominal value of EUR 85,1 billion. That asset relief measure was envisaged in general terms in the restructuring Decision of 12 May 2009 (5). |
| --- | --- |

(4)

On 10 December 2009, Germany notified a recapitalisation of WestLB amounting to EUR 3 billion as well as a guarantee of EUR 1 billion, which are necessary for the establishment of a bad bank by WestLB. The bad bank will relieve WestLB from assets with a nominal value of EUR 85,1 billion. That asset relief measure was envisaged in general terms in the restructuring Decision of 12 May 2009 (5).

| (5) | Following discussions with the Commission, Germany provided several commitments and additional information by 16 December 2009. |
| --- | --- |

(5)

Following discussions with the Commission, Germany provided several commitments and additional information by 16 December 2009.

| (6) | Given the urgency to get a Commission decision on these measures, Germany has exceptionally agreed that the authentic language for this decision should be English. |
| --- | --- |

(6)

Given the urgency to get a Commission decision on these measures, Germany has exceptionally agreed that the authentic language for this decision should be English.

2.   DESCRIPTION OF THE AID

WestLB AG

| (7) | The beneficiary WestLB is a public limited company, with its registered headquarters in North Rhine-Westphalia. WestLB is a service provider for Germany's largest savings banks network and public-sector clients. WestLB has until recently offered a universal bank's range of products and services, including products for private clients, midmarket companies and corporate enterprises, partly in cooperation with savings banks, partly via subsidiaries specialised in consumer loans, private banking and commercial real estate finance. In line with a restructuring plan dated 30 April 2009, which was approved in the restructuring Decision of 12 May 2009, WestLB is currently unbundling its core activities and abandoning non-core activities. WestLB's published balance-sheet total was EUR 288 billion on 31 December 2008, while its risk-weighted assets stood at EUR 88,5 billion. As of 30 September 2009, the bank's published balance-sheet total was equal to EUR 258,8 billion and its risk-weighted assets stood at EUR 84,2 billion. |
| --- | --- |

(7)

The beneficiary WestLB is a public limited company, with its registered headquarters in North Rhine-Westphalia. WestLB is a service provider for Germany's largest savings banks network and public-sector clients. WestLB has until recently offered a universal bank's range of products and services, including products for private clients, midmarket companies and corporate enterprises, partly in cooperation with savings banks, partly via subsidiaries specialised in consumer loans, private banking and commercial real estate finance. In line with a restructuring plan dated 30 April 2009, which was approved in the restructuring Decision of 12 May 2009, WestLB is currently unbundling its core activities and abandoning non-core activities. WestLB's published balance-sheet total was EUR 288 billion on 31 December 2008, while its risk-weighted assets stood at EUR 88,5 billion. As of 30 September 2009, the bank's published balance-sheet total was equal to EUR 258,8 billion and its risk-weighted assets stood at EUR 84,2 billion.

| (8) | WestLB is currently owned by the Westfälisch-Lippische Sparkassen- und Giroverband (WLSGV), which accounts for 25,03 % of its shares, the Rheinische Sparkassen- und Giroverband (RSGV), which owns 25,03 % and — both directly and indirectly, via the NRW.BANK (formerly known as Landesbank Nordhein-Westfalen) — the Land of North Rhine-Westphalia (37,74 %), the Landschaftsverband Westfalen Lippe (LWL; 6,09 %), and the Landschaftsverband Rheinland (LVR; 6,09 %). |
| --- | --- |

(8)

WestLB is currently owned by the Westfälisch-Lippische Sparkassen- und Giroverband (WLSGV), which accounts for 25,03 % of its shares, the Rheinische Sparkassen- und Giroverband (RSGV), which owns 25,03 % and — both directly and indirectly, via the NRW.BANK (formerly known as Landesbank Nordhein-Westfalen) — the Land of North Rhine-Westphalia (37,74 %), the Landschaftsverband Westfalen Lippe (LWL; 6,09 %), and the Landschaftsverband Rheinland (LVR; 6,09 %).

2.1.   The restructuring Decision of 12 May 2009

| (9) | At the end of March 2008, WestLB's shareholders granted the bank an “impaired assets relief” measure through a risk shield of up to EUR 5 billion for a portfolio of structured securities with a nominal volume of approximately EUR 23 billion (“Phoenix”) in order to prevent bank resolution procedures. |
| --- | --- |

(9)

At the end of March 2008, WestLB's shareholders granted the bank an “impaired assets relief” measure through a risk shield of up to EUR 5 billion for a portfolio of structured securities with a nominal volume of approximately EUR 23 billion (“Phoenix”) in order to prevent bank resolution procedures.

| (10) | WestLB is currently in the process of implementing the restructuring plan dated 30 April 2009 which was approved in the restructuring Decision of 12 May 2009. The implementation of the plan gives rise to significant divestures and a reshuffle of the bank's business model. In particular, WestLB will stop proprietary trading activities and, overall, reduce its assets by 50 %. The bank will focus on three core business areas: “transaction banking”; “medium-sized companies, savings banks partnership, and corporate banking”, and “capital market activities and structured finance” which all have to be structurally separated. |
| --- | --- |

(10)

WestLB is currently in the process of implementing the restructuring plan dated 30 April 2009 which was approved in the restructuring Decision of 12 May 2009. The implementation of the plan gives rise to significant divestures and a reshuffle of the bank's business model. In particular, WestLB will stop proprietary trading activities and, overall, reduce its assets by 50 %. The bank will focus on three core business areas: “transaction banking”; “medium-sized companies, savings banks partnership, and corporate banking”, and “capital market activities and structured finance” which all have to be structurally separated.

| (11) | In order to achieve the targeted balance sheet reduction, the restructuring plan set out explicitly in Annex 2 point 3.3.l that the “reduction of the total balance sheet and the risk-weighted assets ... is based on the assumption that WestLB will fully dispose a number of assets grouped in an exit portfolio.” However, no additional aid was foreseen or authorised for this purpose. Regarding the exit portfolio it was planned from the very beginning to spin off both structured securities and non-strategic assets of approximately EUR 85 billion (the so-called “PEG” portfolio, of which the Phoenix portfolio is part) to a so-called bad bank, set up pursuant to the Gesetz zur Fortentwicklung der Finanzmarktstabilisierung, the German bad bank law (FMStFG). This transaction was initially scheduled to be completed well in advance of 31 December 2009, in order to meet the caps on the balance sheet total. Moreover, Germany committed to initiate the change of the bank's ownership structure through a public tender procedure before the end of 2011. |
| --- | --- |

(11)

In order to achieve the targeted balance sheet reduction, the restructuring plan set out explicitly in Annex 2 point 3.3.l that the “reduction of the total balance sheet and the risk-weighted assets ... is based on the assumption that WestLB will fully dispose a number of assets grouped in an exit portfolio.” However, no additional aid was foreseen or authorised for this purpose. Regarding the exit portfolio it was planned from the very beginning to spin off both structured securities and non-strategic assets of approximately EUR 85 billion (the so-called “PEG” portfolio, of which the Phoenix portfolio is part) to a so-called bad bank, set up pursuant to the Gesetz zur Fortentwicklung der Finanzmarktstabilisierung, the German bad bank law (FMStFG). This transaction was initially scheduled to be completed well in advance of 31 December 2009, in order to meet the caps on the balance sheet total. Moreover, Germany committed to initiate the change of the bank's ownership structure through a public tender procedure before the end of 2011.

| (12) | The spin-off could not be carried out as initially planned since WestLB's shareholders did not agree upon the set-up of the bad bank. Furthermore, the capital required to enable the spin-off of risky and non-strategic assets had been substantially underestimated. |
| --- | --- |

(12)

The spin-off could not be carried out as initially planned since WestLB's shareholders did not agree upon the set-up of the bad bank. Furthermore, the capital required to enable the spin-off of risky and non-strategic assets had been substantially underestimated.

2.2.   The Decision of 7 October 2009

| (13) | In October 2009, additional aid in the form of a further risk assumption for the Phoenix portfolio in the amount of EUR 6,4 billion was required to address an additional capital shortage that had not been made known previously and was therefore not addressed in the Commission Decision of 12 May 2009. Due to increasing losses and mounting risk weights, the risk shield for the Phoenix portfolio was no longer sufficient to achieve a risk transfer. Therefore, the portfolio became subject to regulatory capital requirements again. As a result, WestLB's overall capital ratio fell to [< 7 %] (6) and, therefore, significantly short of the regulatory minimum capital requirements. Without the provision of additional capital or State aid, the German regulator BaFin would have been obliged to initiate bank resolution procedures. |
| --- | --- |

(13)

In October 2009, additional aid in the form of a further risk assumption for the Phoenix portfolio in the amount of EUR 6,4 billion was required to address an additional capital shortage that had not been made known previously and was therefore not addressed in the Commission Decision of 12 May 2009. Due to increasing losses and mounting risk weights, the risk shield for the Phoenix portfolio was no longer sufficient to achieve a risk transfer. Therefore, the portfolio became subject to regulatory capital requirements again. As a result, WestLB's overall capital ratio fell to [< 7 %] (6) and, therefore, significantly short of the regulatory minimum capital requirements. Without the provision of additional capital or State aid, the German regulator BaFin would have been obliged to initiate bank resolution procedures.

| (14) | This additional aid during the restructuring phase was temporarily approved for reasons of financial stability by the Commission in its Decision of 7 October 2009. However, that decision required a reassessment of the existing restructuring plan and the planned restructuring measures. Additionally, Germany provided a commitment that all shareholders would ensure the sale of the “core” bank, including establishing a core capital ratio of 7 %. |
| --- | --- |

(14)

This additional aid during the restructuring phase was temporarily approved for reasons of financial stability by the Commission in its Decision of 7 October 2009. However, that decision required a reassessment of the existing restructuring plan and the planned restructuring measures. Additionally, Germany provided a commitment that all shareholders would ensure the sale of the “core” bank, including establishing a core capital ratio of 7 %.

2.3.   The new measures — Bad bank and additional recapitalisation

| (15) | At the end of November 2009, the risk assumption granted under the Decision of 7 October expired before the intended asset relief measure had been implemented. In addition, despite an explicit commitment by Germany that all shareholders had undertaken to inject the capital required to increase WestLB's Tier 1 capital so that it had a Tier 1 ratio of 7 %, the savings banks failed to do so. As a result, the overall capital ratio fell to [< 6,7 %] and, thus, again short of regulatory minimum capital requirements. |
| --- | --- |

(15)

At the end of November 2009, the risk assumption granted under the Decision of 7 October expired before the intended asset relief measure had been implemented. In addition, despite an explicit commitment by Germany that all shareholders had undertaken to inject the capital required to increase WestLB's Tier 1 capital so that it had a Tier 1 ratio of 7 %, the savings banks failed to do so. As a result, the overall capital ratio fell to [< 6,7 %] and, thus, again short of regulatory minimum capital requirements.

(a)   The recapitalisation of WestLB

| (16) | On 24 November 2009, Germany and WestLB's shareholders agreed upon the details of the creation of the bad bank under the FMStFG. WestLB is at present not sufficiently capitalized to finance this transaction without external support. Therefore, SoFFin will inject overall EUR 3 billion in at least three partial payments, taking place between 18 December 2009 and 30 April 2010, in form of a silent participation that can be converted into ordinary shares after 1 July 2010 (7). |
| --- | --- |

(16)

On 24 November 2009, Germany and WestLB's shareholders agreed upon the details of the creation of the bad bank under the FMStFG. WestLB is at present not sufficiently capitalized to finance this transaction without external support. Therefore, SoFFin will inject overall EUR 3 billion in at least three partial payments, taking place between 18 December 2009 and 30 April 2010, in form of a silent participation that can be converted into ordinary shares after 1 July 2010 (7).

(b)   The bad bank for WestLB

| (17) | WestLB intends to spin off its toxic and non-strategic assets into a bad bank under Section 8a of the FMStFG (8). Those assets have been assigned to two portfolios, the first called Phoenix portfolio, the second PEG portfolio. |
| --- | --- |

(17)

WestLB intends to spin off its toxic and non-strategic assets into a bad bank under Section 8a of the FMStFG (8). Those assets have been assigned to two portfolios, the first called Phoenix portfolio, the second PEG portfolio.

| (18) | The Phoenix portfolio contains toxic assets, mainly structured securities, with a nominal value of approximately EUR 23,8 billion (as of 30 June 2009). The Phoenix portfolio will be transferred to the bad bank with the original risk shield of 5 billion. |
| --- | --- |

(18)

The Phoenix portfolio contains toxic assets, mainly structured securities, with a nominal value of approximately EUR 23,8 billion (as of 30 June 2009). The Phoenix portfolio will be transferred to the bad bank with the original risk shield of 5 billion.

| (19) | The remaining portfolio comprises mainly non-strategic assets, in particular corporate, State, municipal and student loans, as well as collateralized debt obligations, and other structured securities. It has a nominal value of approximately EUR 61,3 billion (as of 30 June 2009). |
| --- | --- |

(19)

The remaining portfolio comprises mainly non-strategic assets, in particular corporate, State, municipal and student loans, as well as collateralized debt obligations, and other structured securities. It has a nominal value of approximately EUR 61,3 billion (as of 30 June 2009).

| (20) | The combined nominal value of the two portfolios is EUR 85,1 billion. According to information provided by Germany, the book value of the assets is equal to EUR [65-75] billion and the estimated real economic value equal to EUR [60-70] billion. No market value of the portfolios was submitted although the Commission has repeatedly asked for it. |
| --- | --- |

(20)

The combined nominal value of the two portfolios is EUR 85,1 billion. According to information provided by Germany, the book value of the assets is equal to EUR [65-75] billion and the estimated real economic value equal to EUR [60-70] billion. No market value of the portfolios was submitted although the Commission has repeatedly asked for it.

| (21) | Regarding the set-up of the bad bank WestLB proposes a two-step procedure: in a first step, to be implemented before 31 December 2009, the Phoenix portfolio will be split off, with the retroactive cut-off date set at 1 January 2009. In a second step, planned for April 2010, WestLB intends to spin off the remaining portfolio, to be implemented retroactively with effect as of 1 January 2010. Germany requests the temporary authorisation of this measure for 6 months. |
| --- | --- |

(21)

Regarding the set-up of the bad bank WestLB proposes a two-step procedure: in a first step, to be implemented before 31 December 2009, the Phoenix portfolio will be split off, with the retroactive cut-off date set at 1 January 2009. In a second step, planned for April 2010, WestLB intends to spin off the remaining portfolio, to be implemented retroactively with effect as of 1 January 2010. Germany requests the temporary authorisation of this measure for 6 months.

| (22) | After the spin-off, those assets and liabilities will be held by the bad bank. In order to ensure that expected losses of the assets are sufficiently covered, WestLB will equip the bad bank with equity of EUR 3 billion. It will provide the capital step-by-step, in line with the staggered spin-off of assets and the corresponding need for capital. Germany requests the temporary authorisation of this measure for 6 months. |
| --- | --- |

(22)

After the spin-off, those assets and liabilities will be held by the bad bank. In order to ensure that expected losses of the assets are sufficiently covered, WestLB will equip the bad bank with equity of EUR 3 billion. It will provide the capital step-by-step, in line with the staggered spin-off of assets and the corresponding need for capital. Germany requests the temporary authorisation of this measure for 6 months.

| (23) | Potential further losses will be covered by a guarantee by WestLB's shareholders in the amount of EUR 1 billion in total, provided by the Land North Rhine-Westphalia (EUR 0,482 billion), by the savings banks associations RSGV and WLSGV (EUR 0,501 billion), and by the regional authorities LVR and LWL (EUR 0,017 billion). Germany also requests the temporary authorisation of this measure for 6 months. |
| --- | --- |

(23)

Potential further losses will be covered by a guarantee by WestLB's shareholders in the amount of EUR 1 billion in total, provided by the Land North Rhine-Westphalia (EUR 0,482 billion), by the savings banks associations RSGV and WLSGV (EUR 0,501 billion), and by the regional authorities LVR and LWL (EUR 0,017 billion). Germany also requests the temporary authorisation of this measure for 6 months.

| (24) | Should the envisaged capital not suffice to cover the losses incurred in the future by the bad bank, such losses — pursuant to the FMStFG — must be covered by the shareholders of the beneficiary bank. However, that obligation to compensate further losses is capped in this case as regards RSGV and WLSGV at an amount of EUR 4 billion in total (EUR 4,5 billion considering EUR 0,5 billion related to the guarantee given as former owners, the so-called “Alteigentümergarantie”). In order to provide these EUR 4 billion, RSGV and WLSGV are permitted to build up adequate reserves for this obligation over a period of 25 years. Any further losses exceeding the equity of the bad bank and the existing guarantees will be borne by FMSA and the Land North Rhine-Westphalia, releasing RSGV and WLSGV from their corresponding obligations. |
| --- | --- |

(24)

Should the envisaged capital not suffice to cover the losses incurred in the future by the bad bank, such losses — pursuant to the FMStFG — must be covered by the shareholders of the beneficiary bank. However, that obligation to compensate further losses is capped in this case as regards RSGV and WLSGV at an amount of EUR 4 billion in total (EUR 4,5 billion considering EUR 0,5 billion related to the guarantee given as former owners, the so-called “Alteigentümergarantie”). In order to provide these EUR 4 billion, RSGV and WLSGV are permitted to build up adequate reserves for this obligation over a period of 25 years. Any further losses exceeding the equity of the bad bank and the existing guarantees will be borne by FMSA and the Land North Rhine-Westphalia, releasing RSGV and WLSGV from their corresponding obligations.

(c)   Envisaged further recapitalisation of WestLB

| (25) | Finally, SoFFin and the Land North Rhine-Westphalia have agreed to provide further equity for WestLB if such additional support is required to enable the sale of WestLB even after the establishment of the bad bank. 51 % of the capital needs will be provided by the Land North Rhine-Westphalia in the form of a first-loss guarantee, and 49 % will be provided by SoFFin. SoFFin has restricted its commitment to EUR 1 billion; hence, an overall support of EUR 2 billion must not be exceeded. This potential additional measure is not the subject of Germany's request for temporary authorisation for 6 months. |
| --- | --- |

(25)

Finally, SoFFin and the Land North Rhine-Westphalia have agreed to provide further equity for WestLB if such additional support is required to enable the sale of WestLB even after the establishment of the bad bank. 51 % of the capital needs will be provided by the Land North Rhine-Westphalia in the form of a first-loss guarantee, and 49 % will be provided by SoFFin. SoFFin has restricted its commitment to EUR 1 billion; hence, an overall support of EUR 2 billion must not be exceeded. This potential additional measure is not the subject of Germany's request for temporary authorisation for 6 months.

(d)   Key assumptions of the restructuring plan

| (26) | The revised restructuring plan — of which a summary was provided on 15 December 2009 — foresees that, as initially planned, WestLB will withdraw from the markets for real estate finance (except for services provided to the saving banks), retail banking, asset management, and private equity. A core feature of WestLB’s strategic orientation towards a client-focussed business model remains the withdrawal from proprietary trading. However, WestLB had to revise the targets for profit set in the initial plan, as general market conditions over the last months proved to be worse than expected by WestLB. |
| --- | --- |

(26)

The revised restructuring plan — of which a summary was provided on 15 December 2009 — foresees that, as initially planned, WestLB will withdraw from the markets for real estate finance (except for services provided to the saving banks), retail banking, asset management, and private equity. A core feature of WestLB’s strategic orientation towards a client-focussed business model remains the withdrawal from proprietary trading. However, WestLB had to revise the targets for profit set in the initial plan, as general market conditions over the last months proved to be worse than expected by WestLB.

| (27) | The bank now plans to achieve a target of EUR 500 million in profit before taxes only in 2014 at the earliest, and not by 2012, as initially planned. That revision of targets is not only due to general market conditions, but also due to the fact that its rating was recently downgraded to BBB+. WestLB estimates that a Single-A-Rating will not be reached again before 31 December 2010. Consequently, WestLB now has reduced access to funding whilst simultaneously it is exposed to stricter capital requirements and a significant increase in impairment charges for credit losses. Nevertheless, WestLB’s strategic thrust remains unchanged as compared to the initial plan. Deconsolidation will be extended and produce additional saving effects. Sectors without strategic importance and low expertise are to be phased out. WestLB will liquidate or sell at least five more affiliate companies than originally planned. Its offices in Buenos Aires and Santiago de Chile will be closed. WestLB plans to withdraw from the funds business, own issues of closed-end investment funds, the private equity business, and the leveraged finance business. With regard to the substance of the business model, the revised restructuring plan shows overall only minor changes. |
| --- | --- |

(27)

The bank now plans to achieve a target of EUR 500 million in profit before taxes only in 2014 at the earliest, and not by 2012, as initially planned. That revision of targets is not only due to general market conditions, but also due to the fact that its rating was recently downgraded to BBB+. WestLB estimates that a Single-A-Rating will not be reached again before 31 December 2010. Consequently, WestLB now has reduced access to funding whilst simultaneously it is exposed to stricter capital requirements and a significant increase in impairment charges for credit losses. Nevertheless, WestLB’s strategic thrust remains unchanged as compared to the initial plan. Deconsolidation will be extended and produce additional saving effects. Sectors without strategic importance and low expertise are to be phased out. WestLB will liquidate or sell at least five more affiliate companies than originally planned. Its offices in Buenos Aires and Santiago de Chile will be closed. WestLB plans to withdraw from the funds business, own issues of closed-end investment funds, the private equity business, and the leveraged finance business. With regard to the substance of the business model, the revised restructuring plan shows overall only minor changes.

| (28) | Germany agreed to the Commission's proposal to establish concrete parameters that will allow monitoring of WestLB's commitment, given in the context of the restructuring Decision of 12 May 2009, to cease proprietary trading activities. |
| --- | --- |

(28)

Germany agreed to the Commission's proposal to establish concrete parameters that will allow monitoring of WestLB's commitment, given in the context of the restructuring Decision of 12 May 2009, to cease proprietary trading activities.

| (29) | On 16 December 2009, WestLB issued an ad hoc publication announcing that it might not be able to achieve a positive result in 2009 but probably record a loss. Therefore, it would not be able to pay dividends or coupons and such instruments would participate in the loss. |
| --- | --- |

(29)

On 16 December 2009, WestLB issued an ad hoc publication announcing that it might not be able to achieve a positive result in 2009 but probably record a loss. Therefore, it would not be able to pay dividends or coupons and such instruments would participate in the loss.

3.   COMMENTS BY GERMANY

| (30) | Due to the fact that WestLB, a systemically relevant bank, would become subject to bank resolution procedures without State aid being granted, and the serious consequences that this event would entail for Germany's financial system and to the German economy, Germany requests an urgent temporary authorisation of the measures for six months. |
| --- | --- |

(30)

Due to the fact that WestLB, a systemically relevant bank, would become subject to bank resolution procedures without State aid being granted, and the serious consequences that this event would entail for Germany's financial system and to the German economy, Germany requests an urgent temporary authorisation of the measures for six months.

| (31) | Germany agrees that the capital injection of EUR 3 billion by SoFFin constitutes State aid. Germany also does not dispute that the taking over of losses of the owners for the assets in the bad bank could constitute aid. However, in this particular case, Germany disputes the existence of elements of State aid. It claims that the spin-off of the assets would be accompanied by sufficient equity (the EUR 3 billion) to cover expected and unexpected losses. The additional explicit guarantee provided by the shareholders and their obligation to bear potential losses resulting from the resolution of the bad bank should be considered as a mere safeguard for eventualities. Potential benefits stemming from State resources would be of theoretical nature only. Whereas Germany acknowledges that, in theory, this could be the case under very unrealistic assumptions as far as the guarantee is concerned, that possibility is entirely excluded as regards the shareholders obligation to bear losses potentially resulting from the resolution of the bad bank. |
| --- | --- |

(31)

Germany agrees that the capital injection of EUR 3 billion by SoFFin constitutes State aid. Germany also does not dispute that the taking over of losses of the owners for the assets in the bad bank could constitute aid. However, in this particular case, Germany disputes the existence of elements of State aid. It claims that the spin-off of the assets would be accompanied by sufficient equity (the EUR 3 billion) to cover expected and unexpected losses. The additional explicit guarantee provided by the shareholders and their obligation to bear potential losses resulting from the resolution of the bad bank should be considered as a mere safeguard for eventualities. Potential benefits stemming from State resources would be of theoretical nature only. Whereas Germany acknowledges that, in theory, this could be the case under very unrealistic assumptions as far as the guarantee is concerned, that possibility is entirely excluded as regards the shareholders obligation to bear losses potentially resulting from the resolution of the bad bank.

| (32) | Germany commits that WestLB shall pay a remuneration of 10 % p.a. which is to be paid retroactively for the EUR 3 billion recapitalisation. |
| --- | --- |

(32)

Germany commits that WestLB shall pay a remuneration of 10 % p.a. which is to be paid retroactively for the EUR 3 billion recapitalisation.

| (33) | Germany furthermore commits to adjust the remuneration to bring it in line with the requirements of the Impaired Assets Communication should the valuation to be performed by the Commission reveal additional benefits to WestLB. |
| --- | --- |

(33)

Germany furthermore commits to adjust the remuneration to bring it in line with the requirements of the Impaired Assets Communication should the valuation to be performed by the Commission reveal additional benefits to WestLB.

| (34) | Germany commits that the aid shall be limited to the minimum necessary by providing the recapitalisation pro rata and by implementing a redemption mechanism should future developments result in an overcapitalisation. |
| --- | --- |

(34)

Germany commits that the aid shall be limited to the minimum necessary by providing the recapitalisation pro rata and by implementing a redemption mechanism should future developments result in an overcapitalisation.

| (35) | Additionally, Germany commits that SoFFin will receive proceeds resulting from the sale of WestLB or parts thereof prior to the other shareholders until the capital granted by it is paid back fully. |
| --- | --- |

(35)

Additionally, Germany commits that SoFFin will receive proceeds resulting from the sale of WestLB or parts thereof prior to the other shareholders until the capital granted by it is paid back fully.

| (36) | Germany further commits that until the measures are terminated, WestLB will make payments on capital instruments only to the extent it is under an obligation to do so without releasing reserves or the special reserves pursuant to Section 340(g) of the German Commercial Code. Furthermore, these instruments shall participate in losses if losses could only be avoided through the release of such reserves. |
| --- | --- |

(36)

Germany further commits that until the measures are terminated, WestLB will make payments on capital instruments only to the extent it is under an obligation to do so without releasing reserves or the special reserves pursuant to Section 340(g) of the German Commercial Code. Furthermore, these instruments shall participate in losses if losses could only be avoided through the release of such reserves.

| (37) | Germany commits to start the sales process of WestLB earlier than initially planned, i.e. [within the first half of] 2010. Furthermore, if the sale has not been concluded at the beginning of 2011, Germany commits to appoint, subject to a corresponding decision by the Commission, a divestiture trustee who has the power to sell WestLB or parts thereof. Germany, however, refuses to commit to additional restructuring or measures limiting distortion of competition. |
| --- | --- |

(37)

Germany commits to start the sales process of WestLB earlier than initially planned, i.e. [within the first half of] 2010. Furthermore, if the sale has not been concluded at the beginning of 2011, Germany commits to appoint, subject to a corresponding decision by the Commission, a divestiture trustee who has the power to sell WestLB or parts thereof. Germany, however, refuses to commit to additional restructuring or measures limiting distortion of competition.

4.   ASSESSMENT

4.1.   Existence of State aid

| (38) | Article 107(1) TFEU provides that, save as otherwise provided in the Treaty, any aid granted by a Member State or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Member States, be incompatible with the internal market. |
| --- | --- |

(38)

Article 107(1) TFEU provides that, save as otherwise provided in the Treaty, any aid granted by a Member State or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Member States, be incompatible with the internal market.

| (39) | In concurrence with the German authorities, the Commission considers first that the EUR 3 billion capital injection of SoFFin and the guarantee of EUR 1 billion by WestLB's shareholders constitute State aid within the meaning of Article 107(1) TFEU (9). No market investor would grant WestLB the same support under the current circumstances. |
| --- | --- |

(39)

In concurrence with the German authorities, the Commission considers first that the EUR 3 billion capital injection of SoFFin and the guarantee of EUR 1 billion by WestLB's shareholders constitute State aid within the meaning of Article 107(1) TFEU (9). No market investor would grant WestLB the same support under the current circumstances.

| (40) | Additionally, the Commission considers that the establishment of a bad bank under the FMStFG can comprise additional aid to the beneficiary bank which must be assessed under the Commission’s Impaired Asset Communication (10) (“IAC”). The IAC provides guidance on the treatment under Article 107(3)(b) EC of asset relief measures by Member States, including in particular bad bank solutions as indicated in Annex II to the IAC. |
| --- | --- |

(40)

Additionally, the Commission considers that the establishment of a bad bank under the FMStFG can comprise additional aid to the beneficiary bank which must be assessed under the Commission’s Impaired Asset Communication (10) (“IAC”). The IAC provides guidance on the treatment under Article 107(3)(b) EC of asset relief measures by Member States, including in particular bad bank solutions as indicated in Annex II to the IAC.

| (41) | The Commission recalls that according to the IAC impaired assets correspond to categories of assets on which banks are likely to incur losses. It defines asset relief as any measure whereby a bank is dispensed from the need for severe downward value adjustments of certain asset classes. In the present case the main purpose of the bad bank is to provide relief from risky and non-strategic assets of WestLB. The bad bank solution is intended to protect WestLB against the risk of future devaluation of assets included in the portfolio. The bad bank, in its design as well in its effects, allows WestLB to avoid considerable write-downs and at the same time reduces the bank's regulatory capital requirements. Therefore, the bad bank constitutes an asset relief measure and falls within the scope of the IAC (11). |
| --- | --- |

(41)

The Commission recalls that according to the IAC impaired assets correspond to categories of assets on which banks are likely to incur losses. It defines asset relief as any measure whereby a bank is dispensed from the need for severe downward value adjustments of certain asset classes. In the present case the main purpose of the bad bank is to provide relief from risky and non-strategic assets of WestLB. The bad bank solution is intended to protect WestLB against the risk of future devaluation of assets included in the portfolio. The bad bank, in its design as well in its effects, allows WestLB to avoid considerable write-downs and at the same time reduces the bank's regulatory capital requirements. Therefore, the bad bank constitutes an asset relief measure and falls within the scope of the IAC (11).

| (42) | According to point 39 of the IAC an impaired asset measure constitutes State aid in so far as the transfer value exceeds the market value of the total portfolio. |
| --- | --- |

(42)

According to point 39 of the IAC an impaired asset measure constitutes State aid in so far as the transfer value exceeds the market value of the total portfolio.

| (43) | In this case, the assets will be spun off at the book value of EUR [65-75] billion. However, WestLB provides the bad bank with equity in the amount of EUR 3 billion. Providing equity to the bad bank is, from an economic perspective, equivalent to a write-down before a transfer. Therefore, this equity can be subtracted from the book value in order to obtain the transfer value. The transfer value is thus EUR [62-72] billion. |
| --- | --- |

(43)

In this case, the assets will be spun off at the book value of EUR [65-75] billion. However, WestLB provides the bad bank with equity in the amount of EUR 3 billion. Providing equity to the bad bank is, from an economic perspective, equivalent to a write-down before a transfer. Therefore, this equity can be subtracted from the book value in order to obtain the transfer value. The transfer value is thus EUR [62-72] billion.

| (44) | As no market value has been submitted, the market value can deemed to be zero. Hence, the Commission at this stage deems that the aid amount is EUR [62-72] billion. |
| --- | --- |

(44)

As no market value has been submitted, the market value can deemed to be zero. Hence, the Commission at this stage deems that the aid amount is EUR [62-72] billion.

| (45) | Finally, it shall be noted that apart from the risk shield of EUR 5 billion none of the aid to be received by WestLB has been subject to the final Decision of 12 May 2009. |
| --- | --- |

(45)

Finally, it shall be noted that apart from the risk shield of EUR 5 billion none of the aid to be received by WestLB has been subject to the final Decision of 12 May 2009.

4.2.   Application of Article 107(3)(b) TFEU

| (46) | Article 107(3)(b) TFEU empowers the Commission to decide that aid is compatible with the internal market if it is intended “to remedy a serious disturbance in the economy of a Member State”. The Commission acknowledges that, overall, the threat of a serious disturbance in the German economy persists and that measures supporting banks are suitable to address that threat. |
| --- | --- |

(46)

Article 107(3)(b) TFEU empowers the Commission to decide that aid is compatible with the internal market if it is intended “to remedy a serious disturbance in the economy of a Member State”. The Commission acknowledges that, overall, the threat of a serious disturbance in the German economy persists and that measures supporting banks are suitable to address that threat.

| (47) | Given the significance of its integration and cooperation with other public sector banks, the Commission accepts that WestLB is a systemically relevant bank. The Commission further notes that the measures which are linked to each other contractually and, therefore, interdependent, are suitable to address WestLB's breach of regulatory minimum capital requirements. Without these measures, the shortfall of regulatory minimum capital requirements would trigger bank resolution procedures by the competent regulatory authority. The Commission concludes that such a failure would entail serious consequences for the German financial sector and the real economy. The measures must therefore be assessed under Article 107(3)(b) TFEU. |
| --- | --- |

(47)

Given the significance of its integration and cooperation with other public sector banks, the Commission accepts that WestLB is a systemically relevant bank. The Commission further notes that the measures which are linked to each other contractually and, therefore, interdependent, are suitable to address WestLB's breach of regulatory minimum capital requirements. Without these measures, the shortfall of regulatory minimum capital requirements would trigger bank resolution procedures by the competent regulatory authority. The Commission concludes that such a failure would entail serious consequences for the German financial sector and the real economy. The measures must therefore be assessed under Article 107(3)(b) TFEU.

4.3.   Compatibility with Article 107(3)(b) TFEU

| (48) | The Commission has already made a first assessment regarding compatibility of some restructuring aid received by WestLB in its Decision of 12 May 2009. However, that decision did not authorise the additional aid which is the subject of the present decision. The compatibility of that additional aid needs therefore to be assessed separately. The Restructuring Communication of 22 July 2009 (12) states in point 27 that such additional aid during the restructuring can only be provided if it is justified for reasons of financial stability and is limited to the minimum necessary to restore viability. Pursuant to point 16 of the Restructuring Communication such measures cannot be approved under a scheme but must be authorised ex ante individually. |
| --- | --- |

(48)

The Commission has already made a first assessment regarding compatibility of some restructuring aid received by WestLB in its Decision of 12 May 2009. However, that decision did not authorise the additional aid which is the subject of the present decision. The compatibility of that additional aid needs therefore to be assessed separately. The Restructuring Communication of 22 July 2009 (12) states in point 27 that such additional aid during the restructuring can only be provided if it is justified for reasons of financial stability and is limited to the minimum necessary to restore viability. Pursuant to point 16 of the Restructuring Communication such measures cannot be approved under a scheme but must be authorised ex ante individually.

4.3.1.   Recapitalisation

| (49) | As with any recapitalisation measure, the recapitalisation of WestLB in form of a silent participation by SoFFin amounting to EUR 3 billion needs to be examined in the context of the Communication of 5 December 2008 on the limitation of aid to the minimum necessary and safeguards against undue distortions of competition (Recapitalisation Communication) (13) independently of the fact that it is required and intended to establish a bad bank. |
| --- | --- |

(49)

As with any recapitalisation measure, the recapitalisation of WestLB in form of a silent participation by SoFFin amounting to EUR 3 billion needs to be examined in the context of the Communication of 5 December 2008 on the limitation of aid to the minimum necessary and safeguards against undue distortions of competition (Recapitalisation Communication) (13) independently of the fact that it is required and intended to establish a bad bank.

| (50) | The Recapitalisation Communication sets out that such measures are in principle appropriate if they prevent the insolvency of a bank and thereby serve financial stability as well as supporting the provision with credit of the real economy. However, such measures must limit distortions of competition to the minimum. To this end, section 2 of the Recapitalisation Communication requires an appropriate remuneration. As noted in point 11 of the Recapitalisation Communication, market-oriented pricing of capital injections would be the best safeguard against unjustified disparities in the level of capitalisation and improper use of such capital. Furthermore, section 2.3 of the Recapitalisation Communication explicitly states that such remuneration must be higher in the case of distressed banks, but pursuant to point 44 in any event as close as possible to that required for a similar bank under normal market conditions. The German rescue scheme requires at least 10 % on average for banks that are not fundamentally sound, according to the institution's risk profile. This was confirmed as a benchmark for distressed banks in Commission Decision of 12 December 2008 in Case N 615/08 (14). WestLB is considered to be a distressed bank since it would have been subject to bank resolution procedures without aid being granted. Thus, the capital provided must be remunerated with at least 10 % p.a. to be compatible with the Recapitalisation Communication. According to the commitments provided by Germany, WestLB will pay 10 % p.a. This rate is in line with the above requirements. |
| --- | --- |

(50)

The Recapitalisation Communication sets out that such measures are in principle appropriate if they prevent the insolvency of a bank and thereby serve financial stability as well as supporting the provision with credit of the real economy. However, such measures must limit distortions of competition to the minimum. To this end, section 2 of the Recapitalisation Communication requires an appropriate remuneration. As noted in point 11 of the Recapitalisation Communication, market-oriented pricing of capital injections would be the best safeguard against unjustified disparities in the level of capitalisation and improper use of such capital. Furthermore, section 2.3 of the Recapitalisation Communication explicitly states that such remuneration must be higher in the case of distressed banks, but pursuant to point 44 in any event as close as possible to that required for a similar bank under normal market conditions. The German rescue scheme requires at least 10 % on average for banks that are not fundamentally sound, according to the institution's risk profile. This was confirmed as a benchmark for distressed banks in Commission Decision of 12 December 2008 in Case N 615/08 (14). WestLB is considered to be a distressed bank since it would have been subject to bank resolution procedures without aid being granted. Thus, the capital provided must be remunerated with at least 10 % p.a. to be compatible with the Recapitalisation Communication. According to the commitments provided by Germany, WestLB will pay 10 % p.a. This rate is in line with the above requirements.

| (51) | The recapitalisation must be seen in the context of the updated restructuring of WestLB which already provides for sufficient behavioural safeguards in line with point 45 of the Recapitalisation Communication. Moreover, Germany has provided several commitments to ensure a restricted dividend policy and that the recapitalisation will be used only to implement the objectives of the original decision. |
| --- | --- |

(51)

The recapitalisation must be seen in the context of the updated restructuring of WestLB which already provides for sufficient behavioural safeguards in line with point 45 of the Recapitalisation Communication. Moreover, Germany has provided several commitments to ensure a restricted dividend policy and that the recapitalisation will be used only to implement the objectives of the original decision.

| (52) | Therefore, the recapitalisation is compatible with the Recapitalisation Communication. However, pursuant to point 45 of the Recapitalisation Communication, it can only be authorised temporarily for six months until the presentation of a revised restructuring plan. |
| --- | --- |

(52)

Therefore, the recapitalisation is compatible with the Recapitalisation Communication. However, pursuant to point 45 of the Recapitalisation Communication, it can only be authorised temporarily for six months until the presentation of a revised restructuring plan.

4.3.2.   Asset relief measures

| (53) | Asset relief measures by Member States, irrespective of their form, need to be assessed under the IAC. |
| --- | --- |

(53)

Asset relief measures by Member States, irrespective of their form, need to be assessed under the IAC.

—   Eligibility of assets

| (54) | As regards the eligibility of the assets, the IAC indicates in section 5.4 that asset relief requires a clear identification of impaired assets and that certain limits apply in relation to eligibility to ensure compatibility. It notes that assets which have triggered the financial crisis and are subject to severe downward value adjustments appear to account for the bulk of uncertainty and scepticism concerning the viability of banks. In this respect, US mortgage backed securities and associated hedges and derivatives are mentioned. The IAC also notes, however, that an overly narrow relief measure would not be advisable and refers to a proportionate approach permitting the extension of eligibility to well-defined categories of other assets as well. |
| --- | --- |

(54)

As regards the eligibility of the assets, the IAC indicates in section 5.4 that asset relief requires a clear identification of impaired assets and that certain limits apply in relation to eligibility to ensure compatibility. It notes that assets which have triggered the financial crisis and are subject to severe downward value adjustments appear to account for the bulk of uncertainty and scepticism concerning the viability of banks. In this respect, US mortgage backed securities and associated hedges and derivatives are mentioned. The IAC also notes, however, that an overly narrow relief measure would not be advisable and refers to a proportionate approach permitting the extension of eligibility to well-defined categories of other assets as well.

| (55) | The bad bank does not only consist of structured securities but comprises also corporate, State, municipal, and student loans. |
| --- | --- |

(55)

The bad bank does not only consist of structured securities but comprises also corporate, State, municipal, and student loans.

| (56) | While in principle it would be questionable whether a spin-off of such assets at a transfer price above the market value is compatible with State aid rules, the IAC recognises in point 34 the necessity of a pragmatic and flexible approach to the selection of asset types for impaired assets measures (15). The Commission notes that the range of asset classes affected by the financial crisis became broader due to spillover effects. In particular, student loans and securities related to shipping, aircraft and real estate in general, face illiquid markets and/or are subject to severe downward adjustments. Asset relief for such assets can help to achieve the objectives of the IAC, i.e. to increase transparency and to contribute to financial stability, even if such assets are not included in the assets classes that initially triggered the financial crisis. Therefore, the Commission has in previous cases accepted asset relief measures for those assets (16). As set out in point 36 of the IAC, however, the comparatively broad range of assets affected requires an increased depth of restructuring. |
| --- | --- |

(56)

While in principle it would be questionable whether a spin-off of such assets at a transfer price above the market value is compatible with State aid rules, the IAC recognises in point 34 the necessity of a pragmatic and flexible approach to the selection of asset types for impaired assets measures (15). The Commission notes that the range of asset classes affected by the financial crisis became broader due to spillover effects. In particular, student loans and securities related to shipping, aircraft and real estate in general, face illiquid markets and/or are subject to severe downward adjustments. Asset relief for such assets can help to achieve the objectives of the IAC, i.e. to increase transparency and to contribute to financial stability, even if such assets are not included in the assets classes that initially triggered the financial crisis. Therefore, the Commission has in previous cases accepted asset relief measures for those assets (16). As set out in point 36 of the IAC, however, the comparatively broad range of assets affected requires an increased depth of restructuring.

—   Transparency and disclosure

| (57) | As regards transparency and disclosure, section 5.1 of the IAC requires full ex ante transparency and disclosure of impairments on the assets which are covered by relief measures, based on adequate valuation, certified by recognised independent experts and validated by the competent supervisory authority. This valuation must be provided to the Commission according to point 37 of the IAC. |
| --- | --- |

(57)

As regards transparency and disclosure, section 5.1 of the IAC requires full ex ante transparency and disclosure of impairments on the assets which are covered by relief measures, based on adequate valuation, certified by recognised independent experts and validated by the competent supervisory authority. This valuation must be provided to the Commission according to point 37 of the IAC.

| (58) | In that respect, the Commission notes that information provided by Germany so far only covers some of the assets to be taken over by the bad bank. Moreover, no detailed evaluation performed by independent experts has yet been submitted to the Commission. |
| --- | --- |

(58)

In that respect, the Commission notes that information provided by Germany so far only covers some of the assets to be taken over by the bad bank. Moreover, no detailed evaluation performed by independent experts has yet been submitted to the Commission.

| (59) | Consequently, the Commission notes that the IAC's criteria regarding transparency and disclosure are not met and, therefore, questions the compatibility of the measures with the State aid rules. |
| --- | --- |

(59)

Consequently, the Commission notes that the IAC's criteria regarding transparency and disclosure are not met and, therefore, questions the compatibility of the measures with the State aid rules.

—   Management of assets

| (60) | As regards management of assets, section 5.6 of the IAC requires a clear functional and organisational separation between the beneficiary bank and its shielded assets, notably as to their management, staff and clientele. In this respect, the Commission notes that a bad bank ensures a clear functional and organisational separation, and is thus sufficient to achieve compliance. |
| --- | --- |

(60)

As regards management of assets, section 5.6 of the IAC requires a clear functional and organisational separation between the beneficiary bank and its shielded assets, notably as to their management, staff and clientele. In this respect, the Commission notes that a bad bank ensures a clear functional and organisational separation, and is thus sufficient to achieve compliance.

—   Valuation

| (61) | Section 5.5 of the IAC explains that a correct and consistent approach to valuation is of key importance to prevent undue distortions of competition and to ensure the consistency of valuation methodologies. |
| --- | --- |

(61)

Section 5.5 of the IAC explains that a correct and consistent approach to valuation is of key importance to prevent undue distortions of competition and to ensure the consistency of valuation methodologies.

| (62) | Germany, so far, has only submitted estimated and/or preliminary figures and not disclosed all relevant details of the portfolios concerned and the methodology used for the assessment. Therefore, the Commission has doubts about the valuation of the real economic value of the portfolio being EUR [60-70] billion. |
| --- | --- |

(62)

Germany, so far, has only submitted estimated and/or preliminary figures and not disclosed all relevant details of the portfolios concerned and the methodology used for the assessment. Therefore, the Commission has doubts about the valuation of the real economic value of the portfolio being EUR [60-70] billion.

—   Burden-sharing

| (63) | As regards ex ante burden-sharing, section 5.2 of the IAC points out that banks ought to bear the losses associated with the impaired assets to the maximum extent. Burden sharing is usually achieved by a transfer at the real economic value and requires a corresponding write down of the book value. Accordingly, the beneficiary bank must disclose incurred and expected losses of the portfolio, and should limit the transfer price to the real economic value. However, if the beneficiary bank capitalises the bad bank with sufficient equity and thereby enables the bad bank to absorb future losses, the same economic effect is obtained. |
| --- | --- |

(63)

As regards ex ante burden-sharing, section 5.2 of the IAC points out that banks ought to bear the losses associated with the impaired assets to the maximum extent. Burden sharing is usually achieved by a transfer at the real economic value and requires a corresponding write down of the book value. Accordingly, the beneficiary bank must disclose incurred and expected losses of the portfolio, and should limit the transfer price to the real economic value. However, if the beneficiary bank capitalises the bad bank with sufficient equity and thereby enables the bad bank to absorb future losses, the same economic effect is obtained.

| (64) | As indicated above, the “transfer value” is EUR [62-72] billion. Germany claims that the equity to be provided to the bad bank (i.e. EUR 3 billion) is sufficient to cover so-called expected losses. In the absence of a proper valuation it remains unclear whether this equity is sufficient to cover the write down or first loss required under the IAC as no details regarding the methodology used have been revealed. However, aggregate figures provided by Germany reveal a difference between the book value and the real economic value of EUR [2,5-5,5] billion. Thus, the equity provided appears to be insufficient to cover the difference between the book value and the real economic value, which is at odds with the requirements of the IAC. |
| --- | --- |

(64)

As indicated above, the “transfer value” is EUR [62-72] billion. Germany claims that the equity to be provided to the bad bank (i.e. EUR 3 billion) is sufficient to cover so-called expected losses. In the absence of a proper valuation it remains unclear whether this equity is sufficient to cover the write down or first loss required under the IAC as no details regarding the methodology used have been revealed. However, aggregate figures provided by Germany reveal a difference between the book value and the real economic value of EUR [2,5-5,5] billion. Thus, the equity provided appears to be insufficient to cover the difference between the book value and the real economic value, which is at odds with the requirements of the IAC.

| (65) | Moreover, the Commission notes that the shareholders have granted a guarantee amounting to EUR 1 billion which is already required to compensate for the shortfall of equity mentioned in point 62. Furthermore, the shareholders have an obligation to bear losses resulting from the resolution of the bad bank. Germany claims that both obligations will theoretically not be needed and do not have an economic value. This claim is however contradicted by the need felt by the parties concerned not only to notify the additional guarantee of EUR 1 billion but to cap the saving banks obligation to bear losses incurred by the bad bank. This is, in the view of the Commission, further evidence that the equity provided to the bad bank is not sufficient to cover all potential losses and, therefore, to cover the difference between the book value and the real economic value. |
| --- | --- |

(65)

Moreover, the Commission notes that the shareholders have granted a guarantee amounting to EUR 1 billion which is already required to compensate for the shortfall of equity mentioned in point 62. Furthermore, the shareholders have an obligation to bear losses resulting from the resolution of the bad bank. Germany claims that both obligations will theoretically not be needed and do not have an economic value. This claim is however contradicted by the need felt by the parties concerned not only to notify the additional guarantee of EUR 1 billion but to cap the saving banks obligation to bear losses incurred by the bad bank. This is, in the view of the Commission, further evidence that the equity provided to the bad bank is not sufficient to cover all potential losses and, therefore, to cover the difference between the book value and the real economic value.

| (66) | The Commission consequently has doubts that the measures amount to proper burden sharing in line with the IAC and reserves a final judgement on compatibility until the real economic value has been properly established. Nevertheless, the Commission acknowledges that the additional explicit guarantee of EUR 1 billion is part of the asset relief measures and must therefore take part in its approval. |
| --- | --- |

(66)

The Commission consequently has doubts that the measures amount to proper burden sharing in line with the IAC and reserves a final judgement on compatibility until the real economic value has been properly established. Nevertheless, the Commission acknowledges that the additional explicit guarantee of EUR 1 billion is part of the asset relief measures and must therefore take part in its approval.

—   Remuneration

| (67) | Point 21 of the IAC notes that correct remuneration is another element of the burden-sharing requirement. The Commission shall ensure, as noted in Annex IV to that Communication, that any pricing of the asset relief must include remuneration for the State that adequately takes account of the risks of future losses exceeding those projected in the determination of the real economic value. In line with the Commission's recent practice (17) this is based upon the capital relief effect resulting thereof. |
| --- | --- |

(67)

Point 21 of the IAC notes that correct remuneration is another element of the burden-sharing requirement. The Commission shall ensure, as noted in Annex IV to that Communication, that any pricing of the asset relief must include remuneration for the State that adequately takes account of the risks of future losses exceeding those projected in the determination of the real economic value. In line with the Commission's recent practice (17) this is based upon the capital relief effect resulting thereof.

| (68) | The notification does not indicate how WestLB will remunerate the asset relief measure. Instead, Germany claims there is no need to provide remuneration, because the equity provided to the bad bank was sufficient to cover both losses and the capital relief effect. Apart from the fact that the Commission has doubts as to the establishment of the real economic value, it has not received any figures for the calculation of the capital relief effect. Since it is not in a position to verify whether the claim of Germany is correct, the Commission must reserve doubts in this respect. |
| --- | --- |

(68)

The notification does not indicate how WestLB will remunerate the asset relief measure. Instead, Germany claims there is no need to provide remuneration, because the equity provided to the bad bank was sufficient to cover both losses and the capital relief effect. Apart from the fact that the Commission has doubts as to the establishment of the real economic value, it has not received any figures for the calculation of the capital relief effect. Since it is not in a position to verify whether the claim of Germany is correct, the Commission must reserve doubts in this respect.

| (69) | Furthermore, the Commission highlights again the potential benefit stemming from the shareholders obligation to bear the losses of the bad bank and that apparently it was necessary to cap this obligation as regards the saving banks. This is further evidence that the equity may not be sufficient to cover both losses and the capital relief effect. Nevertheless, no remuneration is envisaged. Therefore the Commission raises doubts regarding remuneration. |
| --- | --- |

(69)

Furthermore, the Commission highlights again the potential benefit stemming from the shareholders obligation to bear the losses of the bad bank and that apparently it was necessary to cap this obligation as regards the saving banks. This is further evidence that the equity may not be sufficient to cover both losses and the capital relief effect. Nevertheless, no remuneration is envisaged. Therefore the Commission raises doubts regarding remuneration.

4.4.   Revised restructuring plan

| (70) | The recapitalisation and the asset relief measures are provided with the aim of enabling the restructuring of WestLB. WestLB was already previously under the obligation to present a restructuring plan (18), which was recently submitted. Germany claims that its most recent update aims also at incorporating the current measures including the potential EUR 2 billion mentioned in recital 24. They will thus be subject to this preliminary assessment under the Commission's Restructuring Communication (19). |
| --- | --- |

(70)

The recapitalisation and the asset relief measures are provided with the aim of enabling the restructuring of WestLB. WestLB was already previously under the obligation to present a restructuring plan (18), which was recently submitted. Germany claims that its most recent update aims also at incorporating the current measures including the potential EUR 2 billion mentioned in recital 24. They will thus be subject to this preliminary assessment under the Commission's Restructuring Communication (19).

| (71) | The updated restructuring plan reveals that the original timetable for the asset relief measure has been delayed. Moreover, the currently assessed measures show that a significant amount of additional aid is required compared to the aid under assessment in the Decision of 12 May 2009. Therefore, in the context of the assessment of the revised restructuring plan, all aid measures, including those which were already examined in the Decision of 12 May 2009, will be considered when evaluating the restoration of viability of WestLB through the spin-off of assets into a bad bank and the sale of the remainder by the end of 2011. |
| --- | --- |

(71)

The updated restructuring plan reveals that the original timetable for the asset relief measure has been delayed. Moreover, the currently assessed measures show that a significant amount of additional aid is required compared to the aid under assessment in the Decision of 12 May 2009. Therefore, in the context of the assessment of the revised restructuring plan, all aid measures, including those which were already examined in the Decision of 12 May 2009, will be considered when evaluating the restoration of viability of WestLB through the spin-off of assets into a bad bank and the sale of the remainder by the end of 2011.

—   Return to viability

| (72) | The Commission first doubts whether WestLB can generate sufficient revenues that would enable the bank to pay an appropriate remuneration for the recapitalisation and the asset relief measures. Hence, the Commission doubts that the restructuring plan is suitable to restore the viability of WestLB. |
| --- | --- |

(72)

The Commission first doubts whether WestLB can generate sufficient revenues that would enable the bank to pay an appropriate remuneration for the recapitalisation and the asset relief measures. Hence, the Commission doubts that the restructuring plan is suitable to restore the viability of WestLB.

| (73) | Furthermore, the restructuring plan raises doubts that it is suitable to ensure that WestLB can be sold in a public tender in whole or in parts. As regards marketability, Germany anticipates that further capital will be required to enable the sale of the bank. The Commission takes this as an indication that Germany does not assume that the restructuring plan is apt to achieve the sale of the bank. According to the business plan, even in a medium-term perspective two of the three core business areas currently break even only because a considerable amount of costs has been accounted for in the Corporate Centre unit and has not been fully allocated to the three core business areas. The Commission therefore has doubts that these core business areas are marketable. |
| --- | --- |

(73)

Furthermore, the restructuring plan raises doubts that it is suitable to ensure that WestLB can be sold in a public tender in whole or in parts. As regards marketability, Germany anticipates that further capital will be required to enable the sale of the bank. The Commission takes this as an indication that Germany does not assume that the restructuring plan is apt to achieve the sale of the bank. According to the business plan, even in a medium-term perspective two of the three core business areas currently break even only because a considerable amount of costs has been accounted for in the Corporate Centre unit and has not been fully allocated to the three core business areas. The Commission therefore has doubts that these core business areas are marketable.

| (74) | One of WestLB's core assumptions for the business plan — and a key factor for prospects of its profitability in the future — is that the bank will receive a Single-A rating again in the future. However, in May 2009 WestLB was downgraded to BBB+. Moreover, an analysis of a recent reporting by Standard & Poor's (dated 15 October 2009) shows that this rating agency is sceptical about the business model of WestLB, highlighting the weakness of focussing on cyclical wholesale business areas and the vulnerability to financial stress from recessions and difficult capital market conditions. Hence, the scepticism that is expressed in that report does not justify assuming that the bank's rating will improve in the short-term. Thus, the projected profit and loss figures are unlikely to be achieved as the current plan seems to significantly underestimate WestLB's cost of funding. |
| --- | --- |

(74)

One of WestLB's core assumptions for the business plan — and a key factor for prospects of its profitability in the future — is that the bank will receive a Single-A rating again in the future. However, in May 2009 WestLB was downgraded to BBB+. Moreover, an analysis of a recent reporting by Standard & Poor's (dated 15 October 2009) shows that this rating agency is sceptical about the business model of WestLB, highlighting the weakness of focussing on cyclical wholesale business areas and the vulnerability to financial stress from recessions and difficult capital market conditions. Hence, the scepticism that is expressed in that report does not justify assuming that the bank's rating will improve in the short-term. Thus, the projected profit and loss figures are unlikely to be achieved as the current plan seems to significantly underestimate WestLB's cost of funding.

—   Own contribution

| (75) | Germany has provided a commitment to limit payments on capital instruments in case of losses and to achieve loss contribution. According to an ad hoc publication dated 16 December 2009, WestLB will probably post a loss for 2009 and not release reserves to enable payment and coupons or prevent loss participation. Shareholders and other creditors of capital instruments will hence contribute to the restructuring. However, the notified measures limit the potential for losses and thus enable WestLB to serve these instruments in the future. Thus, burden-sharing by shareholders and holders of capital instruments will remain limited. |
| --- | --- |

(75)

Germany has provided a commitment to limit payments on capital instruments in case of losses and to achieve loss contribution. According to an ad hoc publication dated 16 December 2009, WestLB will probably post a loss for 2009 and not release reserves to enable payment and coupons or prevent loss participation. Shareholders and other creditors of capital instruments will hence contribute to the restructuring. However, the notified measures limit the potential for losses and thus enable WestLB to serve these instruments in the future. Thus, burden-sharing by shareholders and holders of capital instruments will remain limited.

| (76) | In particular, the savings banks, instead of participating adequately in the burden-sharing, benefit significantly from the asset relief measure. As a result of the recapitalisation, they only contribute to the restructuring process of WestLB to a very limited extent. Furthermore, according to the FMStFG, the shareholders of the beneficiary bank should also compensate for losses that may occur at the resolution of the bad bank, corresponding to their stake. However, this obligation of the savings banks and consequently their participation in future losses of the bad bank has been capped at EUR 4,5 billion. |
| --- | --- |

(76)

In particular, the savings banks, instead of participating adequately in the burden-sharing, benefit significantly from the asset relief measure. As a result of the recapitalisation, they only contribute to the restructuring process of WestLB to a very limited extent. Furthermore, according to the FMStFG, the shareholders of the beneficiary bank should also compensate for losses that may occur at the resolution of the bad bank, corresponding to their stake. However, this obligation of the savings banks and consequently their participation in future losses of the bad bank has been capped at EUR 4,5 billion.

| (77) | On this basis the Commission has doubts that burden-sharing is sufficient. Moreover, should Germany not propose genuine measures for burden-sharing of the savings banks, the Commission would have to ask for recovery of any unlawful and incompatible aid from the savings banks. |
| --- | --- |

(77)

On this basis the Commission has doubts that burden-sharing is sufficient. Moreover, should Germany not propose genuine measures for burden-sharing of the savings banks, the Commission would have to ask for recovery of any unlawful and incompatible aid from the savings banks.

—   Measures limiting the distortion of competition

| (78) | According to point 30 of the Restructuring Communication, the nature and form of measures limiting the distortion of competition depends on the amount of the aid and the conditions and circumstances under which it was granted, as well as on the characteristics of the market or markets on which the beneficiary bank will operate. The Commission doubts that the measures proposed to mitigate the distortive effect of the entire aid (original aid and present aid) are sufficient as no relevant additional measures have been proposed notwithstanding the substantial additional aid to be received by WestLB. |
| --- | --- |

(78)

According to point 30 of the Restructuring Communication, the nature and form of measures limiting the distortion of competition depends on the amount of the aid and the conditions and circumstances under which it was granted, as well as on the characteristics of the market or markets on which the beneficiary bank will operate. The Commission doubts that the measures proposed to mitigate the distortive effect of the entire aid (original aid and present aid) are sufficient as no relevant additional measures have been proposed notwithstanding the substantial additional aid to be received by WestLB.

| (79) | Given the potential magnitude of the aid stemming from the original measures plus asset relief measures and the capital injection, the Commission, at this stage, cannot exclude that [...] WestLB might be the only alternative to make all the aid compliant with Article 107(3)(b) TFEU. |
| --- | --- |

(79)

Given the potential magnitude of the aid stemming from the original measures plus asset relief measures and the capital injection, the Commission, at this stage, cannot exclude that [...] WestLB might be the only alternative to make all the aid compliant with Article 107(3)(b) TFEU.

5.   CONCLUSION AND TEMPORARY AUTHORISATION OF THE MEASURES

| (80) | All measures in favour of WestLB constitute State aid, which can however not be authorised at this stage because the asset relief measure does not fulfil the conditions of transparency and disclosure, valuation, burden sharing, and remuneration and because of doubts regarding the chances of restoration of viability, burden sharing and the mitigation of distortion of competition. |
| --- | --- |

(80)

All measures in favour of WestLB constitute State aid, which can however not be authorised at this stage because the asset relief measure does not fulfil the conditions of transparency and disclosure, valuation, burden sharing, and remuneration and because of doubts regarding the chances of restoration of viability, burden sharing and the mitigation of distortion of competition.

| (81) | However, the Commission has established that it will authorise emergency measures temporarily if needed for reasons of financial stability (20), while it is not ready to take a definite decision given doubts on compatibility of the measures as restructuring aid. In the present case the supervisory authorities have confirmed that the aid is necessary in order to prevent of the initiation of bank resolution procedures of a systemically relevant bank. |
| --- | --- |

(81)

However, the Commission has established that it will authorise emergency measures temporarily if needed for reasons of financial stability (20), while it is not ready to take a definite decision given doubts on compatibility of the measures as restructuring aid. In the present case the supervisory authorities have confirmed that the aid is necessary in order to prevent of the initiation of bank resolution procedures of a systemically relevant bank.

| (82) | It has first been established that the recapitalisation measures fulfil the requirements of the Recapitalisation Communication. |
| --- | --- |

(82)

It has first been established that the recapitalisation measures fulfil the requirements of the Recapitalisation Communication.

| (83) | Second, as regards the asset relief measures, the Commission has doubts regarding their compatibility with the IAC. These doubts relate in particular to the real economic value, which could not be assessed at this stage. However, these doubts do not hinder a temporary approval for reasons of financial stability, because Germany committed that the measure would be brought in line with the IAC if the real economic value turned out to be lower than submitted. Moreover, the Commission has verified that the other criteria of the IAC are met (in particular eligibility and the management of assets) and that the recapitalisation and the guarantee of EUR 1 billion ensure some limited burden sharing at this stage. |
| --- | --- |

(83)

Second, as regards the asset relief measures, the Commission has doubts regarding their compatibility with the IAC. These doubts relate in particular to the real economic value, which could not be assessed at this stage. However, these doubts do not hinder a temporary approval for reasons of financial stability, because Germany committed that the measure would be brought in line with the IAC if the real economic value turned out to be lower than submitted. Moreover, the Commission has verified that the other criteria of the IAC are met (in particular eligibility and the management of assets) and that the recapitalisation and the guarantee of EUR 1 billion ensure some limited burden sharing at this stage.

| (84) | Given the imminent threat of the initiation of bank resolution procedures in the absence of the measures, the Commission considers the recapitalisation measure and the asset relief to be temporarily compatible for six months with the internal market as emergency support under Article 107(3)(b) TFEU. Therefore, the Commission has at this stage temporarily no objection to the transfer of the assets to the bad bank. |
| --- | --- |

(84)

Given the imminent threat of the initiation of bank resolution procedures in the absence of the measures, the Commission considers the recapitalisation measure and the asset relief to be temporarily compatible for six months with the internal market as emergency support under Article 107(3)(b) TFEU. Therefore, the Commission has at this stage temporarily no objection to the transfer of the assets to the bad bank.

| (85) | In light of the doubts regarding compatibility of the asset relief measure with the IAC and the failure of the current revised restructuring plan to demonstrate that it will ensure the sale of the beneficiary, proper burden sharing and mitigate the distortions of competition, the Commission needs to further investigate the measures and thus to open a formal investigation procedure pursuant to Article 108(2) TFEU. |
| --- | --- |

(85)

In light of the doubts regarding compatibility of the asset relief measure with the IAC and the failure of the current revised restructuring plan to demonstrate that it will ensure the sale of the beneficiary, proper burden sharing and mitigate the distortions of competition, the Commission needs to further investigate the measures and thus to open a formal investigation procedure pursuant to Article 108(2) TFEU.

6.   DECISION

The Commission concludes that the measures notified by Germany on 10 December 2009 concerning the recapitalisation of WestLB, the guarantee and the associated asset relief measure constitute State aid within the meaning of Article 107(1) TFEU.

In the light of the foregoing considerations, the Commission has decided to initiate the procedure laid down in Article 108(2) TFEU regarding the asset relief in the form of the establishment of a bad bank concerning transparency and disclosure, valuation and burden sharing (including remuneration) as well as on the restructuring aid (asset relief, recapitalisation and guarantee) to WestLB.

On the basis of the commitments provided by Germany, and in order to secure financial stability the Commission authorises the asset relief in the form of the establishment of a bad bank, the recapitalisation by SoFFin in the amount of EUR 3 billion as well as the guarantee of the shareholders of EUR 1 billion temporarily for a period of six months.

Germany is required to provide in addition to all documents already received, information and data needed for the assessment of the compatibility of the aid, and in particular:

—   transparency and disclosure including evaluation: the final composition of the portfolios and the evaluation of the assets to be spun off,

—   burden sharing and remuneration: detailed information regarding burden sharing and remuneration for the asset relief measure, based upon evaluation,

—   suitability of the restructuring plan to enable sale: a revised restructuring plan that takes into account the full amount of State aid granted, comprising adequate remuneration, additional in-depth restructuring, and measures limiting distortion of competition.

Should the Commission come to the conclusion that unlawful State aid was granted to savings bank which are members of Westfälisch-Lippische Sparkassen- und Giroverband and Rheinische Sparkassen- und Giroverband by releasing them from their obligation to contribute to the recapitalisation and by introducing a cap to their liabilities and thus their participation in losses of bad bank, such unlawful aid if incompatible will be recovered from the savings banks.

Germany is requested to forward a copy of this letter to the potential recipients of the aid immediately.

The Commission wishes to remind Germany that Article 108(3) TFEU has suspensory effect, and would draw your attention to Article 14 of Council Regulation (EC) No 659/1999, which provides that all unlawful aid may be recovered from the recipient.

The Commission warns Germany that it will inform interested parties by publishing this letter and a meaningful summary of it in the Official Journal of the European Union. It will also inform interested parties in the EFTA countries which are signatories to the EEA Agreement, by publishing a notice in the EEA Supplement to the Official Journal of the European Union, and will inform the EFTA Surveillance Authority by sending a copy of this letter. All such interested parties will be invited to submit their comments within one month of the date of such publication.

The Commission notes, that for the reason of urgency Germany exceptionally accepts the adoption of the decision in the English language.”

---

(1)  With effect from 1 December 2009, Articles 87 and 88 of the EC Treaty have become Articles 107 and 108, respectively, of the TFEU. The two sets of provisions are, in substance, identical. For the purposes of this Decision, references to Articles 107 and 108 of the TFEU should be understood as references to Articles 87 and 88, respectively, of the EC Treaty where appropriate.

1

(2)  Cf. Commission Decision of 12 May 2009 in Case C 43/08, Restructuring of WestLB AG, http://ec.europa.eu/competition/state_aid/register/ii/doc/C-43-2008-WLWL-en-12.5.2009.pdf

2

Restructuring of WestLB AG

(3)  Cf. Commission Decision of 7 October 2009 in Case N 531/09, Assumption of Risk for WestLB, not yet published.

3

Assumption of Risk for WestLB

(4)  According to information sent by Germany on 18 November 2009, the risk shield that was in the end contractually agreed upon was only EUR 5,9 billion, therefore lower than the amount initially notified.

4

(5)  Cf. point 1.1 and 3.3 of the Annex to Commission Decision of 12 May 2009 in Case C 43/08, Restructuring of WestLB AG, http://ec.europa.eu/competition/state_aid/register/ii/doc/C-43-2008-WLWL-en-12.5.2009.pdf

5

Restructuring of WestLB AG

(6)  Confidential information.

6

(7)  It is contractually excluded that SoFFin can become majority shareholder.

7

(8)  The FMStFG in section 8a provides the possibility for the SoFFin to create a bad bank, a so-called “Bundesrechtliche Abwicklungsanstalt”. Its main objective is to take over — and subsequently to wind-up — risky and non-strategic assets. Usage of a bad bank requires that the requesting bank has a viable business model and is sufficiently capitalized. Upon request, the SoFFin will allow or reject the application after an assessment of the business concept for the bad bank and an evaluation of the assets to be taken over.

8

The bad bank's take-over of assets shall be accomplished in the form of an asset spin-off by the beneficiary bank which is released from any contingent liabilities (“Nachhaftung”) of the bad bank. Instead, the shareholders of the beneficiary bank remain liable for debts of the bad bank and are obliged to loss compensation (“Verlustübernahme”), if required, corresponding to their percentage of equity. The bad bank is an organisationally and economically autonomous entity within the Bundesanstalt für Finanzmarktstabilisierung (FMSA) with the legal capacity to act and take legal action on its own behalf. If a bad bank is created, the SoFFin is responsible for its monitoring, coordination and liquidation, while the bad bank is autonomously responsible to cover its operating costs. Losses or surpluses after the wind-up of the bad bank's asset are allocated to the shareholders of the beneficiary bank. Therefore, the FMStFG requires that potential losses are borne by the shareholders of the beneficiary bank.

Additionally, according to section 8 point 4.5 FMStFG, a beneficiary bank has to disclose all risks associated with the respective assets prior to the asset relief measure. However, there is no obligation to evaluate the assets.

(9)  This also applies to the additional EUR 2 billion for the benefit of WestLB mentioned in point 25.

9

(10)  Communication from the Commission on the treatment of impaired assets in the Community banking sector, OJ C 72, 26.3.2009, p. 1.

10

(11)  As regards the application ratione temporis the Commission recalls that it has to apply law and guidelines in force at the time of the adoption of the decision, irrespective of the time at which the aid measures were designed or notified (cf. Case C 334/07 P Commission v Freistaat Sachsen, judgment of 11 December 2008, not yet reported) The IAC applies to the present bad bank, since it agreed to and notified after the publication of the IAC, notwithstanding its retroactive entering into force.

11

Commission

Freistaat Sachsen

(12)  Commission Communication on the return viability and the assessment of restructuring measures in the financial crisis under State aid rules, OJ C 195, 14.8.2009, p. 9.

12

(13)  Communication from the Commission — Recapitalisation of financial institutions in the current financial crisis: limitation of aid to the minimum necessary and safeguards against undue distortions of competition, OJ C 10, 15.1.2009, p. 2.

13

(14)  See point 16 in Commission Decision of 12 December 2008 in Case N 625/08, OJ C 143, 24.6.2009, p. 1.

14

(15)  Commission Decision of 22 October 2009 in Case C 29/09, HSH Nordbank, point 40, OJ C 281, 21.11.2009, p. 42.

15

(16)  Commission Decision of 22 October 2009 in Case C 29/09, HSH Nordbank, OJ C 281, 21.11.2009, p. 42, point 40. To some extent also Commission Decision of 15 December 2009 in Case C 17/09 — LBBW, not yet published.

16

(17)  Cf. Commission Decision of 15 December 2008 in Case C 17/08 LBBW, Commission Decision of 18 November 2009 in Case C 10/09 ING.

17

(18)  The Commission already noted in its Decision of 7 October 2009 that the need for additional aid in the restructuring phase required reassessment of the implementation of the existing restructuring plan.

18

(19)  Although the Decision of 12 May 2009 made reference to the 2004 Guidelines on State aid for rescuing and restructuring firms in difficulty, the Commission has clarified in point 49 of the Restructuring Communication that all aid notified to the Commission before 31 December 2010 will be assessed as restructuring aid to banks pursuant to that Communication instead of the 2004 Guidelines.

19

(20)  Commission Decision of 13 November in Case C 15/08, Hypo RealEstate, not yet published, and Commission Decision of 31 March 2009 in Case C 10/09 ING, OJ C 158, 11.7.2009, p. 13.

20

---