# Az Európai Unió C 67E/2010

| | ISSN 1725-518X
  doi:10.3000/1725518X.CE2010.067.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 67E |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 53. évfolyam2010. március 18. |

ISSN 1725-518X

doi:10.3000/1725518X.CE2010.067.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 67E

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

53. évfolyam2010. március 18.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | Európai Parlament |
| | 2009. február 3., kedd |
| 2010/C 067E/01 | Érintetlen természeti övezetek EurópábanAz Európai Parlament 2009. február 3-i állásfoglalása Európa érintetlen természeti területeiről (2008/2210(INI)) | 1 |
| 2010/C 067E/02 | Menetrend az általános célú és üzleti repülés fenntartható jövőjéhezAz Európai Parlament 2009. február 3-i állásfoglalása az általános célú és üzleti repülés fenntartható jövőjének menetrendjéről (2008/2134(INI)) | 5 |
| 2010/C 067E/03 | Kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés: az innováció serkentése a fenntartható, minőségi európai közszolgáltatások érdekébenAz Európai Parlament 2009. február 3-i állásfoglalása a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzésről: az innováció serkentése a fenntartható, minőségi európai közszolgáltatások érdekében (2008/2139(INI)) | 10 |
| 2010/C 067E/04 | Második energiapolitikai stratégiai felülvizsgálatAz Európai Parlament 2009. február 3-i állásfoglalása az energiapolitika második stratégiai felülvizsgálatáról (2008/2239(INI)) | 16 |
| 2010/C 067E/05 | A nemi alapú megkülönböztetésmentesség és a generációk közötti szolidaritásAz Európai Parlament 2009. február 3-i állásfoglalása a nemek közötti megkülönböztetésmentességről és a nemzedékek közötti szolidaritásról (2008/2118(INI)) | 31 |
| 2010/C 067E/06 | Küzdelem a gyermekek szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia ellenAz Európai Parlament 2009. február 3-i, Tanácshoz intézett ajánlása a gyermekek szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről (2008/2144(INI)) | 38 |
| 2010/C 067E/07 | Az NTDTV televíziós adásának az Eutelsaton keresztül Kínába történő sugárzásaAz Európai Parlament nyilatkozata az NTDTV televíziós adásának az Eutelsaton keresztül Kínába történő sugárzásának visszaállításáról | 42 |
| | 2009. február 4, szerda |
| 2010/C 067E/08 | 2050: A jövő ma kezdődik - Az éghajlatváltozással foglalkozó jövőbeni integrált uniós politikára vonatkozó ajánlásokAz Európai Parlament 2009. február 4-i állásfoglalása: 2050: A jövő ma kezdődik – Az éghajlatváltozással foglalkozó jövőbeni integrált uniós politikára vonatkozó ajánlások (2008/2105(INI)) | 44 |
| A. MELLÉKLET | 82 |
| B. MELLÉKLET | 84 |
| 2010/C 067E/09 | Energiahatékonyság információs és kommunikációs technológiákkalAz Európai Parlament 2009. február 4-i jogalkotási állásfoglalása az energiahatékonyság jelentette kihívás információs és kommunikációs technológiákkal történő megválaszolásáról | 85 |
| 2010/C 067E/10 | A guantanámoi foglyok visszatérése és újbóli letelepedéseAz Európai Parlament 2009. február 4-i állásfoglalása a guantánamói börtönben fogva tartottak visszatéréséről és újbóli letelepedéséről | 91 |
| | 2009. február 5, csütörtök |
| 2010/C 067E/11 | A menedékkérők befogadása minimumszabályainak megállapításáról szóló 2003/9/EK irányelv végrehajtása az EU-ban: a LIBE bizottság 2005 és 2008 közötti látogatásaiAz Európai Parlament 2009. február 5-i állásfoglalása a menedékkérők befogadása minimumszabályainak megállapításáról szóló 2003/9/EK irányelvnek az Európai Unióban történő végrehajtásáról: az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság helyszíni látogatásai (2005–2008) (2008/2235(INI)) | 94 |
| 2010/C 067E/12 | Az európai kis- és középvállalkozások szerepének erősítése a nemzetközi kereskedelembenAz Európai Parlament 2009. február 5-i állásfoglalása az európai kis- és középvállalkozások nemzetközi kereskedelemben betöltött szerepének megerősítéséről (2008/2205(INI)) | 101 |
| 2010/C 067E/13 | A nemzetközi kereskedelem és az internetAz Európai Parlament 2009. február 5-i állásfoglalása a nemzetközi kereskedelemről és az internetről (2008/2204(INI)) | 112 |
| 2010/C 067E/14 | A gazdasági partnerségi megállapodások fejlesztésre gyakorolt hatásaAz Európai Parlament 2009. február 5-i állásfoglalása a gazdasági partnerségi megállapodások (GPM-ek) fejlesztésre gyakorolt hatásáról (2008/2170(INI)) | 120 |
| 2010/C 067E/15 | KoszovóAz Európai Parlament 2009. február 5-i állásfoglalása Koszovóról és az EU szerepéről | 126 |
| 2010/C 067E/16 | Kereskedelmi és gazdasági kapcsolatok KínávalAz Európai Parlament 2009. február 5-i állásfoglalása Kereskedelmi és gazdasági kapcsolatok Kínával 2008/2171(INI) | 132 |
| 2010/C 067E/17 | Srí LankaAz Európai Parlament 2009. február 5-i állásfoglalása Srí Lankáról | 141 |
| 2010/C 067E/18 | Burma/MianmarAz Európai Parlament 2009. február 5-i állásfoglalása a Thaiföldre menekült burmaiak (mianmariak) helyzetéről | 144 |
| 2010/C 067E/19 | Cesare Battisti Brazíliából való kiadatásának visszautasításaAz Európai Parlament 2009. február 5-i állásfoglalása Cesare Battisti Brazíliából való kiadatásának visszautasításáról | 146 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

Európai Parlament

2009. február 3., kedd

2010/C 067E/01

Érintetlen természeti övezetek EurópábanAz Európai Parlament 2009. február 3-i állásfoglalása Európa érintetlen természeti területeiről (2008/2210(INI))

1

2010/C 067E/02

Menetrend az általános célú és üzleti repülés fenntartható jövőjéhezAz Európai Parlament 2009. február 3-i állásfoglalása az általános célú és üzleti repülés fenntartható jövőjének menetrendjéről (2008/2134(INI))

5

2010/C 067E/03

Kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés: az innováció serkentése a fenntartható, minőségi európai közszolgáltatások érdekébenAz Európai Parlament 2009. február 3-i állásfoglalása a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzésről: az innováció serkentése a fenntartható, minőségi európai közszolgáltatások érdekében (2008/2139(INI))

10

2010/C 067E/04

Második energiapolitikai stratégiai felülvizsgálatAz Európai Parlament 2009. február 3-i állásfoglalása az energiapolitika második stratégiai felülvizsgálatáról (2008/2239(INI))

16

2010/C 067E/05

A nemi alapú megkülönböztetésmentesség és a generációk közötti szolidaritásAz Európai Parlament 2009. február 3-i állásfoglalása a nemek közötti megkülönböztetésmentességről és a nemzedékek közötti szolidaritásról (2008/2118(INI))

31

2010/C 067E/06

Küzdelem a gyermekek szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia ellenAz Európai Parlament 2009. február 3-i, Tanácshoz intézett ajánlása a gyermekek szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről (2008/2144(INI))

38

2010/C 067E/07

Az NTDTV televíziós adásának az Eutelsaton keresztül Kínába történő sugárzásaAz Európai Parlament nyilatkozata az NTDTV televíziós adásának az Eutelsaton keresztül Kínába történő sugárzásának visszaállításáról

42

2009. február 4, szerda

2010/C 067E/08

2050: A jövő ma kezdődik - Az éghajlatváltozással foglalkozó jövőbeni integrált uniós politikára vonatkozó ajánlásokAz Európai Parlament 2009. február 4-i állásfoglalása: 2050: A jövő ma kezdődik – Az éghajlatváltozással foglalkozó jövőbeni integrált uniós politikára vonatkozó ajánlások (2008/2105(INI))

44

A. MELLÉKLET

82

B. MELLÉKLET

84

2010/C 067E/09

Energiahatékonyság információs és kommunikációs technológiákkalAz Európai Parlament 2009. február 4-i jogalkotási állásfoglalása az energiahatékonyság jelentette kihívás információs és kommunikációs technológiákkal történő megválaszolásáról

85

2010/C 067E/10

A guantanámoi foglyok visszatérése és újbóli letelepedéseAz Európai Parlament 2009. február 4-i állásfoglalása a guantánamói börtönben fogva tartottak visszatéréséről és újbóli letelepedéséről

91

2009. február 5, csütörtök

2010/C 067E/11

A menedékkérők befogadása minimumszabályainak megállapításáról szóló 2003/9/EK irányelv végrehajtása az EU-ban: a LIBE bizottság 2005 és 2008 közötti látogatásaiAz Európai Parlament 2009. február 5-i állásfoglalása a menedékkérők befogadása minimumszabályainak megállapításáról szóló 2003/9/EK irányelvnek az Európai Unióban történő végrehajtásáról: az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság helyszíni látogatásai (2005–2008) (2008/2235(INI))

94

2010/C 067E/12

Az európai kis- és középvállalkozások szerepének erősítése a nemzetközi kereskedelembenAz Európai Parlament 2009. február 5-i állásfoglalása az európai kis- és középvállalkozások nemzetközi kereskedelemben betöltött szerepének megerősítéséről (2008/2205(INI))

101

2010/C 067E/13

A nemzetközi kereskedelem és az internetAz Európai Parlament 2009. február 5-i állásfoglalása a nemzetközi kereskedelemről és az internetről (2008/2204(INI))

112

2010/C 067E/14

A gazdasági partnerségi megállapodások fejlesztésre gyakorolt hatásaAz Európai Parlament 2009. február 5-i állásfoglalása a gazdasági partnerségi megállapodások (GPM-ek) fejlesztésre gyakorolt hatásáról (2008/2170(INI))

120

2010/C 067E/15

KoszovóAz Európai Parlament 2009. február 5-i állásfoglalása Koszovóról és az EU szerepéről

126

2010/C 067E/16

Kereskedelmi és gazdasági kapcsolatok KínávalAz Európai Parlament 2009. február 5-i állásfoglalása Kereskedelmi és gazdasági kapcsolatok Kínával 2008/2171(INI)

132

2010/C 067E/17

Srí LankaAz Európai Parlament 2009. február 5-i állásfoglalása Srí Lankáról

141

2010/C 067E/18

Burma/MianmarAz Európai Parlament 2009. február 5-i állásfoglalása a Thaiföldre menekült burmaiak (mianmariak) helyzetéről

144

2010/C 067E/19

Cesare Battisti Brazíliából való kiadatásának visszautasításaAz Európai Parlament 2009. február 5-i állásfoglalása Cesare Battisti Brazíliából való kiadatásának visszautasításáról

146

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | Európai Parlament |
| | 2009. február 3, kedd |
| 2010/C 067E/20 | Miloslav Ransdorf mentelmi jogának felfüggesztéseAz Európai Parlament 2009. február 3-i határozata a Miloslav Ransdorf mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2008/2176(IMM)) | 148 |

II   Közlemények

Európai Parlament

2009. február 3, kedd

2010/C 067E/20

Miloslav Ransdorf mentelmi jogának felfüggesztéseAz Európai Parlament 2009. február 3-i határozata a Miloslav Ransdorf mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2008/2176(IMM))

148

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | Európai Parlament |
| | 2009. február 3, kedd |
| 2010/C 067E/21 | Az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás meghosszabítása *Az Európai Parlament 2009. február 3-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás meghosszabbításáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2008)0581 – C6-0392/2008 – 2008/0184(CNS)) | 149 |
| 2010/C 067E/22 | AZ EK és Oroszország közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás megújítása *Az Európai Parlament 2009. február 3-i jogalkotási állásfoglalása Az Európai Közösség és az Orosz Föderáció kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás megújításáról szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra vonatkozó javaslatról (COM(2008)0728 – C6-0456/2008 – 2008/0209(CNS)) | 150 |
| | 2009. február 4, szerda |
| 2010/C 067E/23 | A harmadik országok illegálisan tartózkodó állampolgárait foglalkoztató munkáltatókkal szembeni szankciók ***IA harmadik országok illegálisan tartózkodó állampolgárait foglalkoztató munkáltatókkal szembeni szankciókról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslat (COM(2007)0249 – C6-0143/2007 – 2007/0094(COD)) | 151 |
| P6_TC1-COD(2007)0094Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. február 19-én került elfogadásra az illegálisan tartózkodó harmadik országbeli állampolgárokat foglalkoztató munkáltatókkal szembeni szankciókra és intézkedésekre vonatkozó minimumszabályokról szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 151 |
| | 2009. február 5, csütörtök |
| 2010/C 067E/24 | A mezőgazdasági termékek belső piacon és harmadik országokban történő megismertetésével és promóciójával kapcsolatos intézkedések *Az Európai Parlament 2009. február 5-i jogalkotási állásfoglalása a mezőgazdasági termékek belső piacon és harmadik országokban történő megismertetésével és promóciójával kapcsolatos intézkedésekről szóló 3/2008/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0431 – C6-0313/2008 – 2008/0131(CNS)) | 152 |
| 2010/C 067E/25 | A takarmány-alapanyagok forgalomba hozatala és felhasználása ***IAz Európai Parlament 2009. február 5-i jogalkotási állásfoglalása a takarmány-alapanyagok forgalomba hozataláról és felhasználásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0124 – C6-0128/2008 – 2008/0050(COD)) | 155 |
| P6_TC1-COD(2008)0050Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. február 5-én került elfogadásra a takarmányok forgalomba hozataláról és felhasználásáról, az 1831/2003/EK rendelet módosításáról, valamint a 79/373/EGK, 80/511/EGK, 82/471/EGK, 83/228/EGK, 93/74/EGK, 93/113/EK és 96/25/EK irányelv és a 2004/217/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 155 |
| MELLÉKLET | 156 |

III   Előkészítő jogi aktusok

Európai Parlament

2009. február 3, kedd

2010/C 067E/21

Az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás meghosszabítása *Az Európai Parlament 2009. február 3-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás meghosszabbításáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2008)0581 – C6-0392/2008 – 2008/0184(CNS))

149

2010/C 067E/22

AZ EK és Oroszország közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás megújítása *Az Európai Parlament 2009. február 3-i jogalkotási állásfoglalása Az Európai Közösség és az Orosz Föderáció kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás megújításáról szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra vonatkozó javaslatról (COM(2008)0728 – C6-0456/2008 – 2008/0209(CNS))

150

2009. február 4, szerda

2010/C 067E/23

A harmadik országok illegálisan tartózkodó állampolgárait foglalkoztató munkáltatókkal szembeni szankciók ***IA harmadik országok illegálisan tartózkodó állampolgárait foglalkoztató munkáltatókkal szembeni szankciókról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslat (COM(2007)0249 – C6-0143/2007 – 2007/0094(COD))

151

P6_TC1-COD(2007)0094Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. február 19-én került elfogadásra az illegálisan tartózkodó harmadik országbeli állampolgárokat foglalkoztató munkáltatókkal szembeni szankciókra és intézkedésekre vonatkozó minimumszabályokról szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

151

2009. február 5, csütörtök

2010/C 067E/24

A mezőgazdasági termékek belső piacon és harmadik országokban történő megismertetésével és promóciójával kapcsolatos intézkedések *Az Európai Parlament 2009. február 5-i jogalkotási állásfoglalása a mezőgazdasági termékek belső piacon és harmadik országokban történő megismertetésével és promóciójával kapcsolatos intézkedésekről szóló 3/2008/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0431 – C6-0313/2008 – 2008/0131(CNS))

152

2010/C 067E/25

A takarmány-alapanyagok forgalomba hozatala és felhasználása ***IAz Európai Parlament 2009. február 5-i jogalkotási állásfoglalása a takarmány-alapanyagok forgalomba hozataláról és felhasználásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0124 – C6-0128/2008 – 2008/0050(COD))

155

P6_TC1-COD(2008)0050Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. február 5-én került elfogadásra a takarmányok forgalomba hozataláról és felhasználásáról, az 1831/2003/EK rendelet módosításáról, valamint a 79/373/EGK, 80/511/EGK, 82/471/EGK, 83/228/EGK, 93/74/EGK, 93/113/EK és 96/25/EK irányelv és a 2004/217/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

155

MELLÉKLET

156

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| **I | Együttműködési eljárás: első olvasat |
| **II | Együttműködési eljárás: második olvasat |
| *** | Hozzájárulási eljárás |
| ***I | Együttdöntési eljárás: első olvasat |
| ***II | Együttdöntési eljárás: második olvasat |
| ***III | Együttdöntési eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

**I

Együttműködési eljárás: első olvasat

**II

Együttműködési eljárás: második olvasat

***

Hozzájárulási eljárás

***I

Együttdöntési eljárás: első olvasat

***II

Együttdöntési eljárás: második olvasat

***III

Együttdöntési eljárás: harmadik olvasat

(A Bizottság által javasolt jogalap határozza meg az eljárás típusát)

Politikai módosítások: az új vagy módosított szöveget félkövér és dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ▐ jel mutatja.

Technikai módosítások és a szolgálatok kiigazításai: az új vagy módosított szöveget dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ║ jel mutatja.

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

Európai Parlament

2009. február 3., kedd

| 18.3.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 67/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 67/1

---

Érintetlen természeti övezetek Európában

P6_TA(2009)0034

Az Európai Parlament 2009. február 3-i állásfoglalása Európa érintetlen természeti területeiről (2008/2210(INI))

(2010/C 67 E/01)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a vadon élő madarak védelméről szóló, 1979. április 2-i 79/409/EGK tanácsi irányelvre (1) (madárvédelmi irányelv), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vadon élő madarak védelméről szóló, 1979. április 2-i 79/409/EGK tanácsi irányelvre (1) (madárvédelmi irányelv),

| — | tekintettel a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21-i 92/43/EGK tanácsi irányelvre (2) (élőhely-irányelv), |
| --- | --- |

—

tekintettel a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21-i 92/43/EGK tanácsi irányelvre (2) (élőhely-irányelv),

| — | tekintettel az Európai Unió különleges természetmegőrzési területeinek „Natura 2000” elnevezésű, egységes ökológiai hálózatára, amelyet a két fenti irányelv hozott létre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió különleges természetmegőrzési területeinek „Natura 2000” elnevezésű, egységes ökológiai hálózatára, amelyet a két fenti irányelv hozott létre,

| — | tekintettel a biológiai sokféleségről szóló egyezmény részes felei konferenciája kilencedik rendes ülésének (COP 9) eredményeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a biológiai sokféleségről szóló egyezmény részes felei konferenciája kilencedik rendes ülésének (COP 9) eredményeire,

| — | tekintettel az Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EEA) 3/2008 számú, „Európai erdők – az ökoszisztéma állapota és fenntartható használata” című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EEA) 3/2008 számú, „Európai erdők – az ökoszisztéma állapota és fenntartható használata” című jelentésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére (A6-0478/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére (A6-0478/2008),

| A. | mivel Európa utolsó érintetlen természeti területeinek hatékony védelme és – szükség esetén – helyreállítása kulcsfontosságú ahhoz, hogy 2010-re megállítsuk a biológiai sokféleség csökkenését, |
| --- | --- |

A.

mivel Európa utolsó érintetlen természeti területeinek hatékony védelme és – szükség esetén – helyreállítása kulcsfontosságú ahhoz, hogy 2010-re megállítsuk a biológiai sokféleség csökkenését,

| B. | mivel a biológiai sokféleség csökkenésének 2010-re történő megállítására irányuló célkitűzés nem valósul meg, és a biológiai sokféleség csökkenésének és a romló ökoszisztéma-szolgáltatásoknak a negatív társadalmi és gazdasági hatásai már érezhetőek, |
| --- | --- |

B.

mivel a biológiai sokféleség csökkenésének 2010-re történő megállítására irányuló célkitűzés nem valósul meg, és a biológiai sokféleség csökkenésének és a romló ökoszisztéma-szolgáltatásoknak a negatív társadalmi és gazdasági hatásai már érezhetőek,

| C. | mivel az Európai Uniónak a jelenlegi eredményekre, például a Natura 2000-re kellene alapoznia, és jelentősen megerősített és nagyraívelő új politikai kereteket kellene kidolgoznia a 2010 utáni biológiai sokféleségre vonatkozóan, |
| --- | --- |

C.

mivel az Európai Uniónak a jelenlegi eredményekre, például a Natura 2000-re kellene alapoznia, és jelentősen megerősített és nagyraívelő új politikai kereteket kellene kidolgoznia a 2010 utáni biológiai sokféleségre vonatkozóan,

| D. | mivel a madárvédelmi és az élőhely-irányelv határozott és működőképes kereteket biztosít a természet káros hatásoktól való védelme számára, ideértve az érintetlen természeti területekét is, |
| --- | --- |

D.

mivel a madárvédelmi és az élőhely-irányelv határozott és működőképes kereteket biztosít a természet káros hatásoktól való védelme számára, ideértve az érintetlen természeti területekét is,

| E. | mivel az Európai Unió biológiai sokféleséggel kapcsolatos politikájának, valamint a madárvédelmi és az élőhely-irányelvnek a célkitűzései távolról sincsenek megfelelően beágyazva az ágazati politikákba, így például a mezőgazdasági, a regionális fejlesztési, az energia- vagy a közlekedéspolitikába, |
| --- | --- |

E.

mivel az Európai Unió biológiai sokféleséggel kapcsolatos politikájának, valamint a madárvédelmi és az élőhely-irányelvnek a célkitűzései távolról sincsenek megfelelően beágyazva az ágazati politikákba, így például a mezőgazdasági, a regionális fejlesztési, az energia- vagy a közlekedéspolitikába,

| F. | mivel számos érintetlen természeti terület jelentős széntartalékot biztosít, amelynek védelme mind a biológiai sokféleség, mind az éghajlat védelme szempontjából fontos, |
| --- | --- |

F.

mivel számos érintetlen természeti terület jelentős széntartalékot biztosít, amelynek védelme mind a biológiai sokféleség, mind az éghajlat védelme szempontjából fontos,

| G. | mivel az invazív idegen fajok biológiai sokféleségre gyakorolt hatásai különösen nagy veszélyt jelentenek az érintetlen természeti területekre, amelyekben az invazív fajok korai észlelése nem mindig lehetséges, és amelyekben az intézkedések meghozataláig jelentős környezeti és anyagi kár keletkezhet, |
| --- | --- |

G.

mivel az invazív idegen fajok biológiai sokféleségre gyakorolt hatásai különösen nagy veszélyt jelentenek az érintetlen természeti területekre, amelyekben az invazív fajok korai észlelése nem mindig lehetséges, és amelyekben az intézkedések meghozataláig jelentős környezeti és anyagi kár keletkezhet,

Meghatározás és feltérképezés

| 1. | felhívja a Bizottságot, hogy határozza meg az „érintetlen természeti terület” fogalmát; a fogalommeghatározásnak olyan szempontokkal kell foglalkoznia, mint az ökoszisztéma-szolgáltatások, a természetvédelmi érték, az éghajlatváltozás és a fenntartható használat; |
| --- | --- |

1.

felhívja a Bizottságot, hogy határozza meg az „érintetlen természeti terület” fogalmát; a fogalommeghatározásnak olyan szempontokkal kell foglalkoznia, mint az ökoszisztéma-szolgáltatások, a természetvédelmi érték, az éghajlatváltozás és a fenntartható használat;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy bízza meg az Európai Környezetvédelmi Ügynökséget és más illetékes európai testületeket Európa utolsó érintetlen természeti területeinek feltérképezésével annak érdekében, hogy felbecsülje a még érintetlen területek, valamint az emberi tevékenység által minimális mértékben érintett területek jelenlegi eloszlását, biodiverzitási szintjét és kiterjedését (az alábbi élőhelyfajtákra lebontva: érintetlen erdei, édesvízi és tengeri területek); |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy bízza meg az Európai Környezetvédelmi Ügynökséget és más illetékes európai testületeket Európa utolsó érintetlen természeti területeinek feltérképezésével annak érdekében, hogy felbecsülje a még érintetlen területek, valamint az emberi tevékenység által minimális mértékben érintett területek jelenlegi eloszlását, biodiverzitási szintjét és kiterjedését (az alábbi élőhelyfajtákra lebontva: érintetlen erdei, édesvízi és tengeri területek);

| 3. | felhívja a Bizottságot, hogy készítsen tanulmányt az érintetlen természeti területek védelmének értékéről és előnyeiről; a tanulmánynak különösen az ökoszisztéma-szolgáltatások kérdésével és az érintetlen természeti területek biológiai sokféleségének szintjével, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással és a fenntartható természetjárással kell foglalkoznia; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Bizottságot, hogy készítsen tanulmányt az érintetlen természeti területek védelmének értékéről és előnyeiről; a tanulmánynak különösen az ökoszisztéma-szolgáltatások kérdésével és az érintetlen természeti területek biológiai sokféleségének szintjével, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással és a fenntartható természetjárással kell foglalkoznia;

Az érintetlen természeti területek fejlesztése

| 4. | felhívja a Bizottságot, hogy egy, az ökoszisztémákon alapuló megközelítés alapján, a madárvédelmi és az élőhely-irányelvvel összhangban dolgozza ki az EU érintetlen természeti területekre vonatkozó stratégiáját, azonosítva a veszélyeztetett fajokat és biotópokat, és megállapítva a célkitűzéseket; |
| --- | --- |

4.

felhívja a Bizottságot, hogy egy, az ökoszisztémákon alapuló megközelítés alapján, a madárvédelmi és az élőhely-irányelvvel összhangban dolgozza ki az EU érintetlen természeti területekre vonatkozó stratégiáját, azonosítva a veszélyeztetett fajokat és biotópokat, és megállapítva a célkitűzéseket;

| 5. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fejlesszék az érintetlen természeti területeket; hangsúlyozza, hogy részesítsék különleges finanszírozásban a visszavadítási területek széttöredezettségének csökkentését és gondos kezelését, a kompenzációs mechanizmusok és programok fejlesztését, a tudatosság növelését, a megértés előmozdítását, valamint az érintetlen természeti területekkel kapcsolatos koncepciók – így a szabad természetes folyamatok szerepének és az e folyamatokból eredő strukturális elemeknek a – beépítését a kedvező védettségi állapot nyomon követésébe és mérésébe; úgy véli, hogy e feladatot a helyi lakossággal és az egyéb érintettekkel együttműködve kell elvégezni; |
| --- | --- |

5.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fejlesszék az érintetlen természeti területeket; hangsúlyozza, hogy részesítsék különleges finanszírozásban a visszavadítási területek széttöredezettségének csökkentését és gondos kezelését, a kompenzációs mechanizmusok és programok fejlesztését, a tudatosság növelését, a megértés előmozdítását, valamint az érintetlen természeti területekkel kapcsolatos koncepciók – így a szabad természetes folyamatok szerepének és az e folyamatokból eredő strukturális elemeknek a – beépítését a kedvező védettségi állapot nyomon követésébe és mérésébe; úgy véli, hogy e feladatot a helyi lakossággal és az egyéb érintettekkel együttműködve kell elvégezni;

Támogatás

| 6. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a helyi nem kormányzati szervezetekkel, az érintettekkel és a helyi lakossággal együttműködve segítsék elő, hogy az érintetlen természeti terület érték legyen; |
| --- | --- |

6.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a helyi nem kormányzati szervezetekkel, az érintettekkel és a helyi lakossággal együttműködve segítsék elő, hogy az érintetlen természeti terület érték legyen;

| 7. | felhívja a tagállamokat, hogy indítsanak és támogassanak olyan tájékoztatási kampányokat, amelyek növelik a nyilvánosság tudatosságát az érintetlen természeti területekkel és azok jelentőségével kapcsolatban, továbbá hogy képviseljék azt a felfogást, hogy a biológiai sokféleség védelme összeegyeztethető lehet a gazdasági növekedéssel és a munkahelyekkel; |
| --- | --- |

7.

felhívja a tagállamokat, hogy indítsanak és támogassanak olyan tájékoztatási kampányokat, amelyek növelik a nyilvánosság tudatosságát az érintetlen természeti területekkel és azok jelentőségével kapcsolatban, továbbá hogy képviseljék azt a felfogást, hogy a biológiai sokféleség védelme összeegyeztethető lehet a gazdasági növekedéssel és a munkahelyekkel;

| 8. | felhívja a tagállamokat, hogy osszák meg egymással az érintetlen természeti területekkel kapcsolatos bevált gyakorlatokat érintő tapasztalataikat azáltal, hogy összehozzák a vezető európai szakértőket az Európai Unió érintetlen természeti területeivel kapcsolatos koncepció megvizsgálása és az érintetlen természeti területek uniós napirendre tűzése céljából; |
| --- | --- |

8.

felhívja a tagállamokat, hogy osszák meg egymással az érintetlen természeti területekkel kapcsolatos bevált gyakorlatokat érintő tapasztalataikat azáltal, hogy összehozzák a vezető európai szakértőket az Európai Unió érintetlen természeti területeivel kapcsolatos koncepció megvizsgálása és az érintetlen természeti területek uniós napirendre tűzése céljából;

| 9. | a turizmus által Európa legértékesebb természeti örökségének jelentős részében a múltban és jelenleg is okozott, megfelelően dokumentált károkra való tekintettel felhívja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy a turizmust – még ha az a látogatók valamely érintetlen természeti terület élőhelyeivel és vadvilágával való megismertetésére irányul is – különös elővigyázatossággal kezeljék, az Európában és Európán kívül a turizmus hatásainak minimalizálásával kapcsolatban szerzett tapasztalatok teljes körű felhasználásával, és megfelelő esetben az élőhely-irányelv 6. cikkére való hivatkozással; megfontolás tárgyává kellene tenni azokat a modelleket, amelyekben az érintetlen természeti területek legnagyobb részét elzárják a látogatók elől (az engedélyezett tudományos kutatások kivételével), korlátozott részét azonban nyitva tartják a fenntartható, a vadonélményen alapuló minőségi turizmus számára, és amelyek gazdasági előnyeit a helyi közösségek élvezik; |
| --- | --- |

9.

a turizmus által Európa legértékesebb természeti örökségének jelentős részében a múltban és jelenleg is okozott, megfelelően dokumentált károkra való tekintettel felhívja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy a turizmust – még ha az a látogatók valamely érintetlen természeti terület élőhelyeivel és vadvilágával való megismertetésére irányul is – különös elővigyázatossággal kezeljék, az Európában és Európán kívül a turizmus hatásainak minimalizálásával kapcsolatban szerzett tapasztalatok teljes körű felhasználásával, és megfelelő esetben az élőhely-irányelv 6. cikkére való hivatkozással; megfontolás tárgyává kellene tenni azokat a modelleket, amelyekben az érintetlen természeti területek legnagyobb részét elzárják a látogatók elől (az engedélyezett tudományos kutatások kivételével), korlátozott részét azonban nyitva tartják a fenntartható, a vadonélményen alapuló minőségi turizmus számára, és amelyek gazdasági előnyeit a helyi közösségek élvezik;

Megfelelőbb védelem

| 10. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy szenteljenek különös figyelmet az érintetlen természeti területek hatékony védelmének; |
| --- | --- |

10.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy szenteljenek különös figyelmet az érintetlen természeti területek hatékony védelmének;

| 11. | felhívja a Bizottságot, hogy azonosítsa az érintetlen természeti területeket érintő közvetlen veszélyeket; |
| --- | --- |

11.

felhívja a Bizottságot, hogy azonosítsa az érintetlen természeti területeket érintő közvetlen veszélyeket;

| 12. | felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki megfelelő ajánlásokat, amelyek a tagállamok számára iránymutatásokkal szolgálnak a természetes élőhelyek védelmét biztosító legjobb megközelítésekre vonatkozóan; |
| --- | --- |

12.

felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki megfelelő ajánlásokat, amelyek a tagállamok számára iránymutatásokkal szolgálnak a természetes élőhelyek védelmét biztosító legjobb megközelítésekre vonatkozóan;

| 13. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a madárvédelmi, az élőhely-irányelv, a vízügyi keretirányelv (3), illetve a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv (4) hatékonyabb és egységesebb végrehajtása révén, megfelelőbb finanszírozással védjék az érintetlen természeti területeiket, hogy elkerüljék e területeknek a káros, nem fenntartható fejlődés miatti sérülését; |
| --- | --- |

13.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a madárvédelmi, az élőhely-irányelv, a vízügyi keretirányelv (3), illetve a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv (4) hatékonyabb és egységesebb végrehajtása révén, megfelelőbb finanszírozással védjék az érintetlen természeti területeiket, hogy elkerüljék e területeknek a káros, nem fenntartható fejlődés miatti sérülését;

| 14. | örömmel fogadja a madárvédelmi és az élőhely-irányelv felülvizsgálatát, amelynek célja, hogy megfelelő esetben a veszélyeztetett fajok és biotópok számára megfelelőbb védelmet biztosító módosításokra kerüljön sor; |
| --- | --- |

14.

örömmel fogadja a madárvédelmi és az élőhely-irányelv felülvizsgálatát, amelynek célja, hogy megfelelő esetben a veszélyeztetett fajok és biotópok számára megfelelőbb védelmet biztosító módosításokra kerüljön sor;

| 15. | felhívja a Bizottságot, hogy karolja fel a Wild Europe kezdeményezést, amely több természetvédelmi szervezet – köztük az IUCN, az IUCN-WCPA, a WWF, a Birdlife International és a PAN-Parkok – partnerségén alapul, és amely nagymértékben érdekelt az érintetlen és a majdnem érintetlen természeti területek megőrzésében; |
| --- | --- |

15.

felhívja a Bizottságot, hogy karolja fel a Wild Europe kezdeményezést, amely több természetvédelmi szervezet – köztük az IUCN, az IUCN-WCPA, a WWF, a Birdlife International és a PAN-Parkok – partnerségén alapul, és amely nagymértékben érdekelt az érintetlen és a majdnem érintetlen természeti területek megőrzésében;

Az érintetlen természeti területek és a Natura 2000

| 16. | felhívja a Bizottságot, hogy az érintettekkel együttműködésben dolgozzon ki iránymutatásokat az érintetlen természeti területek Natura 2000 hálózat szerinti védelmére, irányítására, fenntartható használatára, felügyeletére és finanszírozására vonatkozóan, különösen az előttünk álló kihívásokra, így az éghajlatváltozásra, az illegális fakitermelésre és az áruk iránti fokozódó igényre való tekintettel; |
| --- | --- |

16.

felhívja a Bizottságot, hogy az érintettekkel együttműködésben dolgozzon ki iránymutatásokat az érintetlen természeti területek Natura 2000 hálózat szerinti védelmére, irányítására, fenntartható használatára, felügyeletére és finanszírozására vonatkozóan, különösen az előttünk álló kihívásokra, így az éghajlatváltozásra, az illegális fakitermelésre és az áruk iránti fokozódó igényre való tekintettel;

| 17. | mélységes aggodalmának ad hangot a biológiai sokféleséggel kapcsolatos európai politika miatt, mivel a Natura 2000 hálózat irányítására nem áll rendelkezésre megfelelő finanszírozás; ezzel kapcsolatban felhívja a Bizottságot, hogy az élőhely-irányelvben foglaltak értelmében nyújtson közösségi társfinanszírozást a tagállami helyszínek irányítása számára; |
| --- | --- |

17.

mélységes aggodalmának ad hangot a biológiai sokféleséggel kapcsolatos európai politika miatt, mivel a Natura 2000 hálózat irányítására nem áll rendelkezésre megfelelő finanszírozás; ezzel kapcsolatban felhívja a Bizottságot, hogy az élőhely-irányelvben foglaltak értelmében nyújtson közösségi társfinanszírozást a tagállami helyszínek irányítása számára;

| 18. | felhívja a Bizottságot, hogy biztosítson különleges státuszt és szigorúbb védelmet a Natura 2000 hálózat részét képező érintetlen természeti területek számára; |
| --- | --- |

18.

felhívja a Bizottságot, hogy biztosítson különleges státuszt és szigorúbb védelmet a Natura 2000 hálózat részét képező érintetlen természeti területek számára;

| 19. | úgy véli, hogy a vidékfejlesztési politikát és a környezetvédelemnek az EU mezőgazdasági ágazatba való beépítését meg kell erősíteni; úgy ítéli meg azonban, hogy a Vidékfejlesztési Alap az erőforrásokat, a programozást és a szakértelmet tekintve nem elégséges a biológiai sokféleség és az érintetlen természeti területek megőrzésének finanszírozásához; |
| --- | --- |

19.

úgy véli, hogy a vidékfejlesztési politikát és a környezetvédelemnek az EU mezőgazdasági ágazatba való beépítését meg kell erősíteni; úgy ítéli meg azonban, hogy a Vidékfejlesztési Alap az erőforrásokat, a programozást és a szakértelmet tekintve nem elégséges a biológiai sokféleség és az érintetlen természeti területek megőrzésének finanszírozásához;

| 20. | felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a Natura 2000 hálózat tovább erősödjék, és olyan átfogó és jól működő ökológiai hálózattá váljék, amelyben az érintetlen természeti területek központi szerepet játszanak; hangsúlyozza, hogy a Natura 2000 megőrzéssel kapcsolatos céljainak eléréséhez összehangolt politikára van szükség elsősorban a közös agrárpolitika, a közlekedés, az energiaágazat és a költségvetés területén; |
| --- | --- |

20.

felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a Natura 2000 hálózat tovább erősödjék, és olyan átfogó és jól működő ökológiai hálózattá váljék, amelyben az érintetlen természeti területek központi szerepet játszanak; hangsúlyozza, hogy a Natura 2000 megőrzéssel kapcsolatos céljainak eléréséhez összehangolt politikára van szükség elsősorban a közös agrárpolitika, a közlekedés, az energiaágazat és a költségvetés területén;

Invazív idegen fajok

| 21. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy működjenek együtt az invazív idegen fajokra vonatkozó szilárd jogi keret kidolgozásában, amely az e fajokból eredő ökológiai és gazdasági hatásokkal, valamint az érintetlen természeti területek e veszéllyel szembeni rendkívüli sérülékenységével is foglalkozik; |
| --- | --- |

21.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy működjenek együtt az invazív idegen fajokra vonatkozó szilárd jogi keret kidolgozásában, amely az e fajokból eredő ökológiai és gazdasági hatásokkal, valamint az érintetlen természeti területek e veszéllyel szembeni rendkívüli sérülékenységével is foglalkozik;

Az érintetlen természeti területek és az éghajlatváltozás

| 22. | felhívja a Bizottságot, hogy kövesse nyomon és értékelje az éghajlatváltozás érintetlen természeti területekre gyakorolt hatásait; |
| --- | --- |

22.

felhívja a Bizottságot, hogy kövesse nyomon és értékelje az éghajlatváltozás érintetlen természeti területekre gyakorolt hatásait;

| 23. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az érintetlen természeti területek megőrzését tegyék az éghajlatváltozás kezelésére irányuló stratégiájuk egyik fő céljává; |
| --- | --- |

23.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az érintetlen természeti területek megőrzését tegyék az éghajlatváltozás kezelésére irányuló stratégiájuk egyik fő céljává;

| 24. | felhívja a Bizottságot, hogy az éghajlatváltozással összefüggésben folytasson kutatást és nyújtson iránymutatást arra vonatkozóan, hogy a megőrzés érdekében emberi beavatkozással milyen esetben és hogyan kezelhetők az érintetlen természeti területek; |
| --- | --- |

24.

felhívja a Bizottságot, hogy az éghajlatváltozással összefüggésben folytasson kutatást és nyújtson iránymutatást arra vonatkozóan, hogy a megőrzés érdekében emberi beavatkozással milyen esetben és hogyan kezelhetők az érintetlen természeti területek;

*

- *

| 25. | határozott támogatásáról biztosítja az érintetlen természeti területekkel kapcsolatos politikák és intézkedések megerősítését; |
| --- | --- |

25.

határozott támogatásáról biztosítja az érintetlen természeti területekkel kapcsolatos politikák és intézkedések megerősítését;

| 26. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

26.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 103., 1979.4.25., 1. o.

(2)  HL L 206., 1992.7.22., 7. o.

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000. október 23-i 2000/60/EK irányelve a vízvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (HL L 327., 2000.12.22., 1. o.)

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008. június 17-i 2008/56/EK irányelve a tengeri környezetvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (HL L 164., 2008.6.25., 19. o.)

---

| 18.3.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 67/5 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 67/5

---

Menetrend az általános célú és üzleti repülés fenntartható jövőjéhez

P6_TA(2009)0036

Az Európai Parlament 2009. február 3-i állásfoglalása az általános célú és üzleti repülés fenntartható jövőjének menetrendjéről (2008/2134(INI))

(2010/C 67 E/02)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az általános célú és üzleti repülés fenntartható jövőjének menetrendjéről szóló, 2007. január 11-i bizottsági közleményre (COM(2007)0869), |
| --- | --- |

—

tekintettel az általános célú és üzleti repülés fenntartható jövőjének menetrendjéről szóló, 2007. január 11-i bizottsági közleményre (COM(2007)0869),

| — | tekintettel az 549/2004/EK, 550/2004/EK, 551/2004/EK és 552/2004/EK rendeletnek az európai légi közlekedési rendszer teljesítményének és fenntarthatóságának javítását célzó módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló 2008. június 25-i javaslatra (COM(2008)0388), |
| --- | --- |

—

tekintettel az 549/2004/EK, 550/2004/EK, 551/2004/EK és 552/2004/EK rendeletnek az európai légi közlekedési rendszer teljesítményének és fenntarthatóságának javítását célzó módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló 2008. június 25-i javaslatra (COM(2008)0388),

| — | tekintettel a 216/2008/EK rendeletnek a repülőterek, a légiforgalmi szolgáltatás és a léginavigációs szolgálatok tekintetében történő módosításáról és a 2006/23/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló 2008. június 25-i javaslatra (COM(2008)0390), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 216/2008/EK rendeletnek a repülőterek, a légiforgalmi szolgáltatás és a léginavigációs szolgálatok tekintetében történő módosításáról és a 2006/23/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló 2008. június 25-i javaslatra (COM(2008)0390),

| — | tekintettel a 2003/87/EK irányelvnek az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének a légi közlekedésre történő kiterjesztése céljából történő módosításáról szóló, 2008. november 19-i 2008/101/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2003/87/EK irányelvnek az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének a légi közlekedésre történő kiterjesztése céljából történő módosításáról szóló, 2008. november 19-i 2008/101/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1),

| — | tekintettel az egységes európai égbolt létrehozására vonatkozó keret megállapításáról szóló, 2004. március 10-i 549/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), a léginavigációs szolgálatoknak az egységes európai égbolt keretében történő ellátásáról szóló, 2004. március 10-i 550/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és a légtérnek az egységes európai égbolt keretében történő szervezéséről és használatáról szóló, 2004. március 10-i 551/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egységes európai égbolt létrehozására vonatkozó keret megállapításáról szóló, 2004. március 10-i 549/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), a léginavigációs szolgálatoknak az egységes európai égbolt keretében történő ellátásáról szóló, 2004. március 10-i 550/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és a légtérnek az egységes európai égbolt keretében történő szervezéséről és használatáról szóló, 2004. március 10-i 551/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4),

| — | tekintettel a polgári repülés területén közös szabályokról és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló, 2008. február 20-i 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5) (EASA-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel a polgári repülés területén közös szabályokról és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló, 2008. február 20-i 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5) (EASA-rendelet),

| — | tekintettel a Közösség repülőterein alkalmazandó résidőkiosztás egységes szabályairól szóló, 1993. január 18-i 95/93/EGK tanácsi rendeletre (6) (résidő-kiosztási rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közösség repülőterein alkalmazandó résidőkiosztás egységes szabályairól szóló, 1993. január 18-i 95/93/EGK tanácsi rendeletre (6) (résidő-kiosztási rendelet),

| — | tekintettel a légi járművek és kapcsolódó termékek, alkatrészek és berendezések légialkalmassági és környezetvédelmi tanúsítása, valamint a tervező és gyártó szervezetek tanúsítása végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló 1702/2003/EK rendelet módosításáról szóló, 2007. március 30-i 375/2007/EK bizottsági rendeletre (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a légi járművek és kapcsolódó termékek, alkatrészek és berendezések légialkalmassági és környezetvédelmi tanúsítása, valamint a tervező és gyártó szervezetek tanúsítása végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló 1702/2003/EK rendelet módosításáról szóló, 2007. március 30-i 375/2007/EK bizottsági rendeletre (7),

| — | tekintettel a légi járművek és repüléstechnikai termékek, alkatrészek és berendezések folyamatos légi alkalmasságának biztosításáról és az ezzel összefüggő feladatokban részt vevő szervezetek és személyek jóváhagyásáról szóló 2042/2003/EK rendelet módosításáról szóló, 2007. március 30-i 376/2007/EK bizottsági rendeletre (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a légi járművek és repüléstechnikai termékek, alkatrészek és berendezések folyamatos légi alkalmasságának biztosításáról és az ezzel összefüggő feladatokban részt vevő szervezetek és személyek jóváhagyásáról szóló 2042/2003/EK rendelet módosításáról szóló, 2007. március 30-i 376/2007/EK bizottsági rendeletre (8),

| — | tekintettel az új generációs európai légiforgalmi szolgáltatási rendszer (SESAR) megvalósítása érdekében közös vállalkozás alapításáról szóló, 2007. február 27-i 219/2007/EK tanácsi rendeletre (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az új generációs európai légiforgalmi szolgáltatási rendszer (SESAR) megvalósítása érdekében közös vállalkozás alapításáról szóló, 2007. február 27-i 219/2007/EK tanácsi rendeletre (9),

| — | tekintettel a költséghatékony, kisméretű légi járművekkel (CESAR) kapcsolatos, a kutatási és technológiai fejlesztés 6. keretprogramjából finanszírozott projektre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a költséghatékony, kisméretű légi járművekkel (CESAR) kapcsolatos, a kutatási és technológiai fejlesztés 6. keretprogramjából finanszírozott projektre,

| — | tekintettel a Bizottság által az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „Az egységes európai égbolt II. fázisa: Útban a fenntarthatóbb és hatékonyabb légi közlekedés felé” című, 2008. június 25-i közleményre (COM(2008)0389), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „Az egységes európai égbolt II. fázisa: Útban a fenntarthatóbb és hatékonyabb légi közlekedés felé” című, 2008. június 25-i közleményre (COM(2008)0389),

| — | tekintettel a Bizottság által a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, „Az európai repülőterek kapacitására, hatékonyságára és biztonságára irányuló cselekvési terv” című, 2007. január 24-i közleményre (COM(2006)0819), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, „Az európai repülőterek kapacitására, hatékonyságára és biztonságára irányuló cselekvési terv” című, 2007. január 24-i közleményre (COM(2006)0819),

| — | tekintettel a Bizottság által az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, a Közösség repülőterein alkalmazandó résidőkiosztás egységes szabályairól szóló 95/93/EGK rendelet alkalmazásáról szóló, 2008. április 30-án módosított közleményre (COM(2008)0227), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, a Közösség repülőterein alkalmazandó résidőkiosztás egységes szabályairól szóló 95/93/EGK rendelet alkalmazásáról szóló, 2008. április 30-án módosított közleményre (COM(2008)0227),

| — | tekintettel az új generációs európai légiforgalmi szolgáltatási rendszer (SESAR) megvalósítására irányuló projekt jelenlegi állásáról szóló, 2007. március 15-i bizottsági közleményre (COM(2007)0103), |
| --- | --- |

—

tekintettel az új generációs európai légiforgalmi szolgáltatási rendszer (SESAR) megvalósítására irányuló projekt jelenlegi állásáról szóló, 2007. március 15-i bizottsági közleményre (COM(2007)0103),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére, valamint az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság véleményére (A6-0501/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére, valamint az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság véleményére (A6-0501/2008),

| A. | mivel az általános célú és üzleti repülés sokféle repülési tevékenységet foglal magában; mivel e fogalom alá tartozik minden, kereskedelmi célú légi fuvarozástól eltérő polgári repülési művelet, valamint az igény szerinti, díj ellenében igénybe vehető polgári légi közlekedési műveletek, |
| --- | --- |

A.

mivel az általános célú és üzleti repülés sokféle repülési tevékenységet foglal magában; mivel e fogalom alá tartozik minden, kereskedelmi célú légi fuvarozástól eltérő polgári repülési művelet, valamint az igény szerinti, díj ellenében igénybe vehető polgári légi közlekedési műveletek,

| B. | mivel ide tartozik továbbá olyan értékes munkaterületek változatos köre, mint a szakosodott légi tevékenységek (légi térképészet, mezőgazdasági járatok, tűzoltás, forgalomfelügyelet), a légi képzések és a szabadidős repülés, |
| --- | --- |

B.

mivel ide tartozik továbbá olyan értékes munkaterületek változatos köre, mint a szakosodott légi tevékenységek (légi térképészet, mezőgazdasági járatok, tűzoltás, forgalomfelügyelet), a légi képzések és a szabadidős repülés,

| C. | mivel jelenleg nem áll rendelkezésre elegendő adat és statisztikai információ az általános célú és üzleti repülésről, |
| --- | --- |

C.

mivel jelenleg nem áll rendelkezésre elegendő adat és statisztikai információ az általános célú és üzleti repülésről,

| D. | mivel az általános célú és üzleti repülés a polgári repülés leggyorsabban bővülő területe Európában; mivel az általános célú és üzleti repülés kiegészíti a kereskedelmi légitársaságok által végzett rendes légi szállítást, és ezáltal speciális társadalmi és gazdasági előnyöket biztosít, például fokozza a polgárok mobilitását, az üzleti vállalkozások termelékenységét és a regionális kohéziót, |
| --- | --- |

D.

mivel az általános célú és üzleti repülés a polgári repülés leggyorsabban bővülő területe Európában; mivel az általános célú és üzleti repülés kiegészíti a kereskedelmi légitársaságok által végzett rendes légi szállítást, és ezáltal speciális társadalmi és gazdasági előnyöket biztosít, például fokozza a polgárok mobilitását, az üzleti vállalkozások termelékenységét és a regionális kohéziót,

| E. | mivel az általános célú és üzleti repülés növekvő gazdasági jelentőséggel bír, különösen az európai gyártóipar számára, amely folyamatosan növeli részesedését a világpiacon és további számottevő növekedési potenciállal rendelkezik, |
| --- | --- |

E.

mivel az általános célú és üzleti repülés növekvő gazdasági jelentőséggel bír, különösen az európai gyártóipar számára, amely folyamatosan növeli részesedését a világpiacon és további számottevő növekedési potenciállal rendelkezik,

| F. | mivel az EU légi közlekedési politikája hagyományosan a kereskedelmi célú légi fuvarozásra összpontosított, és eközben nem fordított kellő figyelmet az általános célú és üzleti repülésre gyakorolt egyre nagyobb hatására, |
| --- | --- |

F.

mivel az EU légi közlekedési politikája hagyományosan a kereskedelmi célú légi fuvarozásra összpontosított, és eközben nem fordított kellő figyelmet az általános célú és üzleti repülésre gyakorolt egyre nagyobb hatására,

| G. | mivel a rendkívül komplex kereskedelmi repülőgépek működését meghatározni kívánó szabályok aránytalanul nagy pénzügyi és szabályozási terheket róhatnak a kis magángépek üzemeltetőire; mivel ezért az egységes szabályozási megközelítések és a szabályok egyforma módon történő végrehajtása a különböző légi közlekedési ágazatokban bizonyos szempontokból nem bizonyult megfelelőnek, |
| --- | --- |

G.

mivel a rendkívül komplex kereskedelmi repülőgépek működését meghatározni kívánó szabályok aránytalanul nagy pénzügyi és szabályozási terheket róhatnak a kis magángépek üzemeltetőire; mivel ezért az egységes szabályozási megközelítések és a szabályok egyforma módon történő végrehajtása a különböző légi közlekedési ágazatokban bizonyos szempontokból nem bizonyult megfelelőnek,

| H. | mivel a légtérhez és a repülőterekhez való hozzáférés kulcsfontosságú kérdés az általános célú és üzleti repülés számára, tekintve, hogy egyre növekvő szakadék van a kereslet és a kapacitás között; mivel az általános célú és üzleti repülés egyre inkább versenyben van a légtérért és repülőterekért a szélesebb körű légi közlekedési ágazattal, |
| --- | --- |

H.

mivel a légtérhez és a repülőterekhez való hozzáférés kulcsfontosságú kérdés az általános célú és üzleti repülés számára, tekintve, hogy egyre növekvő szakadék van a kereslet és a kapacitás között; mivel az általános célú és üzleti repülés egyre inkább versenyben van a légtérért és repülőterekért a szélesebb körű légi közlekedési ágazattal,

| 1. | üdvözli az általános célú és üzleti repülésről szóló bizottsági közleményt, mivel az alapos elemzést ad az ágazatot érintő kérdésekről és több olyan megközelítést is felvázol, amelyek alkalmasak ezen ágazat sajátos igényeinek kielégítésére az összes érdekelt féllel folytatott állandó párbeszéd keretében; |
| --- | --- |

1.

üdvözli az általános célú és üzleti repülésről szóló bizottsági közleményt, mivel az alapos elemzést ad az ágazatot érintő kérdésekről és több olyan megközelítést is felvázol, amelyek alkalmasak ezen ágazat sajátos igényeinek kielégítésére az összes érdekelt féllel folytatott állandó párbeszéd keretében;

Arányos szabályozás és szubszidiaritás

| 2. | hangsúlyozza, hogy figyelembe kell venni az általános célú és üzleti repülés érdekeit és sajátosságait a légi közlekedési politikát érintő jövőbeli kezdeményezések kidolgozása során ezen ágazat versenyképességének erősítése érdekében; ezzel kapcsolatban felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa az arányosság és a szubszidiaritás elvének alkalmazását a légi közlekedésre vonatkozó hatályos és jövőbeli jogszabályok kidolgozásakor és végrehajtásakor egyaránt; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy figyelembe kell venni az általános célú és üzleti repülés érdekeit és sajátosságait a légi közlekedési politikát érintő jövőbeli kezdeményezések kidolgozása során ezen ágazat versenyképességének erősítése érdekében; ezzel kapcsolatban felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa az arányosság és a szubszidiaritás elvének alkalmazását a légi közlekedésre vonatkozó hatályos és jövőbeli jogszabályok kidolgozásakor és végrehajtásakor egyaránt;

| 3. | emlékezteti a Bizottságot annak szükségességére, hogy rendszeresen készüljenek szegmentált hatásvizsgálatok a különféle kategóriákba tartozó vállalkozásokat és légtérhasználókat érintő szabályok differenciálásra érdekében, amennyiben erre szükség van, illetve amennyiben ez nem veszélyezteti a biztonságot; |
| --- | --- |

3.

emlékezteti a Bizottságot annak szükségességére, hogy rendszeresen készüljenek szegmentált hatásvizsgálatok a különféle kategóriákba tartozó vállalkozásokat és légtérhasználókat érintő szabályok differenciálásra érdekében, amennyiben erre szükség van, illetve amennyiben ez nem veszélyezteti a biztonságot;

| 4. | felhívja a Bizottságot, hogy a légi közlekedés biztonságára vonatkozó végrehajtási szabályok elfogadásakor gondoskodjon arról, hogy azok arányosak legyenek és illeszkedjenek az adott kategóriájú repülőgép és repülési művelet komplexitásához; |
| --- | --- |

4.

felhívja a Bizottságot, hogy a légi közlekedés biztonságára vonatkozó végrehajtási szabályok elfogadásakor gondoskodjon arról, hogy azok arányosak legyenek és illeszkedjenek az adott kategóriájú repülőgép és repülési művelet komplexitásához;

| 5. | üdvözli, hogy a közelmúltban kiigazították a kereskedelmi célú légi fuvarozásban nem érintett repülőgépekre, különösen a nem „komplex motoros meghajtású légi járműnek” minősített repülőgépekre vonatkozó karbantartási szabályokat, ami jó példa az arányos szabályozásra; |
| --- | --- |

5.

üdvözli, hogy a közelmúltban kiigazították a kereskedelmi célú légi fuvarozásban nem érintett repülőgépekre, különösen a nem „komplex motoros meghajtású légi járműnek” minősített repülőgépekre vonatkozó karbantartási szabályokat, ami jó példa az arányos szabályozásra;

| 6. | úgy véli, hogy a végrehajtási fázisban bizonyos mértékű rugalmasságra lenne szükség az általános célú repülés tekintetében; ez bizonyos felügyeleti hatáskörök sport- és szabadidős repülési egyesületekre és szervezetekre történő átruházásával, az illetékes légi közlekedési hatóság megfelelő felügyelete alatt, és az összeférhetetlenség kizárásával lenne megvalósítható; |
| --- | --- |

6.

úgy véli, hogy a végrehajtási fázisban bizonyos mértékű rugalmasságra lenne szükség az általános célú repülés tekintetében; ez bizonyos felügyeleti hatáskörök sport- és szabadidős repülési egyesületekre és szervezetekre történő átruházásával, az illetékes légi közlekedési hatóság megfelelő felügyelete alatt, és az összeférhetetlenség kizárásával lenne megvalósítható;

| 7. | kéri a Bizottságot annak megvizsgálására, hogy lehetséges-e egyszerűsített biztonsági és átvilágítási eljárások megállapítása az üzleti repülést igénybe vevő utasok számára, biztonságuk bárminemű veszélyeztetése nélkül; |
| --- | --- |

7.

kéri a Bizottságot annak megvizsgálására, hogy lehetséges-e egyszerűsített biztonsági és átvilágítási eljárások megállapítása az üzleti repülést igénybe vevő utasok számára, biztonságuk bárminemű veszélyeztetése nélkül;

| 8. | javasolja, hogy a Bizottság segítse elő a kis- és közepes méretű repülőtereken alkalmazott biztonsági intézkedések bevált gyakorlatainak cseréjét; |
| --- | --- |

8.

javasolja, hogy a Bizottság segítse elő a kis- és közepes méretű repülőtereken alkalmazott biztonsági intézkedések bevált gyakorlatainak cseréjét;

Repülőtéri és légtérkapacitás

| 9. | rámutat arra, hogy az általános célú és üzleti repülés számára egyre nehezebbé válik hozzáférni nemcsak a nagyobb, hanem a regionális repülőterekhez is, mivel a kereskedelmi célú légi fuvarozás részéről mutatkozó egyre növekvő kereslet miatt korlátozott a résidők és a parkolóállások elérhetősége; |
| --- | --- |

9.

rámutat arra, hogy az általános célú és üzleti repülés számára egyre nehezebbé válik hozzáférni nemcsak a nagyobb, hanem a regionális repülőterekhez is, mivel a kereskedelmi célú légi fuvarozás részéről mutatkozó egyre növekvő kereslet miatt korlátozott a résidők és a parkolóállások elérhetősége;

| 10. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy repülőtéri hatóságaik segítségével kezeljék ezeket a problémákat olyan intézkedések végrehajtásával, amelyek a jobb tervezés és a modern technológiák alkalmazása révén optimalizálják a meglévő kapacitások kihasználását, amint azt az európai repülőterek kapacitására, hatékonyságára és biztonságára irányuló bizottsági cselekvési terv is megfogalmazza; |
| --- | --- |

10.

sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy repülőtéri hatóságaik segítségével kezeljék ezeket a problémákat olyan intézkedések végrehajtásával, amelyek a jobb tervezés és a modern technológiák alkalmazása révén optimalizálják a meglévő kapacitások kihasználását, amint azt az európai repülőterek kapacitására, hatékonyságára és biztonságára irányuló bizottsági cselekvési terv is megfogalmazza;

| 11. | várakozással tekint a repülőtéri kapacitások új közösségi megfigyelőközpontja véleménye elé az európai repülőtér-hálózat kapacitásának növelése tárgyában, és reméli, hogy a megfigyelőközpont fontos szerepet fog betölteni az európai repülőtéri kapacitásra, hatékonyságra és biztonságra vonatkozó közösségi cselekvési terv megvalósítása során; |
| --- | --- |

11.

várakozással tekint a repülőtéri kapacitások új közösségi megfigyelőközpontja véleménye elé az európai repülőtér-hálózat kapacitásának növelése tárgyában, és reméli, hogy a megfigyelőközpont fontos szerepet fog betölteni az európai repülőtéri kapacitásra, hatékonyságra és biztonságra vonatkozó közösségi cselekvési terv megvalósítása során;

| 12. | úgy véli, hogy a helikopterek fontos eszközök lehetnek a repülőterek rövid távú összekötésében, valamint sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy építsék be azokat a kapacitásnövelő stratégiáikba; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy a helikopterek fontos eszközök lehetnek a repülőterek rövid távú összekötésében, valamint sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy építsék be azokat a kapacitásnövelő stratégiáikba;

| 13. | bátorítja a tagállamokat, valamint a regionális és helyi hatóságokat, hogy ruházzanak be kisebb és közepes méretű repülőterek létrehozásába és korszerűsítésébe, amelyek kiemelkedő jelentőséggel bírnak az általános célú és üzleti repülés szempontjából; |
| --- | --- |

13.

bátorítja a tagállamokat, valamint a regionális és helyi hatóságokat, hogy ruházzanak be kisebb és közepes méretű repülőterek létrehozásába és korszerűsítésébe, amelyek kiemelkedő jelentőséggel bírnak az általános célú és üzleti repülés szempontjából;

| 14. | bátorítja a tagállamokat, hogy ruházzanak be az általános célú és üzleti repülés területén a légi járművek üzemeltetéséhez és állomásoztatásához szükséges speciális infrastruktúrába; |
| --- | --- |

14.

bátorítja a tagállamokat, hogy ruházzanak be az általános célú és üzleti repülés területén a légi járművek üzemeltetéséhez és állomásoztatásához szükséges speciális infrastruktúrába;

| 15. | bátorítja a tagállamokat, valamint a regionális és helyi hatóságokat, hogy valamennyi érintett felet vonják be az arra irányuló konzultációs folyamatba, hogy adott esetben jelöljenek ki potenciális vagy meglévő repülőtereket kifejezetten az általános célú és üzleti repülés céljaira; amennyiben megszűnt katonai repülőterekről van szó, akkor a konzultációba be kell vonni a katonai hatóságokat is; |
| --- | --- |

15.

bátorítja a tagállamokat, valamint a regionális és helyi hatóságokat, hogy valamennyi érintett felet vonják be az arra irányuló konzultációs folyamatba, hogy adott esetben jelöljenek ki potenciális vagy meglévő repülőtereket kifejezetten az általános célú és üzleti repülés céljaira; amennyiben megszűnt katonai repülőterekről van szó, akkor a konzultációba be kell vonni a katonai hatóságokat is;

| 16. | rendkívül fontosnak tartja, hogy a kis és közepes méretű repülőterek körüli légtér övezetei alkalmasak legyenek az általános célú és üzleti repülés használói számára, valamint az ilyen övezeteket érintő bármilyen változást a használóival folytatott konzultáció előzze meg; |
| --- | --- |

16.

rendkívül fontosnak tartja, hogy a kis és közepes méretű repülőterek körüli légtér övezetei alkalmasak legyenek az általános célú és üzleti repülés használói számára, valamint az ilyen övezeteket érintő bármilyen változást a használóival folytatott konzultáció előzze meg;

| 17. | hangsúlyozza, hogy az üzleti repülés számára lehetőség szerint megfelelő hozzáférést kell biztosítani a nagyobb repülőterekhez annak érdekében, hogy összeköthessék a különböző európai régiókat Európa gazdasági központjaival és kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg és 2009 végéig jelentse a Parlamentnek, hogy szükség van-e a jelenlegi résidő-kiosztási rendelet vonatkozó rendelkezéseinek kiigazítására; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy az üzleti repülés számára lehetőség szerint megfelelő hozzáférést kell biztosítani a nagyobb repülőterekhez annak érdekében, hogy összeköthessék a különböző európai régiókat Európa gazdasági központjaival és kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg és 2009 végéig jelentse a Parlamentnek, hogy szükség van-e a jelenlegi résidő-kiosztási rendelet vonatkozó rendelkezéseinek kiigazítására;

| 18. | hangsúlyozza egy harmonizált megközelítés európai szintű kidolgozásának szükségességét a repülőtéri résidők és a járattervek közötti következetesség biztosítása érdekében, és felhívja a Bizottságot, hogy tegyen megfelelő javaslatokat erre vonatkozóan, valamint ösztönzi az európai repülőtér-koordinátorok részvételét e folyamatban; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza egy harmonizált megközelítés európai szintű kidolgozásának szükségességét a repülőtéri résidők és a járattervek közötti következetesség biztosítása érdekében, és felhívja a Bizottságot, hogy tegyen megfelelő javaslatokat erre vonatkozóan, valamint ösztönzi az európai repülőtér-koordinátorok részvételét e folyamatban;

| 19. | arra számít, hogy a korszerű és innovatív technológiákat alkalmazó légiforgalom-irányítási rendszernek a SESAR közös vállalkozás keretében történő bevezetése hozzájárul az európai légtér felaprózódásának és előre jelzett túlzsúfoltságának leküzdéséhez, valamint hogy jelentősen növeli a légtérkapacitást, ami az összes légtérhasználó javára szolgál majd, beleértve az általános célú és üzleti repülést is; |
| --- | --- |

19.

arra számít, hogy a korszerű és innovatív technológiákat alkalmazó légiforgalom-irányítási rendszernek a SESAR közös vállalkozás keretében történő bevezetése hozzájárul az európai légtér felaprózódásának és előre jelzett túlzsúfoltságának leküzdéséhez, valamint hogy jelentősen növeli a légtérkapacitást, ami az összes légtérhasználó javára szolgál majd, beleértve az általános célú és üzleti repülést is;

| 20. | hangsúlyozza azonban, hogy a SESAR programnak maradéktalanul figyelembe kell vennie az általános célú és üzleti repülés sajátosságait, és valódi előnyökkel kell szolgálnia az ágazat számára anélkül, hogy szükségtelen terheket róna rá; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza azonban, hogy a SESAR programnak maradéktalanul figyelembe kell vennie az általános célú és üzleti repülés sajátosságait, és valódi előnyökkel kell szolgálnia az ágazat számára anélkül, hogy szükségtelen terheket róna rá;

| 21. | úgy véli, hogy a célok között kell szerepelnie annak, hogy a látvarepülési szabályokat (VFR) használók felhasználóbarát és költséghatékony módon férhessenek hozzá a közlekedési, meteorológiai és repülési információkhoz; |
| --- | --- |

21.

úgy véli, hogy a célok között kell szerepelnie annak, hogy a látvarepülési szabályokat (VFR) használók felhasználóbarát és költséghatékony módon férhessenek hozzá a közlekedési, meteorológiai és repülési információkhoz;

| 22. | ragaszkodik ahhoz, hogy az „egységes európai égboltra” vonatkozó jogszabályok és a SESAR program ne támasszon aránytalan és túl költséges technológiai követelményeket a VFR szerint üzemeltetett kis repülőgépekkel szemben, annak maradéktalan elismerése mellett, hogy minden, ellenőrzött légteret használó repülőgépnek rendelkeznie kell megfelelő szintű biztonsági berendezésekkel, mint pl. a helymeghatározó készülékek; |
| --- | --- |

22.

ragaszkodik ahhoz, hogy az „egységes európai égboltra” vonatkozó jogszabályok és a SESAR program ne támasszon aránytalan és túl költséges technológiai követelményeket a VFR szerint üzemeltetett kis repülőgépekkel szemben, annak maradéktalan elismerése mellett, hogy minden, ellenőrzött légteret használó repülőgépnek rendelkeznie kell megfelelő szintű biztonsági berendezésekkel, mint pl. a helymeghatározó készülékek;

Környezeti fenntarthatóság

| 23. | úgy véli, hogy az általános célú és üzleti repülés a CO2-kibocsátás és zaj tekintetében kisebb hatást gyakorol a környezetre, mint a kereskedelmi célú légi fuvarozás; |
| --- | --- |

23.

úgy véli, hogy az általános célú és üzleti repülés a CO2-kibocsátás és zaj tekintetében kisebb hatást gyakorol a környezetre, mint a kereskedelmi célú légi fuvarozás;

| 24. | szükségesnek tartja azonban a kibocsátások csökkentését annak ösztönzése révén, hogy a kisebb repülőgépek tisztább üzemanyagok használatával javítsák környezeti teljesítményüket, illetve a kutatás, technológiai fejlesztés és innováció támogatása révén; hangsúlyozza ezzel összefüggésben az olyan kezdeményezések fontosságát, mint a „Tiszta Égbolt” vagy a CESAR; |
| --- | --- |

24.

szükségesnek tartja azonban a kibocsátások csökkentését annak ösztönzése révén, hogy a kisebb repülőgépek tisztább üzemanyagok használatával javítsák környezeti teljesítményüket, illetve a kutatás, technológiai fejlesztés és innováció támogatása révén; hangsúlyozza ezzel összefüggésben az olyan kezdeményezések fontosságát, mint a „Tiszta Égbolt” vagy a CESAR;

| 25. | megállapítja, hogy az általános célú és üzleti repülés túlnyomó része nem tartozik a kibocsátáskereskedelmi rendszer repülésre történő kiterjesztésére irányuló irányelv hatálya alá; |
| --- | --- |

25.

megállapítja, hogy az általános célú és üzleti repülés túlnyomó része nem tartozik a kibocsátáskereskedelmi rendszer repülésre történő kiterjesztésére irányuló irányelv hatálya alá;

| 26. | azon a véleményen van, hogy a zajjal kapcsolatos kérdésekkel nemzeti és helyi szinten kell foglalkozni a szubszidiaritás elvének megfelelően, és úgy véli, hogy a zajtérképezés a számos eszköz egyike, amely kiegyensúlyozott módszert biztosít a repülőterek fejlesztésének biztosításához a helyi lakosokat terhelő jelentős zajszennyezés nélkül; |
| --- | --- |

26.

azon a véleményen van, hogy a zajjal kapcsolatos kérdésekkel nemzeti és helyi szinten kell foglalkozni a szubszidiaritás elvének megfelelően, és úgy véli, hogy a zajtérképezés a számos eszköz egyike, amely kiegyensúlyozott módszert biztosít a repülőterek fejlesztésének biztosításához a helyi lakosokat terhelő jelentős zajszennyezés nélkül;

Egyéb kérdések

| 27. | úgy véli, hogy a politikai döntéshozóknak megfelelő adatokkal és statisztikai információkkal kell rendelkezniük az általános célú és üzleti repülésre vonatkozóan ahhoz, hogy teljesen megértsék az ágazatot, és ezáltal megfelelően tudják azt szabályozni; ezért felhívja a Bizottságot és az Eurostatot, hogy a nemzetközi és európai adatgyűjtésre és -megosztásra vonatkozóan következetes megközelítést dolgozzon ki és alkalmazzon; |
| --- | --- |

27.

úgy véli, hogy a politikai döntéshozóknak megfelelő adatokkal és statisztikai információkkal kell rendelkezniük az általános célú és üzleti repülésre vonatkozóan ahhoz, hogy teljesen megértsék az ágazatot, és ezáltal megfelelően tudják azt szabályozni; ezért felhívja a Bizottságot és az Eurostatot, hogy a nemzetközi és európai adatgyűjtésre és -megosztásra vonatkozóan következetes megközelítést dolgozzon ki és alkalmazzon;

| 28. | üdvözli, hogy a Bizottság pontosította a jogi fogalommeghatározásokat, többek között a résztulajdonlás fogalmát, és emlékeztet arra, hogy ezt a kérdést érintették a felülvizsgált EASA-rendeletben, valamint ezzel foglalkoznak a kapcsolódó végrehajtási szabályok is, amelyek jelenleg kidolgozás alatt állnak; |
| --- | --- |

28.

üdvözli, hogy a Bizottság pontosította a jogi fogalommeghatározásokat, többek között a résztulajdonlás fogalmát, és emlékeztet arra, hogy ezt a kérdést érintették a felülvizsgált EASA-rendeletben, valamint ezzel foglalkoznak a kapcsolódó végrehajtási szabályok is, amelyek jelenleg kidolgozás alatt állnak;

| 29. | felhívja a Bizottságot, hogy hozzon megfelelő intézkedéseket az EU általános célú és üzleti repüléshez kapcsolódó gyártóiparának a világpiachoz való hozzáférése megkönnyítésére; |
| --- | --- |

29.

felhívja a Bizottságot, hogy hozzon megfelelő intézkedéseket az EU általános célú és üzleti repüléshez kapcsolódó gyártóiparának a világpiachoz való hozzáférése megkönnyítésére;

| 30. | elengedhetetlennek tartja az általános célú és az üzleti repülés érdekeinek az EU külső légi közlekedési politikája kidolgozása során történő figyelembevételét, különösen a transzatlanti járatok tekintetében; |
| --- | --- |

30.

elengedhetetlennek tartja az általános célú és az üzleti repülés érdekeinek az EU külső légi közlekedési politikája kidolgozása során történő figyelembevételét, különösen a transzatlanti járatok tekintetében;

| 31. | felhívja a Bizottságot, hogy fokozza a repüléssel kapcsolatos kutatás, fejlesztés és innováció számára nyújtott támogatását, különösen azon kkv-k tekintetében, amelyek az általános célú és üzleti repülés céljára fejlesztenek és építenek repülőgépeket; |
| --- | --- |

31.

felhívja a Bizottságot, hogy fokozza a repüléssel kapcsolatos kutatás, fejlesztés és innováció számára nyújtott támogatását, különösen azon kkv-k tekintetében, amelyek az általános célú és üzleti repülés céljára fejlesztenek és építenek repülőgépeket;

| 32. | alapvető jelentőségűnek tartja a szabadidős és sportrepülés, valamint az európai repülőklubok támogatását, amelyek az egész repülési ágazat számára fontos szakértelemforrást jelentenek; |
| --- | --- |

32.

alapvető jelentőségűnek tartja a szabadidős és sportrepülés, valamint az európai repülőklubok támogatását, amelyek az egész repülési ágazat számára fontos szakértelemforrást jelentenek;

| 33. | felhívja a Bizottságot, hogy vegye figyelembe e légi közlekedési ágazatnak a pilóták szakképzésében játszott fontos szerepét, amely a jövőben is folytatódhat; |
| --- | --- |

33.

felhívja a Bizottságot, hogy vegye figyelembe e légi közlekedési ágazatnak a pilóták szakképzésében játszott fontos szerepét, amely a jövőben is folytatódhat;

| 34. | kéri a Bizottságot, hogy 2009 végéig tegyen jelentést a Parlamentnek az e határozatában feltárt kérdések terén tett előrehaladásról; |
| --- | --- |

34.

kéri a Bizottságot, hogy 2009 végéig tegyen jelentést a Parlamentnek az e határozatában feltárt kérdések terén tett előrehaladásról;

*

- *

| 35. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

35.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 8., 2009.1.13., 3. o.

(2)  HL L 96., 2004.3.31., 1. o.

(3)  HL L 96., 2004.3.31., 10. o.

(4)  HL L 96., 2004.3.31., 20. o.

(5)  HL L 79., 2008.3.19., 1. o.

(6)  HL L 14., 1993.1.22., 1. o.

(7)  HL L 94., 2007.4.4., 3. o.

(8)  HL L 94., 2007.4.4., 18. o.

(9)  HL L 64., 2007.3.2., 1. o.

---

| 18.3.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 67/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 67/10

---

Kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés: az innováció serkentése a fenntartható, minőségi európai közszolgáltatások érdekében

P6_TA(2009)0037

Az Európai Parlament 2009. február 3-i állásfoglalása a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzésről: az innováció serkentése a fenntartható, minőségi európai közszolgáltatások érdekében (2008/2139(INI))

(2010/C 67 E/03)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság 2007. december 14-i, a „Kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés: az innováció serkentése a fenntartható, minőségi európai közszolgáltatások érdekében” című közleményére (COM(2007)0799) (a továbbiakban: „bizottsági közlemény”), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2007. december 14-i, a „Kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés: az innováció serkentése a fenntartható, minőségi európai közszolgáltatások érdekében” című közleményére (COM(2007)0799) (a továbbiakban: „bizottsági közlemény”),

| — | tekintettel az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1),

| — | tekintettel a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2),

| — | tekintettel a Bizottság által kiadott, a közbeszerzésekre és koncessziókra vonatkozó közösségi jognak az Intézményesített PPP-kre (IPPP) való alkalmazásáról szóló értelmező közleményre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által kiadott, a közbeszerzésekre és koncessziókra vonatkozó közösségi jognak az Intézményesített PPP-kre (IPPP) való alkalmazásáról szóló értelmező közleményre (3),

| — | tekintettel az állami támogatásokra és a szellemi tulajdonjogra vonatkozó valamennyi hatályos versenyjogi szabályra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az állami támogatásokra és a szellemi tulajdonjogra vonatkozó valamennyi hatályos versenyjogi szabályra,

| — | tekintettel a Bizottság 2007. december 21-i, „Vezető piacok – egy kezdeményezés Európa számára” című közleményére (COM(2007)0860), valamint az ezen kezdeményezést támogató közbeszerzési hálózatok létrehozásával kapcsolatos bizottsági konzultációra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2007. december 21-i, „Vezető piacok – egy kezdeményezés Európa számára” című közleményére (COM(2007)0860), valamint az ezen kezdeményezést támogató közbeszerzési hálózatok létrehozásával kapcsolatos bizottsági konzultációra,

| — | tekintettel a Bizottság 2008. június 25-i, „Gondolkozz előbb kicsiben! – Európai kisvállalkozói intézkedéscsomag: »Small Business Act«” című közleményére (COM(2008)0394), valamint a KKV-k közbeszerzési szerződésekhez való hozzájutását megkönnyítő legjobb gyakorlatok európai kódexéről szóló, 2008. június 25-i belső bizottsági munkadokumentumra (SEC(2008)2193), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2008. június 25-i, „Gondolkozz előbb kicsiben! – Európai kisvállalkozói intézkedéscsomag: »Small Business Act«” című közleményére (COM(2008)0394), valamint a KKV-k közbeszerzési szerződésekhez való hozzájutását megkönnyítő legjobb gyakorlatok európai kódexéről szóló, 2008. június 25-i belső bizottsági munkadokumentumra (SEC(2008)2193),

| — | tekintettel a Bizottság 2006. szeptember 13-i, „Az ismeretek átültetése a gyakorlatba: széles körű innovációs stratégia az Európai Unió számára” című közleményére (COM(2006)0502), valamint az Európai Parlament 2007. május 24-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2006. szeptember 13-i, „Az ismeretek átültetése a gyakorlatba: széles körű innovációs stratégia az Európai Unió számára” című közleményére (COM(2006)0502), valamint az Európai Parlament 2007. május 24-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az „Útmutató az innovatív közbeszerzési megoldások kezeléséhez: 10 legjobb gyakorlat” című, 2007. február 23-i belső bizottsági munkadokumentumra (SEC(2007)0280), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Útmutató az innovatív közbeszerzési megoldások kezeléséhez: 10 legjobb gyakorlat” című, 2007. február 23-i belső bizottsági munkadokumentumra (SEC(2007)0280),

| — | tekintettel a K+F-fel és innovációval foglalkozó független szakértői csoport „Az innovatív Európa megteremtése” című jelentésére (5) (Aho-jelentés), |
| --- | --- |

—

tekintettel a K+F-fel és innovációval foglalkozó független szakértői csoport „Az innovatív Európa megteremtése” című jelentésére (5) (Aho-jelentés),

| — | tekintettel a Régiók Bizottsága „Kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés: az innováció serkentése a fenntartható, minőségi európai közszolgáltatások érdekében” című véleményére (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottsága „Kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés: az innováció serkentése a fenntartható, minőségi európai közszolgáltatások érdekében” című véleményére (6),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére, valamint az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság és a Jogi Bizottság véleményére (A6–0018/2009), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére, valamint az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság és a Jogi Bizottság véleményére (A6–0018/2009),

| A. | mivel a lisszaboni stratégia előírja a tagállamok számára, hogy kutatási és fejlesztési beruházásaik értékét emeljék a GDP 3%-ára, ami kulcsfontosságú kötelezettségvállalás az innováció és a tudásalapú gazdaság serkentése szempontjából, |
| --- | --- |

A.

mivel a lisszaboni stratégia előírja a tagállamok számára, hogy kutatási és fejlesztési beruházásaik értékét emeljék a GDP 3%-ára, ami kulcsfontosságú kötelezettségvállalás az innováció és a tudásalapú gazdaság serkentése szempontjából,

| B. | mivel az Aho-jelentés megállapította, hogy a közbeszerzés stratégiai eszköz e célkitűzés elérésében, |
| --- | --- |

B.

mivel az Aho-jelentés megállapította, hogy a közbeszerzés stratégiai eszköz e célkitűzés elérésében,

| C. | mivel a Bizottságnak és a tagállamoknak segíteniük kell a bizottsági közleményben megfogalmazott ajánlások leghatékonyabb felhasználásához szükséges szakértelem kifejlesztését, |
| --- | --- |

C.

mivel a Bizottságnak és a tagállamoknak segíteniük kell a bizottsági közleményben megfogalmazott ajánlások leghatékonyabb felhasználásához szükséges szakértelem kifejlesztését,

| D. | mivel jelenleg a Bizottságnak nincsenek eszközei a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzéssel kapcsolatos kísérleti projektek előmozdítására, és a tagállamok bírnak kizárólagos kezdeményezési joggal, |
| --- | --- |

D.

mivel jelenleg a Bizottságnak nincsenek eszközei a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzéssel kapcsolatos kísérleti projektek előmozdítására, és a tagállamok bírnak kizárólagos kezdeményezési joggal,

| 1. | üdvözli a bizottsági közleményt, és támogatja a javasolt, a kockázatot és a hasznot egyaránt megosztó, kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzési modellt, amely az innováció egyik serkentője; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a bizottsági közleményt, és támogatja a javasolt, a kockázatot és a hasznot egyaránt megosztó, kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzési modellt, amely az innováció egyik serkentője;

| 2. | egyetért az Aho-jelentéssel, különösen abban, hogy a tagállamoknak az innovatív termékek iránti kereslet serkentésére és egyben a közszolgáltatások minőségének és hozzáférhetőségének javítására kell felhasználniuk a közbeszerzéseket; |
| --- | --- |

2.

egyetért az Aho-jelentéssel, különösen abban, hogy a tagállamoknak az innovatív termékek iránti kereslet serkentésére és egyben a közszolgáltatások minőségének és hozzáférhetőségének javítására kell felhasználniuk a közbeszerzéseket;

| 3. | megjegyzi, hogy bár sok európai kutatói program létezik, azok eredményeit a közintézmények eddig nem használták ki a közbeszerzési eljárások során; |
| --- | --- |

3.

megjegyzi, hogy bár sok európai kutatói program létezik, azok eredményeit a közintézmények eddig nem használták ki a közbeszerzési eljárások során;

| 4. | megállapítja, hogy már most jelentős figyelmet szentelnek a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzésnek, főként az Egyesült Államokban, Kínában és Japánban, amely országok egy sor, az USA „Defence Acquisitions Performance Assessment” (a védelmi beszerzések teljesítményértékelése – DAPA) eszközéhez hasonló politikai eszköz segítségével tevékenyen aknázzák ki az ebben rejlő lehetőségeket; |
| --- | --- |

4.

megállapítja, hogy már most jelentős figyelmet szentelnek a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzésnek, főként az Egyesült Államokban, Kínában és Japánban, amely országok egy sor, az USA „Defence Acquisitions Performance Assessment” (a védelmi beszerzések teljesítményértékelése – DAPA) eszközéhez hasonló politikai eszköz segítségével tevékenyen aknázzák ki az ebben rejlő lehetőségeket;

| 5. | úgy véli, hogy a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés kihasználatlan serkentő tényezője az EU innováción alapuló növekedésének, amely jelentős potenciállal bír a magas színvonalú és könnyen hozzáférhető közszolgáltatások, például egészségügyi ellátás és közlekedés megvalósítása, illetve az éghajlatváltozás, a megújuló energiák és a lakosság öregedése által támasztott társadalmi kihívások kezelése tekintetében; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés kihasználatlan serkentő tényezője az EU innováción alapuló növekedésének, amely jelentős potenciállal bír a magas színvonalú és könnyen hozzáférhető közszolgáltatások, például egészségügyi ellátás és közlekedés megvalósítása, illetve az éghajlatváltozás, a megújuló energiák és a lakosság öregedése által támasztott társadalmi kihívások kezelése tekintetében;

| 6. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy számos állami hatóság nincs tisztában a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés lehetőségeivel, és nem „intelligens fogyasztóként” viselkedik; |
| --- | --- |

6.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy számos állami hatóság nincs tisztában a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés lehetőségeivel, és nem „intelligens fogyasztóként” viselkedik;

| 7. | úgy véli, hogy e kezdeményezésből csak akkor lehet optimális haszonra szert tenni, ha a beszerző hatóságok az innovációt is beszerzési programjaik célkitűzései között szerepeltetik; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy e kezdeményezésből csak akkor lehet optimális haszonra szert tenni, ha a beszerző hatóságok az innovációt is beszerzési programjaik célkitűzései között szerepeltetik;

| 8. | megállapítja, hogy a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés a 2004/17/EK és 2004/18/EK irányelv által kijelölt hatályos jogi kereten belül is megvalósítható, hiszen a kutatási és fejlesztési szolgáltatások nem tartoznak ezen irányelvek hatálya alá (7), kivéve ha a beszerzés tárgyát képező szolgáltatást teljes mértékben a beszerző hatóság fizeti ki, és kizárólag e hatóság számára jelent hasznot; |
| --- | --- |

8.

megállapítja, hogy a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés a 2004/17/EK és 2004/18/EK irányelv által kijelölt hatályos jogi kereten belül is megvalósítható, hiszen a kutatási és fejlesztési szolgáltatások nem tartoznak ezen irányelvek hatálya alá (7), kivéve ha a beszerzés tárgyát képező szolgáltatást teljes mértékben a beszerző hatóság fizeti ki, és kizárólag e hatóság számára jelent hasznot;

| 9. | sürgeti a tagállamokat nemzeti jogszabályaik áttekintésére annak biztosítása érdekében, hogy az állami hatóságokat a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzésben ne akadályozza a vonatkozó mentességek átültetésének hiánya, illetve a pontatlan vagy szükségtelenül bonyolult átültetés, valamint a szükségtelenül részletes nemzeti közbeszerzési előírások és beszerzési modellek; |
| --- | --- |

9.

sürgeti a tagállamokat nemzeti jogszabályaik áttekintésére annak biztosítása érdekében, hogy az állami hatóságokat a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzésben ne akadályozza a vonatkozó mentességek átültetésének hiánya, illetve a pontatlan vagy szükségtelenül bonyolult átültetés, valamint a szükségtelenül részletes nemzeti közbeszerzési előírások és beszerzési modellek;

| 10. | a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés során tanúsított megkülönböztető megközelítéssel szemben megállapítja, hogy továbbra is a beszerzésre vonatkozó megfelelő elveket kell alkalmazni, ideértve az átláthatóságot és a versenyképességet, annak érdekében, hogy az integrált végfelhasználói megoldások kielégítsék a fogyasztói igényeket; |
| --- | --- |

10.

a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés során tanúsított megkülönböztető megközelítéssel szemben megállapítja, hogy továbbra is a beszerzésre vonatkozó megfelelő elveket kell alkalmazni, ideértve az átláthatóságot és a versenyképességet, annak érdekében, hogy az integrált végfelhasználói megoldások kielégítsék a fogyasztói igényeket;

| 11. | támogatja a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés lehetséges fogalmi megalapozását szolgáló bizottsági közleményt és annak végrehajtását, de úgy ítéli meg, hogy hiányosságok mutatkoznak a javasolt eljárás érvényre juttatásának módját illetően, különösen helyi és regionális szinten; |
| --- | --- |

11.

támogatja a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés lehetséges fogalmi megalapozását szolgáló bizottsági közleményt és annak végrehajtását, de úgy ítéli meg, hogy hiányosságok mutatkoznak a javasolt eljárás érvényre juttatásának módját illetően, különösen helyi és regionális szinten;

| 12. | úgy véli, hogy ami a helyi és regionális hatóságokat illeti, még mindig nincs elegendő információ azokról a folyamatos akadályokról, amelyek meggátolják a valóban innovatív megoldások népszerűsítését célzó kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés közérdekű megvalósítását; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy ami a helyi és regionális hatóságokat illeti, még mindig nincs elegendő információ azokról a folyamatos akadályokról, amelyek meggátolják a valóban innovatív megoldások népszerűsítését célzó kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés közérdekű megvalósítását;

| 13. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy működjenek együtt annak biztosítása érdekében, hogy a helyi, a regionális, és a központi igazgatástól elválasztott egyéb hatóságok beszerzési hatóságai szert tegyenek az innovatív beszerzési módszerek alkalmazásához szükséges szakértelemre; |
| --- | --- |

13.

sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy működjenek együtt annak biztosítása érdekében, hogy a helyi, a regionális, és a központi igazgatástól elválasztott egyéb hatóságok beszerzési hatóságai szert tegyenek az innovatív beszerzési módszerek alkalmazásához szükséges szakértelemre;

| 14. | szorgalmazza, hogy a Bizottság és a tagállamok biztosítsanak a helyi és regionális szerződő hatóságoknak olyan képzési iránymutatásokat és eszközöket, amelyek bemutatják, hogy miként hasznosítható a kereskedelmi hasznosítást megelőző kutatási és fejlesztési beszerzés; |
| --- | --- |

14.

szorgalmazza, hogy a Bizottság és a tagállamok biztosítsanak a helyi és regionális szerződő hatóságoknak olyan képzési iránymutatásokat és eszközöket, amelyek bemutatják, hogy miként hasznosítható a kereskedelmi hasznosítást megelőző kutatási és fejlesztési beszerzés;

| 15. | üdvözli a Bizottság azon kezdeményezését, hogy a hetedik keretprogram 2009. évi munkatervében finanszírozza a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzéssel kapcsolatos képzést és a bevált gyakorlatok cseréjét; |
| --- | --- |

15.

üdvözli a Bizottság azon kezdeményezését, hogy a hetedik keretprogram 2009. évi munkatervében finanszírozza a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzéssel kapcsolatos képzést és a bevált gyakorlatok cseréjét;

| 16. | egyetért az innovatív közbeszerzési megoldások bevált gyakorlatainak 10 eleméről szóló, fent említett belső bizottsági munkadokumentummal, és üdvözli a „Pro Inno Europe” által az innováció támogatása kapcsán végzett szélesebb körű tevékenységet; felkéri a Bizottságot, hogy állítson össze hasonló iránymutatást a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzésre vonatkozóan; |
| --- | --- |

16.

egyetért az innovatív közbeszerzési megoldások bevált gyakorlatainak 10 eleméről szóló, fent említett belső bizottsági munkadokumentummal, és üdvözli a „Pro Inno Europe” által az innováció támogatása kapcsán végzett szélesebb körű tevékenységet; felkéri a Bizottságot, hogy állítson össze hasonló iránymutatást a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzésre vonatkozóan;

| 17. | úgy véli, hogy az innovatív beszerzés kiteljesítése irányába mutató lépésként a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés jelentős potenciállal bír, ugyanakkor elismeri, hogy specializált beszerzési szakértelemre van szükség, és hogy a tagállamoknak – együttműködve az üzleti szférával, az egyetemekkel és a képzési központokkal – az igazgatási eszközök kifejlesztése érdekében támogatniuk kell a képzési tevékenységeket; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy az innovatív beszerzés kiteljesítése irányába mutató lépésként a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés jelentős potenciállal bír, ugyanakkor elismeri, hogy specializált beszerzési szakértelemre van szükség, és hogy a tagállamoknak – együttműködve az üzleti szférával, az egyetemekkel és a képzési központokkal – az igazgatási eszközök kifejlesztése érdekében támogatniuk kell a képzési tevékenységeket;

| 18. | felhívja a Bizottság illetékes főigazgatóságait, hogy működjenek együtt egy átfogó, könnyen érthető és jogi szempontból kifogástalan kézikönyv kidolgozásában az összes hivatalos nyelven, különösen a kis- és középvállalkozások és a szerződő hatóságok számára, amely gyakorlati esetekkel mutatja be, hogy miként kell a megfelelő jogi elveket helyesen alkalmazni a gyakorlatban; |
| --- | --- |

18.

felhívja a Bizottság illetékes főigazgatóságait, hogy működjenek együtt egy átfogó, könnyen érthető és jogi szempontból kifogástalan kézikönyv kidolgozásában az összes hivatalos nyelven, különösen a kis- és középvállalkozások és a szerződő hatóságok számára, amely gyakorlati esetekkel mutatja be, hogy miként kell a megfelelő jogi elveket helyesen alkalmazni a gyakorlatban;

| 19. | sürgeti a Bizottságot, hogy a kézikönyvben mutasson be gyakorlati példákat a kockázatok és hasznok megosztására a piaci körülmények függvényében; úgy véli továbbá, hogy a szellemi tulajdonjogoknak a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzésben részt vevő vállalkozások tulajdonában kell maradniuk, mivel az USA és Japán is ezt a modellt alkalmazza, ami számos vállalatot ösztönöz a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzési eljárásokban való részvételre; |
| --- | --- |

19.

sürgeti a Bizottságot, hogy a kézikönyvben mutasson be gyakorlati példákat a kockázatok és hasznok megosztására a piaci körülmények függvényében; úgy véli továbbá, hogy a szellemi tulajdonjogoknak a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzésben részt vevő vállalkozások tulajdonában kell maradniuk, mivel az USA és Japán is ezt a modellt alkalmazza, ami számos vállalatot ösztönöz a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzési eljárásokban való részvételre;

| 20. | a kereskedelmi hasznosítást megelőző sikeres beszerzés érdekében fontosnak tartja a piaci feltételeknek megfelelő kockázat- és haszonmegosztás kifejlesztését, illetve a szellemi tulajdonjognak a részt vevő vállalatokra történő átruházását; |
| --- | --- |

20.

a kereskedelmi hasznosítást megelőző sikeres beszerzés érdekében fontosnak tartja a piaci feltételeknek megfelelő kockázat- és haszonmegosztás kifejlesztését, illetve a szellemi tulajdonjognak a részt vevő vállalatokra történő átruházását;

| 21. | felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy az innovációs politika terén azonosítsanak olyan közép- és hosszú távú kihívásokat, amelyekre a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés révén kifejlesztett technológiai megoldásokkal lehet választ adni; úgy véli, hogy e megoldások közé tartozhatnak az amerikai „Driverless Vehicle Challenge” programhoz hasonló tervpályázatok és kihívás alapok (challenge funds); |
| --- | --- |

21.

felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy az innovációs politika terén azonosítsanak olyan közép- és hosszú távú kihívásokat, amelyekre a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés révén kifejlesztett technológiai megoldásokkal lehet választ adni; úgy véli, hogy e megoldások közé tartozhatnak az amerikai „Driverless Vehicle Challenge” programhoz hasonló tervpályázatok és kihívás alapok (challenge funds);

| 22. | úgy ítéli meg, hogy a technológiailag innovatív egyetemek, kutatóközpontok és szerződő hatóságok közötti ismeretátadás a sikeres kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzések szerves részét képezi; |
| --- | --- |

22.

úgy ítéli meg, hogy a technológiailag innovatív egyetemek, kutatóközpontok és szerződő hatóságok közötti ismeretátadás a sikeres kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzések szerves részét képezi;

| 23. | úgy véli, hogy az olyan európai innovációs ügynökségek, mint amilyen a svédországi VINNOVA, a finnországi Tekes, a hollandiai Senternovem és az Innovation Norway, szervesen közreműködnek a leendő vevők és kutatók közötti ismeretátadásban; a kutatásban és fejlesztésben részt vevő felek közötti együttműködés erősítése révén ösztönzik a hasznosítást megelőző beszerzést; ezért arra ösztönzi a tagállamokat, hogy ezen ügynökségek működését tekintsék saját tevékenységük viszonyítási alapjának; |
| --- | --- |

23.

úgy véli, hogy az olyan európai innovációs ügynökségek, mint amilyen a svédországi VINNOVA, a finnországi Tekes, a hollandiai Senternovem és az Innovation Norway, szervesen közreműködnek a leendő vevők és kutatók közötti ismeretátadásban; a kutatásban és fejlesztésben részt vevő felek közötti együttműködés erősítése révén ösztönzik a hasznosítást megelőző beszerzést; ezért arra ösztönzi a tagállamokat, hogy ezen ügynökségek működését tekintsék saját tevékenységük viszonyítási alapjának;

| 24. | felhívja a figyelmet az európai technológiai platformok fontosságára a tekintetben, hogy ezek keretet adnak a kutatási és fejlesztési prioritások meghatározásához, és összekapcsolják azokat az újításokat, amelyek a leendő vevők igényei szerint hasznosíthatók; megállapítja továbbá, hogy a technológiai platformok képesek az új technológiák korai piaci fejlesztését a hatóságok igényeihez igazítani; ezért felkéri a Bizottságot, hogy biztosítsa az európai technológiai platformok fokozottabb érvényesítését a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzésben; |
| --- | --- |

24.

felhívja a figyelmet az európai technológiai platformok fontosságára a tekintetben, hogy ezek keretet adnak a kutatási és fejlesztési prioritások meghatározásához, és összekapcsolják azokat az újításokat, amelyek a leendő vevők igényei szerint hasznosíthatók; megállapítja továbbá, hogy a technológiai platformok képesek az új technológiák korai piaci fejlesztését a hatóságok igényeihez igazítani; ezért felkéri a Bizottságot, hogy biztosítsa az európai technológiai platformok fokozottabb érvényesítését a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzésben;

| 25. | üdvözli a vezető piacokkal kapcsolatos bizottsági kezdeményezést, amely erőteljesen előmozdítja az innovációt támogató, a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzést annak érdekében, hogy jelentős méretű kulcsfontosságú piacok jöjjenek létre, külön kiemeli továbbá a vezető piacokkal kapcsolatos kezdeményezést támogató közbeszerzési hálózatok kialakítására irányuló kezdeményezést; |
| --- | --- |

25.

üdvözli a vezető piacokkal kapcsolatos bizottsági kezdeményezést, amely erőteljesen előmozdítja az innovációt támogató, a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzést annak érdekében, hogy jelentős méretű kulcsfontosságú piacok jöjjenek létre, külön kiemeli továbbá a vezető piacokkal kapcsolatos kezdeményezést támogató közbeszerzési hálózatok kialakítására irányuló kezdeményezést;

| 26. | üdvözli a Bizottság által a kisvállalkozásokat érintő európai szabályozáshoz tartozó, a legjobb gyakorlatokat tartalmazó kódex révén annak érdekében tett erőfeszítéseket, hogy javuljon az uniós kkv-k hozzáférése a közbeszerzésekhez; |
| --- | --- |

26.

üdvözli a Bizottság által a kisvállalkozásokat érintő európai szabályozáshoz tartozó, a legjobb gyakorlatokat tartalmazó kódex révén annak érdekében tett erőfeszítéseket, hogy javuljon az uniós kkv-k hozzáférése a közbeszerzésekhez;

| 27. | üdvözli a Bizottság azon pontosítását, amely szerint a beszerző hatóságok egy termék vagy szolgáltatás kifejlesztésének és bevezetésének valamennyi szakaszában folyamodhatnak a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzéshez, és nem csupán alapkutatások esetében; megállapítja, hogy ez az átfogó megközelítés ösztönzi a kkv-k közbeszerzéshez való hozzáférését; |
| --- | --- |

27.

üdvözli a Bizottság azon pontosítását, amely szerint a beszerző hatóságok egy termék vagy szolgáltatás kifejlesztésének és bevezetésének valamennyi szakaszában folyamodhatnak a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzéshez, és nem csupán alapkutatások esetében; megállapítja, hogy ez az átfogó megközelítés ösztönzi a kkv-k közbeszerzéshez való hozzáférését;

| 28. | ajánlja, hogy a Bizottság javaslata tegye világossá a hatóságok szerepét a kutatás-fejlesztés erősítésében és az innováció ösztönzésében beszerzési tevékenységük során; hangsúlyozza, hogy a tagállamok beszerzési politikái nem lehetnek túlzottan előíró jellegűek, mivel a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés a gyakorlatban többféle módon szervezhető annak érdekében, hogy megfeleljen az egyes projekteknek és igényeknek a közösségi szabályozással való összhang fenntartása mellett; |
| --- | --- |

28.

ajánlja, hogy a Bizottság javaslata tegye világossá a hatóságok szerepét a kutatás-fejlesztés erősítésében és az innováció ösztönzésében beszerzési tevékenységük során; hangsúlyozza, hogy a tagállamok beszerzési politikái nem lehetnek túlzottan előíró jellegűek, mivel a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés a gyakorlatban többféle módon szervezhető annak érdekében, hogy megfeleljen az egyes projekteknek és igényeknek a közösségi szabályozással való összhang fenntartása mellett;

| 29. | úgy véli, hogy a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés fontos koncepció, de attól tart, hogy amennyiben nem értetik meg a kis- és középvállalkozásokkal a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés működését, nem fog sikerülni e vállalatok bevonása, különösen a határokon átívelő kontextusban; rámutat, hogy a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés alapvető elve – nevezetesen hogy az állami hatóság nem tartja meg magának a kutatás-fejlesztésből származó összes előnyt, hanem minden vállalat megőrzi az általa kidolgozott ötletek tulajdonjogát – garantálja a jogbiztonságot és a részt vevő vállalatok ötleteinek védelmét; |
| --- | --- |

29.

úgy véli, hogy a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés fontos koncepció, de attól tart, hogy amennyiben nem értetik meg a kis- és középvállalkozásokkal a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés működését, nem fog sikerülni e vállalatok bevonása, különösen a határokon átívelő kontextusban; rámutat, hogy a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés alapvető elve – nevezetesen hogy az állami hatóság nem tartja meg magának a kutatás-fejlesztésből származó összes előnyt, hanem minden vállalat megőrzi az általa kidolgozott ötletek tulajdonjogát – garantálja a jogbiztonságot és a részt vevő vállalatok ötleteinek védelmét;

| 30. | elismeri, hogy a kkv-k (korlátozottabb befektetési képességeik miatt) a kockázatmegosztás, a kutatási és fejlesztési eljárás valamennyi szakaszában jellemző fokozatos (méretbeli és tapasztalatbeli) növekedés, valamint a hagyományos beszerzésekhez képest könnyített ajánlattételi eljárás révén élvezhetik a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzések előnyeit; |
| --- | --- |

30.

elismeri, hogy a kkv-k (korlátozottabb befektetési képességeik miatt) a kockázatmegosztás, a kutatási és fejlesztési eljárás valamennyi szakaszában jellemző fokozatos (méretbeli és tapasztalatbeli) növekedés, valamint a hagyományos beszerzésekhez képest könnyített ajánlattételi eljárás révén élvezhetik a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzések előnyeit;

| 31. | felkéri a Bizottságot, hogy ezeket a stratégiákat egyetlen közbeszerzési politikában fogja össze, amelynek célja az innováció ösztönzése közbeszerzések, a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés, vezető piacok kialakítása, illetve a kkv-k közbeszerzések miatt bekövetkező növekedése révén; |
| --- | --- |

31.

felkéri a Bizottságot, hogy ezeket a stratégiákat egyetlen közbeszerzési politikában fogja össze, amelynek célja az innováció ösztönzése közbeszerzések, a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés, vezető piacok kialakítása, illetve a kkv-k közbeszerzések miatt bekövetkező növekedése révén;

| 32. | úgy véli, hogy a nyilvános kampányok az innovációt a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés révén előmozdító konszolidált stratégia részeként kedvezőbb körülményeket teremtenének ahhoz, hogy a beszerző hatóságok több beruházást eszközöljenek az innovációt hosszabb távú haszon érdekében ösztönző tevékenységekbe; támogatja e tekintetben a helyi, regionális és nemzeti közhatóságok közötti hálózatépítési lehetőségeket a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzést illetően; |
| --- | --- |

32.

úgy véli, hogy a nyilvános kampányok az innovációt a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés révén előmozdító konszolidált stratégia részeként kedvezőbb körülményeket teremtenének ahhoz, hogy a beszerző hatóságok több beruházást eszközöljenek az innovációt hosszabb távú haszon érdekében ösztönző tevékenységekbe; támogatja e tekintetben a helyi, regionális és nemzeti közhatóságok közötti hálózatépítési lehetőségeket a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzést illetően;

| 33. | úgy véli, hogy a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés akkor működik a leghatékonyabban, ha elegendő ösztönző áll rendelkezésre ahhoz, hogy a hatóságok belépjenek a kutatási és fejlesztési piacokra, és hogy a szolgáltatók bekerüljenek a kormányzati projektekbe; ezért megállapítja, hogy a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzésre vonatkozó pénzügyi ösztönzők rendkívül fontosak és már léteznek bizonyos tagállamokban, ahol az első kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés költségeinek jelentős részét fedezheti egy központi hatóság; |
| --- | --- |

33.

úgy véli, hogy a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés akkor működik a leghatékonyabban, ha elegendő ösztönző áll rendelkezésre ahhoz, hogy a hatóságok belépjenek a kutatási és fejlesztési piacokra, és hogy a szolgáltatók bekerüljenek a kormányzati projektekbe; ezért megállapítja, hogy a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzésre vonatkozó pénzügyi ösztönzők rendkívül fontosak és már léteznek bizonyos tagállamokban, ahol az első kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés költségeinek jelentős részét fedezheti egy központi hatóság;

| 34. | úgy véli, hogy a közösségi programok hatókörén belül meg kell vizsgálni az uniószerte működő közhatóságok innovációjának és pénzügyi ösztönzőinek serkentését annak érdekében, hogy a vezető piacokon és a közös európai érdekeltségű egyéb területeken közösen vállalják az innovatív technológia kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzését; |
| --- | --- |

34.

úgy véli, hogy a közösségi programok hatókörén belül meg kell vizsgálni az uniószerte működő közhatóságok innovációjának és pénzügyi ösztönzőinek serkentését annak érdekében, hogy a vezető piacokon és a közös európai érdekeltségű egyéb területeken közösen vállalják az innovatív technológia kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzését;

| 35. | megjegyzi, hogy az ilyen közösségi kísérletek profitálnának egy automatikus közösségi felülvizsgálatból és a gyakorlati tapasztalatok széles körű közzétételéből, valamint a beszerzők szilárd precedensekre történő hivatkozását lehetővé tevő szerződéses rendelkezésekből, amit egy legjobb gyakorlatokra vonatkozó iránymutatásban is fel lehetne használni; |
| --- | --- |

35.

megjegyzi, hogy az ilyen közösségi kísérletek profitálnának egy automatikus közösségi felülvizsgálatból és a gyakorlati tapasztalatok széles körű közzétételéből, valamint a beszerzők szilárd precedensekre történő hivatkozását lehetővé tevő szerződéses rendelkezésekből, amit egy legjobb gyakorlatokra vonatkozó iránymutatásban is fel lehetne használni;

| 36. | véleménye szerint európai kísérleti projektre van szükség a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés összefüggésében annak érdekében, hogy példákon keresztül olyan végrehajtási megközelítést mutasson be, amely biztosítja a maximális jogbiztonságot és a vállalkozások védelmét, különös tekintettel a kis- és középvállalkozásokra, amelyek természetüknél fogva gyengébb felek a szerződő hatóságokhoz és a közbeszerzési eljárásban részt vevő nagyvállalatokhoz képest; |
| --- | --- |

36.

véleménye szerint európai kísérleti projektre van szükség a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés összefüggésében annak érdekében, hogy példákon keresztül olyan végrehajtási megközelítést mutasson be, amely biztosítja a maximális jogbiztonságot és a vállalkozások védelmét, különös tekintettel a kis- és középvállalkozásokra, amelyek természetüknél fogva gyengébb felek a szerződő hatóságokhoz és a közbeszerzési eljárásban részt vevő nagyvállalatokhoz képest;

| 37. | megjegyzi, hogy a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés megerősítése a sok közül továbbra is az egyik módja annak, hogy a tagállamok fokozzák erőfeszítéseiket az innováció és a kutatás terén; felhívja ezért a tagállamokat, hogy segítsék elő az innovációt azáltal, hogy bevonják valamennyi érdekeltet, beleértve az egyetemeket, kutatóintézeteket és egyéb, a gazdaságfejlesztés előmozdításában szerepet játszó szerveket azért, hogy a közhatóságokat jobban megismertessék az innovatív vállalkozással; úgy véli, hogy az érdekeltek bevonásának a kutatás, innováció és fejlesztés következetes stratégiájának részét kellene képeznie; |
| --- | --- |

37.

megjegyzi, hogy a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés megerősítése a sok közül továbbra is az egyik módja annak, hogy a tagállamok fokozzák erőfeszítéseiket az innováció és a kutatás terén; felhívja ezért a tagállamokat, hogy segítsék elő az innovációt azáltal, hogy bevonják valamennyi érdekeltet, beleértve az egyetemeket, kutatóintézeteket és egyéb, a gazdaságfejlesztés előmozdításában szerepet játszó szerveket azért, hogy a közhatóságokat jobban megismertessék az innovatív vállalkozással; úgy véli, hogy az érdekeltek bevonásának a kutatás, innováció és fejlesztés következetes stratégiájának részét kellene képeznie;

| 38. | a verseny ösztönzésére ajánlja a Bizottságnak és a tagállamoknak az elektronikus beszerzési rendszerek használatát és a dinamikus eljárás előmozdítását a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzések megkönnyítése érdekében; |
| --- | --- |

38.

a verseny ösztönzésére ajánlja a Bizottságnak és a tagállamoknak az elektronikus beszerzési rendszerek használatát és a dinamikus eljárás előmozdítását a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzések megkönnyítése érdekében;

| 39. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

39.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 134., 2004.4.30., 114. o.

(2)  HL L 134., 2004.4.30., 1. o.

(3)  HL C 91., 2008.4.12., 4. o.

(4)  HL C 102. E, 2008.4.24., 455. o.

(5)  http://ec.europa.eu/invest-in-research/action/2006_ahogroup_en.htm

(6)  HL C 325., 2008.12.19., 44. o.

(7)  A 2004/18/EK irányelv 16. cikkének f) pontja, és a 2004/17/EK irányelv 24. cikkének e) pontja.

---

| 18.3.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 67/16 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 67/16

---

Második energiapolitikai stratégiai felülvizsgálat

P6_TA(2009)0038

Az Európai Parlament 2009. február 3-i állásfoglalása az energiapolitika második stratégiai felülvizsgálatáról (2008/2239(INI))

(2010/C 67 E/04)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság „Az energiapolitika második stratégiai felülvizsgálata – Az Európai Unió cselekvési terve az energiaellátás biztonsága és az energiapolitikai szolidaritás terén” című, 2008. november 13-i közleményére (COM(2008)0781) („az energiapolitika második stratégiai felülvizsgálatáról szóló közlemény”), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Az energiapolitika második stratégiai felülvizsgálata – Az Európai Unió cselekvési terve az energiaellátás biztonsága és az energiapolitikai szolidaritás terén” című, 2008. november 13-i közleményére (COM(2008)0781) („az energiapolitika második stratégiai felülvizsgálatáról szóló közlemény”),

| — | tekintettel a Bizottság „Egy biztonságos, fenntartható és versenyképes európai energiahálózat felé” című, 2008. november 13-i zöld könyvére (COM(2008)0782), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Egy biztonságos, fenntartható és versenyképes európai energiahálózat felé” című, 2008. november 13-i zöld könyvére (COM(2008)0782),

| — | tekintettel a Bizottság transzeurópai energiahálózatokra vonatkozó program 2002–2006 közötti időszakban történő végrehajtásáról szóló, 2008. november 13-i jelentésére (COM(2008)0770), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság transzeurópai energiahálózatokra vonatkozó program 2002–2006 közötti időszakban történő végrehajtásáról szóló, 2008. november 13-i jelentésére (COM(2008)0770),

| — | tekintettel a Bizottság földgázellátás biztonságának megőrzését szolgáló intézkedésekről szóló, 2004. április 26-i 2004/67/EK irányelvről szóló 2008. november 13-i közleményére (COM(2008)0769), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság földgázellátás biztonságának megőrzését szolgáló intézkedésekről szóló, 2004. április 26-i 2004/67/EK irányelvről szóló 2008. november 13-i közleményére (COM(2008)0769),

| — | tekintettel a Bizottságnak a tagállamok minimális kőolaj- és/vagy kőolajtermék-készletezési kötelezettségéről szóló tanácsi irányelvre irányuló, 2008. november 13-i javaslatára (COM(2008)0775), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a tagállamok minimális kőolaj- és/vagy kőolajtermék-készletezési kötelezettségéről szóló tanácsi irányelvre irányuló, 2008. november 13-i javaslatára (COM(2008)0775),

| — | tekintettel a Bizottság „Energiahatékonyság: a 20%-os cél elérése” című, 2008. november 13-i közleményére (COM(2008)0772), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Energiahatékonyság: a 20%-os cél elérése” című, 2008. november 13-i közleményére (COM(2008)0772),

| — | tekintettel Bizottságnak az épületek energiateljesítményéről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló, 2008. november 13-i javaslatára (átdolgozott szöveg) (COM(2008)0780), |
| --- | --- |

—

tekintettel Bizottságnak az épületek energiateljesítményéről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló, 2008. november 13-i javaslatára (átdolgozott szöveg) (COM(2008)0780),

| — | tekintettel a Bizottságnak az energiával kapcsolatos termékek energia- és egyéb erőforrás-fogyasztásának címkézéssel és szabványos termékismertetővel történő jelöléséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló, 2008. november 13-i javaslatára (átdolgozott szöveg) (COM(2008)0778), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az energiával kapcsolatos termékek energia- és egyéb erőforrás-fogyasztásának címkézéssel és szabványos termékismertetővel történő jelöléséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló, 2008. november 13-i javaslatára (átdolgozott szöveg) (COM(2008)0778),

| — | tekintettel a Bizottságnak a gumiabroncsok üzemanyag-hatékonyság és más lényeges paraméterek tekintetében történő címkézéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló, 2008. november 13-i javaslatára (COM(2008)0779), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a gumiabroncsok üzemanyag-hatékonyság és más lényeges paraméterek tekintetében történő címkézéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló, 2008. november 13-i javaslatára (COM(2008)0779),

| — | tekintettel a Bizottságnak a nukleáris biztonsági közösségi keretrendszer létrehozásáról szóló tanácsi irányelvre irányuló 2008. november 26-i javaslatára (COM(2008)0790), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a nukleáris biztonsági közösségi keretrendszer létrehozásáról szóló tanácsi irányelvre irányuló 2008. november 26-i javaslatára (COM(2008)0790),

| — | tekintettel a Bizottság „Kapcsolt hő- és villamosenergia-termeléssel több energiát takaríthat meg Európa” című, 2008. november 13-i közleményére (COM(2008)0771), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Kapcsolt hő- és villamosenergia-termeléssel több energiát takaríthat meg Európa” című, 2008. november 13-i közleményére (COM(2008)0771),

| — | tekintettel a Bizottság „Tengeri szélenergia – Az energiapolitikai célkitűzések 2020-ig és azt követően történő megvalósításához szükséges intézkedések” című, 2008. november 13-i közleményére (COM(2008)0768), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Tengeri szélenergia – Az energiapolitikai célkitűzések 2020-ig és azt követően történő megvalósításához szükséges intézkedések” című, 2008. november 13-i közleményére (COM(2008)0768),

| — | tekintettel a Bizottság „Az energiapolitika második stratégiai felülvizsgálatával összefüggésben aktualizált nukleáris tájékoztató program felülvizsgálata” című, 2008. november 13-i közleményére (COM(2008)0776), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Az energiapolitika második stratégiai felülvizsgálatával összefüggésben aktualizált nukleáris tájékoztató program felülvizsgálata” című, 2008. november 13-i közleményére (COM(2008)0776),

| — | tekintettel a Bizottság „A globális éghajlatváltozás 2 Celsius-fokra való csökkentése – Az előttünk álló út 2020-ig és azon túl” című, 2007. január 10-i közleményére (COM(2007)0002), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A globális éghajlatváltozás 2 Celsius-fokra való csökkentése – Az előttünk álló út 2020-ig és azon túl” című, 2007. január 10-i közleményére (COM(2007)0002),

| — | tekintettel a Bizottság „2020-ra 20-20% – Az éghajlatváltozásból származó lehetőségek Európa számára” című, 2008. január 23-i közleményére (COM(2008)0030), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „2020-ra 20-20% – Az éghajlatváltozásból származó lehetőségek Európa számára” című, 2008. január 23-i közleményére (COM(2008)0030),

| — | tekintettel a Bizottság 2008. január 23-i, a megújuló forrásokból előállított energia támogatásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatáról (COM(2008)0019), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2008. január 23-i, a megújuló forrásokból előállított energia támogatásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatáról (COM(2008)0019),

| — | tekintettel a Bizottság „Az európai gazdasági fellendülés terve” című, 2008. november 26-i közleményre (COM(2008)0800), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Az európai gazdasági fellendülés terve” című, 2008. november 26-i közleményre (COM(2008)0800),

| — | tekintettel a transzeurópai energiahálózatokra vonatkozó iránymutatások megállapításáról, valamint a 96/391/EK és az 1229/2003/EK határozatok hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására vonatkozóan a Tanács által elfogadott közös álláspontról szóló, 2006. április 4-i álláspontjára (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a transzeurópai energiahálózatokra vonatkozó iránymutatások megállapításáról, valamint a 96/391/EK és az 1229/2003/EK határozatok hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására vonatkozóan a Tanács által elfogadott közös álláspontról szóló, 2006. április 4-i álláspontjára (1),

| — | tekintettel az „Euratom-értékelés – Az európai nukleáris politika 50 éve” című, 2007. május 10-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Euratom-értékelés – Az európai nukleáris politika 50 éve” című, 2007. május 10-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a megújuló energiáról szóló európai útitervről szóló, 2007. szeptember 25-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a megújuló energiáról szóló európai útitervről szóló, 2007. szeptember 25-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel „Az energiával kapcsolatos közös európai politika kialakítása felé” című, 2007. szeptember 26-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az energiával kapcsolatos közös európai politika kialakítása felé” című, 2007. szeptember 26-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a hagyományos energiaforrásokról és energetikai technológiákról szóló 2007. október 24-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a hagyományos energiaforrásokról és energetikai technológiákról szóló 2007. október 24-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel az „Az energiahatékonysági cselekvési terv: a lehetőségek kihasználása” című, 2008. január 31-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Az energiahatékonysági cselekvési terv: a lehetőségek kihasználása” című, 2008. január 31-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a globális energiahatékonysági és megújuló energia alapról szóló, 2008. március 13-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a globális energiahatékonysági és megújuló energia alapról szóló, 2008. március 13-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel az energetikai technológiákkal kapcsolatos európai stratégiai tervről szóló, 2008. július 9-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az energetikai technológiákkal kapcsolatos európai stratégiai tervről szóló, 2008. július 9-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló 2003/54/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról szóló, 2008. június 18-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló 2003/54/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról szóló, 2008. június 18-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló 2003/55/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról szóló, 2008. július 9-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló 2003/55/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról szóló, 2008. július 9-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel a villamos energia határokon keresztül történő kereskedelme esetén alkalmazandó hálózati hozzáférési feltételekről szóló 1228/2003/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2008. június 18-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a villamos energia határokon keresztül történő kereskedelme esetén alkalmazandó hálózati hozzáférési feltételekről szóló 1228/2003/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2008. június 18-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel a földgázszállító hálózatokhoz való hozzáférés feltételeiről szóló 1775/2005/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2008. július 9-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a földgázszállító hálózatokhoz való hozzáférés feltételeiről szóló 1775/2005/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2008. július 9-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel az Energiaszabályozói Együttműködési Ügynökség létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2008. június 18-i állásfoglalására (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Energiaszabályozói Együttműködési Ügynökség létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2008. június 18-i állásfoglalására (13),

| — | tekintettel a fosszilis tüzelőanyagokból történő fenntartható villamosenergia-termelés rövid időn belüli demonstrálásának támogatásáról szóló, 2008. november 18-i állásfoglalására (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fosszilis tüzelőanyagokból történő fenntartható villamosenergia-termelés rövid időn belüli demonstrálásának támogatásáról szóló, 2008. november 18-i állásfoglalására (14),

| — | tekintettel a 2007. március 8-i és 9-i Európai Tanács elnökségi következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2007. március 8-i és 9-i Európai Tanács elnökségi következtetéseire,

| — | tekintettel a 2008. március 13-i és 14-i Európai Tanács elnökségi következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2008. március 13-i és 14-i Európai Tanács elnökségi következtetéseire,

| — | tekintettel a 2008. október 15-i és 16-i Európai Tanács elnökségi következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2008. október 15-i és 16-i Európai Tanács elnökségi következtetéseire,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére és a Külügyi Bizottság véleményére (A6-0013/2009), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére és a Külügyi Bizottság véleményére (A6-0013/2009),

| A. | mivel az európai energiapolitikának egyszerre három, egyformán fontos fő célkitűzést kell szem előtt tartania: az ellátás biztonságát és a tagállamok közti szolidaritást, az éghajlatváltozás elleni küzdelemre vonatkozó saját uniós célkitűzések és azok megvalósítása iránti szilárd elkötelezettséget és a versenyképességet, |
| --- | --- |

A.

mivel az európai energiapolitikának egyszerre három, egyformán fontos fő célkitűzést kell szem előtt tartania: az ellátás biztonságát és a tagállamok közti szolidaritást, az éghajlatváltozás elleni küzdelemre vonatkozó saját uniós célkitűzések és azok megvalósítása iránti szilárd elkötelezettséget és a versenyképességet,

| B. | mivel a fent említett három fő cél eléréséhez, amely egyúttal a társadalmi, környezeti, gazdasági, valamint foglalkoztatási kérdéseket figyelembe vevő megoldáshoz vezethet, teljes paradigmaváltásra lenne szükség az energiapolitikában, |
| --- | --- |

B.

mivel a fent említett három fő cél eléréséhez, amely egyúttal a társadalmi, környezeti, gazdasági, valamint foglalkoztatási kérdéseket figyelembe vevő megoldáshoz vezethet, teljes paradigmaváltásra lenne szükség az energiapolitikában,

| C. | mivel az Unió hagyományos energiaforrásoktól és a korlátozott számú energiatermelőktől való függősége komoly veszélyt jelent a stabilitás, a jólét és az energiaellátás biztonságára nézve, |
| --- | --- |

C.

mivel az Unió hagyományos energiaforrásoktól és a korlátozott számú energiatermelőktől való függősége komoly veszélyt jelent a stabilitás, a jólét és az energiaellátás biztonságára nézve,

| D. | mivel az energiahatékonyság növekedésének fontos szerepet kell betöltenie az energiabehozataltól való függőség csökkentésében, a versenyképesség növelésében és az éghajlatváltozás elleni küzdelemben, |
| --- | --- |

D.

mivel az energiahatékonyság növekedésének fontos szerepet kell betöltenie az energiabehozataltól való függőség csökkentésében, a versenyképesség növelésében és az éghajlatváltozás elleni küzdelemben,

| E. | mivel jelenleg az Unió energiaszükséglete még mindig folyamatosan növekszik a legtöbb szektorban, jelentős mértékben kiaknázatlanul hagyva a hatékonyabb energiafelhasználást eredményező lehetőségeket, |
| --- | --- |

E.

mivel jelenleg az Unió energiaszükséglete még mindig folyamatosan növekszik a legtöbb szektorban, jelentős mértékben kiaknázatlanul hagyva a hatékonyabb energiafelhasználást eredményező lehetőségeket,

| F. | mivel az Unió felhasznált energiájának 50%-át importálja, és ez az arány 2030-ra elérheti a 70%-ot is, |
| --- | --- |

F.

mivel az Unió felhasznált energiájának 50%-át importálja, és ez az arány 2030-ra elérheti a 70%-ot is,

| G. | mivel az Unió ellátásbiztonságát fenyegető kockázatokat növeli a józan energiapolitikán alapuló gazdaság megteremtésére irányuló elképzelések hiánya és a beruházások alacsony szintje, különösen helyi és regionális szinten, ami szűkös, sőt elégtelen kapacitásokhoz vezet valamennyi energetikai ágazatban, ezért 2030-ig közel 900 milliárd eurós beruházásra van szükség különösen a villamoserőmű-park megújításához, |
| --- | --- |

G.

mivel az Unió ellátásbiztonságát fenyegető kockázatokat növeli a józan energiapolitikán alapuló gazdaság megteremtésére irányuló elképzelések hiánya és a beruházások alacsony szintje, különösen helyi és regionális szinten, ami szűkös, sőt elégtelen kapacitásokhoz vezet valamennyi energetikai ágazatban, ezért 2030-ig közel 900 milliárd eurós beruházásra van szükség különösen a villamoserőmű-park megújításához,

| H. | mivel a kőolaj- és földgázárak csökkenő szintje kedvezőtlenül befolyásolja a tervezett beruházásokat, szükségessé téve minden olyan fő infrastrukturális projekt támogatását, amely hozzájárul az Európába irányuló jelentős mennyiségű földgáz különböző forrásokból, különböző útvonalakon és a szállítási kockázatokat elkerülő behozatalához, |
| --- | --- |

H.

mivel a kőolaj- és földgázárak csökkenő szintje kedvezőtlenül befolyásolja a tervezett beruházásokat, szükségessé téve minden olyan fő infrastrukturális projekt támogatását, amely hozzájárul az Európába irányuló jelentős mennyiségű földgáz különböző forrásokból, különböző útvonalakon és a szállítási kockázatokat elkerülő behozatalához,

| I. | mivel a jelenlegi gazdasági válság még jobban megnehezíti az energiainfrastruktúrába történő beruházásokat, |
| --- | --- |

I.

mivel a jelenlegi gazdasági válság még jobban megnehezíti az energiainfrastruktúrába történő beruházásokat,

| J. | mivel, jóllehet a Bizottság forgatókönyve a hagyományos erőforrások iránti igény csökkenését irányozza elő a következő két évtizedre, Európának támogatnia kell az importált energiával kapcsolatos új infrastruktúrák tekintetében tervezett minden beruházást; mivel ez garantálni fogja a várhatóan 2020-ban életbe lépő új európai energiarendszerre való átállás biztonságát, |
| --- | --- |

J.

mivel, jóllehet a Bizottság forgatókönyve a hagyományos erőforrások iránti igény csökkenését irányozza elő a következő két évtizedre, Európának támogatnia kell az importált energiával kapcsolatos új infrastruktúrák tekintetében tervezett minden beruházást; mivel ez garantálni fogja a várhatóan 2020-ban életbe lépő új európai energiarendszerre való átállás biztonságát,

| K. | mivel 2030-ra a fosszilis energiahiány jelentős kockázatának kezelése érdekében az Uniónak új versenyképes, fenntartható és alacsony CO2-kibocsátású energetikai technológiákat kell kifejlesztenie és üzemeltetnie, valamint egyúttal jelentősen csökkentenie kell az energiafogyasztását, |
| --- | --- |

K.

mivel 2030-ra a fosszilis energiahiány jelentős kockázatának kezelése érdekében az Uniónak új versenyképes, fenntartható és alacsony CO2-kibocsátású energetikai technológiákat kell kifejlesztenie és üzemeltetnie, valamint egyúttal jelentősen csökkentenie kell az energiafogyasztását,

| L. | mivel az Uniónak sürgősen fejlesztenie kell a fő hálózati beruházásokat és ki kell teljesítenie a belső energiapiacot, és mivel ösztönözni kell olyan előremutató kezdeményezéseket, mint a szállításirendszer-üzemeltetők európai hálózata és az egységes európai gázhálózat létrehozása, |
| --- | --- |

L.

mivel az Uniónak sürgősen fejlesztenie kell a fő hálózati beruházásokat és ki kell teljesítenie a belső energiapiacot, és mivel ösztönözni kell olyan előremutató kezdeményezéseket, mint a szállításirendszer-üzemeltetők európai hálózata és az egységes európai gázhálózat létrehozása,

| M. | mivel az energiaszektor és az energiainfrastruktúrába való beruházások tekintetében stabil szabályozási keretre és a nemzeti szabályozók közötti szorosabb együttműködésre van szükség, |
| --- | --- |

M.

mivel az energiaszektor és az energiainfrastruktúrába való beruházások tekintetében stabil szabályozási keretre és a nemzeti szabályozók közötti szorosabb együttműködésre van szükség,

| N. | mivel az energiahálózatok fejlesztése alapvető fontosságú az ellátás biztonságának javítása szempontjából, amelynek előkelő helyen kell szerepelnie az európai energiapolitika prioritásai között, |
| --- | --- |

N.

mivel az energiahálózatok fejlesztése alapvető fontosságú az ellátás biztonságának javítása szempontjából, amelynek előkelő helyen kell szerepelnie az európai energiapolitika prioritásai között,

| O. | mivel a villamosenergia- és földgázágazatban stabilitásra és a szabályozási keretek előreláthatóságára van szükség, elengedhetetlen, hogy az Energiaszabályozói Együttműködési Ügynökség („Ügynökség”) részére megfelelő hatáskört biztosítsanak a nemzeti szabályozási keretek összehangolása és a komitológiai eljárásból fakadó esetleges bizonytalanság elkerülése érdekében, |
| --- | --- |

O.

mivel a villamosenergia- és földgázágazatban stabilitásra és a szabályozási keretek előreláthatóságára van szükség, elengedhetetlen, hogy az Energiaszabályozói Együttműködési Ügynökség („Ügynökség”) részére megfelelő hatáskört biztosítsanak a nemzeti szabályozási keretek összehangolása és a komitológiai eljárásból fakadó esetleges bizonytalanság elkerülése érdekében,

| P. | mivel az ellátás biztonságával kapcsolatos célkitűzésekhez való hozzájárulás érdekében a nemzeti és közösségi környezetvédelmi jogszabályokkal összhangban ki kell aknázni a hagyományos belső uniós energiaforrásokat azokban a tagállamokban, ahol ilyenek rendelkezésre állnak, |
| --- | --- |

P.

mivel az ellátás biztonságával kapcsolatos célkitűzésekhez való hozzájárulás érdekében a nemzeti és közösségi környezetvédelmi jogszabályokkal összhangban ki kell aknázni a hagyományos belső uniós energiaforrásokat azokban a tagállamokban, ahol ilyenek rendelkezésre állnak,

| 1. | felhívja a tagállamokat, hogy az energiapolitika e stratégiai elemzését tekintsék alapnak az európai energiapolitika végrehajtásához és egy 2010–2012-re szóló, ambiciózus cselekvési terv kidolgozásához; |
| --- | --- |

1.

felhívja a tagállamokat, hogy az energiapolitika e stratégiai elemzését tekintsék alapnak az európai energiapolitika végrehajtásához és egy 2010–2012-re szóló, ambiciózus cselekvési terv kidolgozásához;

| 2. | megerősíti, hogy 2020-ra három célt kell elérni: az üvegházhatású gázok kibocsátásának 20%-os, illetve nemzetközi megállapodások esetében 30%-os csökkentését, az energiafogyasztás legalább 20%-os csökkentését, és a megújuló energia legalább 20%-os arányának elérését a végső energiafogyasztásban; felhívja az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy gazdaságuk energiafelhasználását tegyék a lehető leghatékonyabbá annak érdekében, hogy tevékenyen hozzájáruljanak az éghajlatváltozás 2 Celsius-fokra való csökkentésére irányuló célkitűzés eléréséhez; felhívja az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy 2050-ig legalább 80%-kal csökkentsék az üveghatású gázok kibocsátását; felszólítja a Bizottságot, hogy valamennyi érdekelt féllel egyeztetve dolgozza ki a lehetséges energetikai forgatókönyveket, amelyek szemléltetik az említett célkitűzések eléréséhez vezető lehetséges megoldásokat, valamint az azok mögött rejlő műszaki és gazdasági feltételezéseket; |
| --- | --- |

2.

megerősíti, hogy 2020-ra három célt kell elérni: az üvegházhatású gázok kibocsátásának 20%-os, illetve nemzetközi megállapodások esetében 30%-os csökkentését, az energiafogyasztás legalább 20%-os csökkentését, és a megújuló energia legalább 20%-os arányának elérését a végső energiafogyasztásban; felhívja az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy gazdaságuk energiafelhasználását tegyék a lehető leghatékonyabbá annak érdekében, hogy tevékenyen hozzájáruljanak az éghajlatváltozás 2 Celsius-fokra való csökkentésére irányuló célkitűzés eléréséhez; felhívja az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy 2050-ig legalább 80%-kal csökkentsék az üveghatású gázok kibocsátását; felszólítja a Bizottságot, hogy valamennyi érdekelt féllel egyeztetve dolgozza ki a lehetséges energetikai forgatókönyveket, amelyek szemléltetik az említett célkitűzések eléréséhez vezető lehetséges megoldásokat, valamint az azok mögött rejlő műszaki és gazdasági feltételezéseket;

| 3. | határozott meggyőződése, hogy az energiafogyasztás csökkentése teljes mértékben elsőbbséget élvez a fenntartható fejlődéssel, az innovációval, a munkahelyteremtéssel és a versenyképességgel kapcsolatos célkitűzések elérése érdekében, ugyanakkor igen hatékony és olcsó módja az energiabiztonság javításának; |
| --- | --- |

3.

határozott meggyőződése, hogy az energiafogyasztás csökkentése teljes mértékben elsőbbséget élvez a fenntartható fejlődéssel, az innovációval, a munkahelyteremtéssel és a versenyképességgel kapcsolatos célkitűzések elérése érdekében, ugyanakkor igen hatékony és olcsó módja az energiabiztonság javításának;

| 4. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyék jogilag kötelezővé a tagállamok számára a 2020-ra vonatkozó 20%-os energiamegtakarítási célt, valamint e cél elérésének biztosítása érdekében javasoljanak és hajtsanak végre összehangolt intézkedéseket; |
| --- | --- |

4.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyék jogilag kötelezővé a tagállamok számára a 2020-ra vonatkozó 20%-os energiamegtakarítási célt, valamint e cél elérésének biztosítása érdekében javasoljanak és hajtsanak végre összehangolt intézkedéseket;

| 5. | felhívja az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy tűzzék ki célul az energiahatékonyság 35%-os, illetve a megújuló energiaforrások részarányának 60%-ra növelését 2050-ig; |
| --- | --- |

5.

felhívja az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy tűzzék ki célul az energiahatékonyság 35%-os, illetve a megújuló energiaforrások részarányának 60%-ra növelését 2050-ig;

| 6. | felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa az összes tervezett beruházást az energiabehozatallal kapcsolatos új infrastruktúrák és a megújuló energiával kapcsolatos technológiák terén annak érdekében, hogy szembenézzenek a kőolaj és földgázárak csökkenő szintjével, ami kedvezőtlen hatással van a tervezett beruházásokra; |
| --- | --- |

6.

felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa az összes tervezett beruházást az energiabehozatallal kapcsolatos új infrastruktúrák és a megújuló energiával kapcsolatos technológiák terén annak érdekében, hogy szembenézzenek a kőolaj és földgázárak csökkenő szintjével, ami kedvezőtlen hatással van a tervezett beruházásokra;

Európai energiapolitika

| 7. | felhívja a tagállamokat, hogy az energiabiztonság terén az Európai Uniót fenyegető egyre növekvő veszély tekintetében képviseljenek egységes álláspontot; megjegyzi, hogy a jelenlegi gyakorlat ezzel éppen ellentétes; felétlenül szükségesnek tartja, hogy az ellátás biztonsága, a szolidaritás és a nemzetközi szabályozási keret kialakításáról szóló tárgyalások hatékonysága érdekében a Bizottság javasolja a Parlamentnek és a Tanácsnak, hogy dolgozzanak ki egy olyan európai energiapolitikát, amely figyelembe veszi az Európai Unió és a tagállamok vonatkozó hatásköreit: nemzetközi kapcsolatok, energiahatékonyság, éghajlatváltozás elleni küzdelem, belső piac további szabályozása, nemzetközi szerződések megtárgyalása, előzetes tanulmányok és párbeszéd a termelőkkel és a tranzitországokkal, energetikai kutatás és az energiaellátás diverzifikálása; |
| --- | --- |

7.

felhívja a tagállamokat, hogy az energiabiztonság terén az Európai Uniót fenyegető egyre növekvő veszély tekintetében képviseljenek egységes álláspontot; megjegyzi, hogy a jelenlegi gyakorlat ezzel éppen ellentétes; felétlenül szükségesnek tartja, hogy az ellátás biztonsága, a szolidaritás és a nemzetközi szabályozási keret kialakításáról szóló tárgyalások hatékonysága érdekében a Bizottság javasolja a Parlamentnek és a Tanácsnak, hogy dolgozzanak ki egy olyan európai energiapolitikát, amely figyelembe veszi az Európai Unió és a tagállamok vonatkozó hatásköreit: nemzetközi kapcsolatok, energiahatékonyság, éghajlatváltozás elleni küzdelem, belső piac további szabályozása, nemzetközi szerződések megtárgyalása, előzetes tanulmányok és párbeszéd a termelőkkel és a tranzitországokkal, energetikai kutatás és az energiaellátás diverzifikálása;

| 8. | felszólítja a Bizottságot, hogy járuljon hozzá a harmadik országbeli termelők felé képviselt egységes európai álláspont kialakításához a mindkét fél számára előnyös kölcsönös függőség megteremtésén keresztül, valamint támogassa az uniós vállalkozások kereskedelmi erejének erősítését a harmadik országbeli állami vállalatokkal szemben; |
| --- | --- |

8.

felszólítja a Bizottságot, hogy járuljon hozzá a harmadik országbeli termelők felé képviselt egységes európai álláspont kialakításához a mindkét fél számára előnyös kölcsönös függőség megteremtésén keresztül, valamint támogassa az uniós vállalkozások kereskedelmi erejének erősítését a harmadik országbeli állami vállalatokkal szemben;

| 9. | úgy véli, hogy az energetikai szolidaritásnak jelentős európai üggyé kell válnia mind európai, mind pedig regionális és bilaterális szinten, és hogy amennyiben egy tagállam energiaellátása veszélybe kerül, az az Európai Unió egészét sújtja; |
| --- | --- |

9.

úgy véli, hogy az energetikai szolidaritásnak jelentős európai üggyé kell válnia mind európai, mind pedig regionális és bilaterális szinten, és hogy amennyiben egy tagállam energiaellátása veszélybe kerül, az az Európai Unió egészét sújtja;

| 10. | hangsúlyozza a helyi kezdeményezések fontos szerepét az éghajlatváltozás elleni küzdelemben; jóváhagyja azokat az intézkedéseket, amelyek célja az energiahatékonyság és a megújuló energiaforrások használatának előmozdítása, mint például a kohéziós politika vagy a környezetbarát adóztatás hatálya alá tartozó finanszírozási programok, vagy a „polgármesterek megállapodása” általi hozzájárulás, valamint ezzel összefüggésben támogatja a „szigetek szövetsége” elképzelést annak érdekében, hogy a bevált gyakorlatok elterjedjenek és a községek és a városok magas hatásfokú és megújuló energiát használjanak; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza a helyi kezdeményezések fontos szerepét az éghajlatváltozás elleni küzdelemben; jóváhagyja azokat az intézkedéseket, amelyek célja az energiahatékonyság és a megújuló energiaforrások használatának előmozdítása, mint például a kohéziós politika vagy a környezetbarát adóztatás hatálya alá tartozó finanszírozási programok, vagy a „polgármesterek megállapodása” általi hozzájárulás, valamint ezzel összefüggésben támogatja a „szigetek szövetsége” elképzelést annak érdekében, hogy a bevált gyakorlatok elterjedjenek és a községek és a városok magas hatásfokú és megújuló energiát használjanak;

| 11. | úgy véli, hogy a megfelelő európai energiapolitikának kiegyensúlyozott energia-összetételen kell alapulnia, amely a széntől eltérő energiaforrások, az alacsony kibocsátású fosszilis tüzelőanyagok és a szilárd fosszilis tüzelőanyagok üvegházhatású gázkibocsátásának drasztikus csökkentését szolgáló új technológiák igénybevételére épül; |
| --- | --- |

11.

úgy véli, hogy a megfelelő európai energiapolitikának kiegyensúlyozott energia-összetételen kell alapulnia, amely a széntől eltérő energiaforrások, az alacsony kibocsátású fosszilis tüzelőanyagok és a szilárd fosszilis tüzelőanyagok üvegházhatású gázkibocsátásának drasztikus csökkentését szolgáló új technológiák igénybevételére épül;

| 12. | úgy véli, hogy a tagállamoknak nemzeti stratégiát kell kidolgozniuk a saját területükön belüli energiahiány problémájának leküzdésére; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy a tagállamoknak nemzeti stratégiát kell kidolgozniuk a saját területükön belüli energiahiány problémájának leküzdésére;

| 13. | úgy véli, hogy hatékonynak bizonyult a vállalatok és politikai döntéshozók közötti olyan jellegű feladatmegosztás, ahol a vállalatok a felelősek az ellátás biztonságáért, és ezért azt elvben meg kellene őrizni; felszólítja a politikai döntéshozókat, hogy tekintettel az egyre nehezebben kezelhető globális környezetre, a jövőben erőteljesebben támogassák a vállalati tevékenységeket; |
| --- | --- |

13.

úgy véli, hogy hatékonynak bizonyult a vállalatok és politikai döntéshozók közötti olyan jellegű feladatmegosztás, ahol a vállalatok a felelősek az ellátás biztonságáért, és ezért azt elvben meg kellene őrizni; felszólítja a politikai döntéshozókat, hogy tekintettel az egyre nehezebben kezelhető globális környezetre, a jövőben erőteljesebben támogassák a vállalati tevékenységeket;

| 14. | emlékeztet a tagállamok Lisszaboni Szerződésben vállalt kötelezettségeire az éghajlatváltozás elleni küzdelemmel és az energiaválság idején tanúsított szolidaritással kapcsolatban; |
| --- | --- |

14.

emlékeztet a tagállamok Lisszaboni Szerződésben vállalt kötelezettségeire az éghajlatváltozás elleni küzdelemmel és az energiaválság idején tanúsított szolidaritással kapcsolatban;

| 15. | úgy véli, hogy a Lisszaboni Szerződés ratifikálása tovább fogja erősíteni a közös európai energiapolitika kialakítására irányuló törekvéseket; |
| --- | --- |

15.

úgy véli, hogy a Lisszaboni Szerződés ratifikálása tovább fogja erősíteni a közös európai energiapolitika kialakítására irányuló törekvéseket;

Ellátásbiztonság

| 16. | támogatja az energiabiztonságra és a szolidaritásra vonatkozó európai uniós cselekvési tervet; |
| --- | --- |

16.

támogatja az energiabiztonságra és a szolidaritásra vonatkozó európai uniós cselekvési tervet;

Az EU szükségletei szempontjából nélkülözhetetlen infrastruktúrák támogatása

| 17. | megjegyzi, hogy az elsőbbséget élvező és európai érdekű energiahálózatok kialakítása jelentős késedelemben van; hangsúlyozza, hogy a beruházások elmaradása korlátozza a belső piac hatékony működését, valamint szűkös, sőt elégtelen kapacitásokhoz vezet valamennyi energetikai ágazatban; megjegyzi továbbá, hogy ezért csak részben az ipar a felelős, és felhívja a tagállamokat, hogy jobban tájékoztassák a polgárokat az új infrastrukturális és termelési projektek szükségességéről; ezért felszólítja a nemzeti szabályozó hatóságokat, hogy döntési jogkörükön belül minden lehetséges intézkedést tegyenek meg a beruházások felgyorsítása érdekében; |
| --- | --- |

17.

megjegyzi, hogy az elsőbbséget élvező és európai érdekű energiahálózatok kialakítása jelentős késedelemben van; hangsúlyozza, hogy a beruházások elmaradása korlátozza a belső piac hatékony működését, valamint szűkös, sőt elégtelen kapacitásokhoz vezet valamennyi energetikai ágazatban; megjegyzi továbbá, hogy ezért csak részben az ipar a felelős, és felhívja a tagállamokat, hogy jobban tájékoztassák a polgárokat az új infrastrukturális és termelési projektek szükségességéről; ezért felszólítja a nemzeti szabályozó hatóságokat, hogy döntési jogkörükön belül minden lehetséges intézkedést tegyenek meg a beruházások felgyorsítása érdekében;

| 18. | megjegyzi, hogy az új beruházási hullámnak előre tekintőnek kell lennie, hogy figyelembe vegye az energiafogyasztás és -termelés módjának változását, valamint hogy a decentralizált energiarendszerekhez nagy megújulóenergia-forrásokra van szükség; |
| --- | --- |

18.

megjegyzi, hogy az új beruházási hullámnak előre tekintőnek kell lennie, hogy figyelembe vegye az energiafogyasztás és -termelés módjának változását, valamint hogy a decentralizált energiarendszerekhez nagy megújulóenergia-forrásokra van szükség;

| 19. | megjegyzi, hogy az Európai Tanács a gáz és a villamosenergia-hálózatok tagállamok közötti rendszerösszekötő kapacitásának 10%-ra növelését tűzte ki; |
| --- | --- |

19.

megjegyzi, hogy az Európai Tanács a gáz és a villamosenergia-hálózatok tagállamok közötti rendszerösszekötő kapacitásának 10%-ra növelését tűzte ki;

| 20. | a hálózatokba való beruházások támogatása érdekében támogatja az európai finanszírozás növelésére vonatkozó elképzelést; érdeklődéssel veszi tudomásul a Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy a 2008-as gazdasági fellendülésről szóló terv keretében a 2008/2009-es költségvetés fel nem használt részéből 5 milliárd eurót különítsenek el különösen az új energiakapcsolatokra; kéri, hogy az Európai Parlamentet teljes mértékben vonják be a projektek végleges listájára vonatkozó döntéshozatali eljárásba; úgy véli, hogy az Európai Beruházási Banknak sokkal meghatározóbb szerepet kell vállalnia az energiahatékonyság, a megújuló energiaforrások és a kutatás-fejlesztési projektek támogatásában; |
| --- | --- |

20.

a hálózatokba való beruházások támogatása érdekében támogatja az európai finanszírozás növelésére vonatkozó elképzelést; érdeklődéssel veszi tudomásul a Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy a 2008-as gazdasági fellendülésről szóló terv keretében a 2008/2009-es költségvetés fel nem használt részéből 5 milliárd eurót különítsenek el különösen az új energiakapcsolatokra; kéri, hogy az Európai Parlamentet teljes mértékben vonják be a projektek végleges listájára vonatkozó döntéshozatali eljárásba; úgy véli, hogy az Európai Beruházási Banknak sokkal meghatározóbb szerepet kell vállalnia az energiahatékonyság, a megújuló energiaforrások és a kutatás-fejlesztési projektek támogatásában;

| 21. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tevékenyen járuljanak hozzá az energiapiaci üzemeltetők számának növeléséhez, és különösen arra, hogy fogadjanak el olyan intézkedéseket, amelyek támogatják a kis- és középvállalkozások energiatermelését és piacra jutását; |
| --- | --- |

21.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tevékenyen járuljanak hozzá az energiapiaci üzemeltetők számának növeléséhez, és különösen arra, hogy fogadjanak el olyan intézkedéseket, amelyek támogatják a kis- és középvállalkozások energiatermelését és piacra jutását;

| 22. | hangsúlyozza a Közép- és Dél-Európát átszelő villamosenergia- és földgázhálózatok észak-déli tengely mentén történő összekapcsolásának fontosságát, valamint emlékeztet arra, hogy a balti-tengeri térség hálózatait fejleszteni kell, és össze kell kapcsolni a nyugat-európai hálózattal; hangsúlyozza, hogy különleges figyelmet igényel a villamos energia és az energiatárolás 2009-es helyzetére vonatkozó balti hálózat-összekapcsolási terv kidolgozása; továbbá támogatja az Európai Unió szigeteivel, távoli és elszigetelt területeivel való összeköttetések kiépítését is; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza a Közép- és Dél-Európát átszelő villamosenergia- és földgázhálózatok észak-déli tengely mentén történő összekapcsolásának fontosságát, valamint emlékeztet arra, hogy a balti-tengeri térség hálózatait fejleszteni kell, és össze kell kapcsolni a nyugat-európai hálózattal; hangsúlyozza, hogy különleges figyelmet igényel a villamos energia és az energiatárolás 2009-es helyzetére vonatkozó balti hálózat-összekapcsolási terv kidolgozása; továbbá támogatja az Európai Unió szigeteivel, távoli és elszigetelt területeivel való összeköttetések kiépítését is;

| 23. | hasonló okok miatt sürgeti a dél-nyugat-európai, különösen az Ibériai-félsziget és Észak-Franciaország közötti összeköttetések létrehozását; |
| --- | --- |

23.

hasonló okok miatt sürgeti a dél-nyugat-európai, különösen az Ibériai-félsziget és Észak-Franciaország közötti összeköttetések létrehozását;

| 24. | emlékeztet arra, hogy már számos ország között léteznek határokon átnyúló kapcsolatok; rámutat, hogy a regionális kezdeményezések, mint például az ötoldalú fórum, olyan használható gyakorlati megoldásokat dolgoztak ki, amelyek előmozdítják a belső piac integrációját; szorgalmazza e kezdeményezések eredményes munkájának folytatását; |
| --- | --- |

24.

emlékeztet arra, hogy már számos ország között léteznek határokon átnyúló kapcsolatok; rámutat, hogy a regionális kezdeményezések, mint például az ötoldalú fórum, olyan használható gyakorlati megoldásokat dolgoztak ki, amelyek előmozdítják a belső piac integrációját; szorgalmazza e kezdeményezések eredményes munkájának folytatását;

| 25. | felszólítja a Bizottságot, hogy javasoljon megfelelő intézkedéseket a villamosenergia-hálózatok összekapcsolásának és fejlesztésének ösztönzésére, lehetővé téve az optimális integrációt, valamint a megújuló energia ingadozó szárazföldi és part menti termelésének kiegyenlítését; |
| --- | --- |

25.

felszólítja a Bizottságot, hogy javasoljon megfelelő intézkedéseket a villamosenergia-hálózatok összekapcsolásának és fejlesztésének ösztönzésére, lehetővé téve az optimális integrációt, valamint a megújuló energia ingadozó szárazföldi és part menti termelésének kiegyenlítését;

| 26. | üdvözli azt a javaslatot, hogy nyújtsanak be egy tervet a szélenergiában rejlő óriási potenciál kiaknázását célzó északi-tengeri part menti hálózatra vonatkozóan; ezzel összefüggésben üdvözli az északi-tengeri, a földközi-tengeri és a balti térségek hálózati infrastruktúráinak összekapcsolásán keresztül egy európai szuperhálózat megteremtését is; |
| --- | --- |

26.

üdvözli azt a javaslatot, hogy nyújtsanak be egy tervet a szélenergiában rejlő óriási potenciál kiaknázását célzó északi-tengeri part menti hálózatra vonatkozóan; ezzel összefüggésben üdvözli az északi-tengeri, a földközi-tengeri és a balti térségek hálózati infrastruktúráinak összekapcsolásán keresztül egy európai szuperhálózat megteremtését is;

| 27. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gondoskodjanak a megfelelő szabályozásról és tegyék lehetővé az új infrastruktúrákhoz – pl. az északi-tengeri part menti hálózathoz – való megkülönböztetéstől mentes hozzáférést; |
| --- | --- |

27.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gondoskodjanak a megfelelő szabályozásról és tegyék lehetővé az új infrastruktúrákhoz – pl. az északi-tengeri part menti hálózathoz – való megkülönböztetéstől mentes hozzáférést;

| 28. | úgy véli, hogy az Európai Uniónak határozottan és minél hamarabb folytatnia kell az energiaforrások diverzifikálásának és az energiaellátás biztonságának növelését; felszólítja a Bizottságot és a cseh elnökséget, hogy az Európai Tanács következő ülésén terjesszen elő egy új, ambiciózus és előremutató diverzifikációs tervet; |
| --- | --- |

28.

úgy véli, hogy az Európai Uniónak határozottan és minél hamarabb folytatnia kell az energiaforrások diverzifikálásának és az energiaellátás biztonságának növelését; felszólítja a Bizottságot és a cseh elnökséget, hogy az Európai Tanács következő ülésén terjesszen elő egy új, ambiciózus és előremutató diverzifikációs tervet;

| 29. | támogatásáról biztosítja a beszerzési források diverzifikálását célzó projekteket, különösen a Nabucco-, a Törökország-Görögország-Olaszország gázösszeköttetésre irányuló és a Déli Áramlat projektet is magában foglaló déli gázfolyosó fejlesztését; hangsúlyozza az érintett országokkal, nevezetesen a Kaszpi-térség országaival való együttműködés szükségességét; rendkívül fontosnak tartja, hogy – amennyiben a politikai feltételek lehetővé teszik – hosszú távon a régió más országaiból, például Üzbegisztánból vagy Iránból, származó gázszállítások további jelentős ellátási forrást jelentenek az Európai Unió számára; |
| --- | --- |

29.

támogatásáról biztosítja a beszerzési források diverzifikálását célzó projekteket, különösen a Nabucco-, a Törökország-Görögország-Olaszország gázösszeköttetésre irányuló és a Déli Áramlat projektet is magában foglaló déli gázfolyosó fejlesztését; hangsúlyozza az érintett országokkal, nevezetesen a Kaszpi-térség országaival való együttműködés szükségességét; rendkívül fontosnak tartja, hogy – amennyiben a politikai feltételek lehetővé teszik – hosszú távon a régió más országaiból, például Üzbegisztánból vagy Iránból, származó gázszállítások további jelentős ellátási forrást jelentenek az Európai Unió számára;

| 30. | támogatását fejezi ki továbbá az Algéria, Spanyolország, Franciaország és a kontinentális Európa teljes összeköttetését biztosító MEDGAZ projekt iránt, melyet a Bizottság az elsőbbségi összekapcsolási terv európai érdekű projektjének tekint, melynek célja az Európába belépő gázszállítási útvonalak további diverzifikálása; |
| --- | --- |

30.

támogatását fejezi ki továbbá az Algéria, Spanyolország, Franciaország és a kontinentális Európa teljes összeköttetését biztosító MEDGAZ projekt iránt, melyet a Bizottság az elsőbbségi összekapcsolási terv európai érdekű projektjének tekint, melynek célja az Európába belépő gázszállítási útvonalak további diverzifikálása;

| 31. | a nemzeti földgáztermelés visszaesésére és számos országban az energiaszerkezetben bekövetkezett változásokra tekintettel támogatja az összes jelenleg tervezett földgáz- és villamosenergia-infrastrukturális projekt mielőbbi végrehajtását annak érdekében, hogy az igények kielégítése a jövőben is biztosítható legyen; |
| --- | --- |

31.

a nemzeti földgáztermelés visszaesésére és számos országban az energiaszerkezetben bekövetkezett változásokra tekintettel támogatja az összes jelenleg tervezett földgáz- és villamosenergia-infrastrukturális projekt mielőbbi végrehajtását annak érdekében, hogy az igények kielégítése a jövőben is biztosítható legyen;

| 32. | úgy véli, hogy a főbb energiaszolgáltatókkal,valamint a tranzit- és fogyasztó országokkal való kapcsolat és partnerség fontos, és törekedni kell azok elmélyítésére; rámutat azonban arra, hogy ezeknek a kapcsolatoknak és partnerségeknek a mélyülése semmilyen körülmények között nem mehet végbe az Unió alapvető értékeinek, különösen az emberi jogok tiszteletben tartásának rovására; e tekintetben hangsúlyozza, hogy az Európai Unió és a termelő- illetve tranzitországok közötti bizalom és mélyebb, jogilag kötelező érvényű kapcsolatok kiépítésének karöltve kell haladnia a demokrácia, az emberi jogok és a jogállamiság előmozdításával és tiszteletben tartásával; az említett célok megvalósulását elősegítő szakpolitikák és konkrét intézkedések kialakítására és elfogadására szólít fel; |
| --- | --- |

32.

úgy véli, hogy a főbb energiaszolgáltatókkal,valamint a tranzit- és fogyasztó országokkal való kapcsolat és partnerség fontos, és törekedni kell azok elmélyítésére; rámutat azonban arra, hogy ezeknek a kapcsolatoknak és partnerségeknek a mélyülése semmilyen körülmények között nem mehet végbe az Unió alapvető értékeinek, különösen az emberi jogok tiszteletben tartásának rovására; e tekintetben hangsúlyozza, hogy az Európai Unió és a termelő- illetve tranzitországok közötti bizalom és mélyebb, jogilag kötelező érvényű kapcsolatok kiépítésének karöltve kell haladnia a demokrácia, az emberi jogok és a jogállamiság előmozdításával és tiszteletben tartásával; az említett célok megvalósulását elősegítő szakpolitikák és konkrét intézkedések kialakítására és elfogadására szólít fel;

| 33. | ezzel kapcsolatban háromoldalú megállapodásra szólít fel az EU, Oroszország és Ukrajna között az Oroszországból az EU-ba érkező földgáz tranzitja tekintetében, ezáltal garantálva az ellátás biztonságát az eljövendő években; |
| --- | --- |

33.

ezzel kapcsolatban háromoldalú megállapodásra szólít fel az EU, Oroszország és Ukrajna között az Oroszországból az EU-ba érkező földgáz tranzitja tekintetében, ezáltal garantálva az ellátás biztonságát az eljövendő években;

| 34. | felkéri a Bizottságot, hogy fokozza erőfeszítéseit annak érdekében, hogy megoldást találjon a Törökországon keresztül a Nabucco gázvezetéken érkező földgáz tranzitjával kapcsolatos, még nyitott kérdésekre; |
| --- | --- |

34.

felkéri a Bizottságot, hogy fokozza erőfeszítéseit annak érdekében, hogy megoldást találjon a Törökországon keresztül a Nabucco gázvezetéken érkező földgáz tranzitjával kapcsolatos, még nyitott kérdésekre;

| 35. | úgy véli, hogy az energiatermelő országok cseppfolyósító létesítményeiből, valamint az EU-ban található cseppfolyósított földgáz-terminálokból és hajón elhelyezett újragázosító berendezésekből álló, megfelelő cseppfolyósított földgáz kapacitást minden tagállam rendelkezésére kell bocsátani vagy közvetlenül, vagy egy szolidaritási mechanizmus alapján a többi tagállamon keresztül; úgy véli, hogy európai érdekű projektnek kellene tekinteni a cseppfolyósított földgázt felhasználó új terminálokat, mivel azok központi szerepet játszanak az ellátási útvonalak diverzifikálásában; |
| --- | --- |

35.

úgy véli, hogy az energiatermelő országok cseppfolyósító létesítményeiből, valamint az EU-ban található cseppfolyósított földgáz-terminálokból és hajón elhelyezett újragázosító berendezésekből álló, megfelelő cseppfolyósított földgáz kapacitást minden tagállam rendelkezésére kell bocsátani vagy közvetlenül, vagy egy szolidaritási mechanizmus alapján a többi tagállamon keresztül; úgy véli, hogy európai érdekű projektnek kellene tekinteni a cseppfolyósított földgázt felhasználó új terminálokat, mivel azok központi szerepet játszanak az ellátási útvonalak diverzifikálásában;

| 36. | felszólítja a Bizottságot, hogy teljes támogatásáról biztosítsa az európai energiaellátási biztonság egyik fontos elemének tekinthető stratégiai gáztároló létesítmények megépítésével kapcsolatos beruházásokat; |
| --- | --- |

36.

felszólítja a Bizottságot, hogy teljes támogatásáról biztosítsa az európai energiaellátási biztonság egyik fontos elemének tekinthető stratégiai gáztároló létesítmények megépítésével kapcsolatos beruházásokat;

| 37. | meggyőződése, hogy a kőolaj-finomító kapacitás jelentős kiegészítő tényezőt jelent az uniós energiaellátási biztonság megteremtésében; megjegyzi, hogy ezért fontos javítani az uniós igények kielégítéséhez szükséges finomítási kapacitással kapcsolatos keresleti-kínálati egyensúly átláthatóságát, figyelembe véve különösen a dízel tüzelőanyag jövőbeni rendelkezésre állásával kapcsolatos aggodalmakat; |
| --- | --- |

37.

meggyőződése, hogy a kőolaj-finomító kapacitás jelentős kiegészítő tényezőt jelent az uniós energiaellátási biztonság megteremtésében; megjegyzi, hogy ezért fontos javítani az uniós igények kielégítéséhez szükséges finomítási kapacitással kapcsolatos keresleti-kínálati egyensúly átláthatóságát, figyelembe véve különösen a dízel tüzelőanyag jövőbeni rendelkezésre állásával kapcsolatos aggodalmakat;

| 38. | az európai energiaszolidaritás elve alapján kéri, hogy biztosítsák a Balti-térség energiaellátásának biztonságát a gazdasági recesszió ideje alatt; |
| --- | --- |

38.

az európai energiaszolidaritás elve alapján kéri, hogy biztosítsák a Balti-térség energiaellátásának biztonságát a gazdasági recesszió ideje alatt;

Belső energiapiac

| 39. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy – a magánvállalkozásokat a megvalósításában való részvételre ösztönözve – alakítsanak ki hosszú távú stratégiai iránymutatásokat, egyensúlyt teremtve a piaci mechanizmusok és a szabályozás között; |
| --- | --- |

39.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy – a magánvállalkozásokat a megvalósításában való részvételre ösztönözve – alakítsanak ki hosszú távú stratégiai iránymutatásokat, egyensúlyt teremtve a piaci mechanizmusok és a szabályozás között;

| 40. | hangsúlyozza az energia belső piacát szabályozó jogszabálycsomagra vonatkozó tárgyalásoknak a parlamenti ciklus 2009-es vége előtti lezárásával egy egyértelmű és stabil jogi keret megteremtésének a jelentőségét; támogatja egy, a fent említett bizottsági rendeletre irányuló javaslatban előírt független ügynökség felállítását, amely erős és független hatáskörrel rendelkezik többek között az ellátás és a hálózatok biztonsága tekintetében is; felhívja a tagállamokat, hogy segítsék elő a harmadik energiacsomag végrehajtását, különös tekintettel a regionális és kétoldalú szolidaritás előmozdítását célzó együttműködésre, a belső piacon belüli ellátás biztonságának megteremtése érdekében; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza az energia belső piacát szabályozó jogszabálycsomagra vonatkozó tárgyalásoknak a parlamenti ciklus 2009-es vége előtti lezárásával egy egyértelmű és stabil jogi keret megteremtésének a jelentőségét; támogatja egy, a fent említett bizottsági rendeletre irányuló javaslatban előírt független ügynökség felállítását, amely erős és független hatáskörrel rendelkezik többek között az ellátás és a hálózatok biztonsága tekintetében is; felhívja a tagállamokat, hogy segítsék elő a harmadik energiacsomag végrehajtását, különös tekintettel a regionális és kétoldalú szolidaritás előmozdítását célzó együttműködésre, a belső piacon belüli ellátás biztonságának megteremtése érdekében;

| 41. | felkéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy fejlesszék a fő hálózati beruházásokat és teljesítsék ki a belső energiapiacot olyan előremutató kezdeményezéseken keresztül, mint a szállításirendszer-üzemeltetők európai hálózata és az egységes európai gázhálózat létrehozása; |
| --- | --- |

41.

felkéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy fejlesszék a fő hálózati beruházásokat és teljesítsék ki a belső energiapiacot olyan előremutató kezdeményezéseken keresztül, mint a szállításirendszer-üzemeltetők európai hálózata és az egységes európai gázhálózat létrehozása;

| 42. | felhívja a Bizottságot, hogy a 2020-as célok elérésének egyik fontos részeként terjessze elő egy intelligens összekapcsolt villamosenergia-hálózat 2020-ig történő kidolgozásának és elkészítésének elképzelését; |
| --- | --- |

42.

felhívja a Bizottságot, hogy a 2020-as célok elérésének egyik fontos részeként terjessze elő egy intelligens összekapcsolt villamosenergia-hálózat 2020-ig történő kidolgozásának és elkészítésének elképzelését;

| 43. | kéri a tagállamokat, hogy működjenek együtt egy európai stratégiai terv kialakításában, hogy a középtávú energiaszükségleteket elemző tanulmányok alapján több évre előre lehessen programozni a villamosenergia-termelés iránti jövőbeni szükségletek kielégítéséhez szükséges beruházásokat; meggyőződése, hogy a földgázágazatban is elő kell irányozni egy többéves előrejelzéseket tartalmazó tervet, teljes körű áttekintést adva ezáltal az európai szintű beruházási szükségletekről; |
| --- | --- |

43.

kéri a tagállamokat, hogy működjenek együtt egy európai stratégiai terv kialakításában, hogy a középtávú energiaszükségleteket elemző tanulmányok alapján több évre előre lehessen programozni a villamosenergia-termelés iránti jövőbeni szükségletek kielégítéséhez szükséges beruházásokat; meggyőződése, hogy a földgázágazatban is elő kell irányozni egy többéves előrejelzéseket tartalmazó tervet, teljes körű áttekintést adva ezáltal az európai szintű beruházási szükségletekről;

| 44. | felszólítja a tagállamokat és az érintett érdekelt feleket, hogy a rendelkezésre álló erőforrások legjobb felhasználása érdekében a határokon átnyúló infrastrukturális beruházásokra (hálózatok, vezetékek, erőművek stb.) irányuló jövőbeni tervekkel kapcsolatban konzultáljanak és működjenek együtt az érintett felekkel minden olyan országban, amelyre a tervezett beruházások hatással lehetnek; úgy véli, hogy egy európai szintű „infrastruktúra-koordinációs csoport” létrehozása elősegítené a szükséges együttműködést és hozzájárulhatna a belső energiapiaci csomag által is javasolt tíz éves hálózatfejlesztési terv kidolgozásához; |
| --- | --- |

44.

felszólítja a tagállamokat és az érintett érdekelt feleket, hogy a rendelkezésre álló erőforrások legjobb felhasználása érdekében a határokon átnyúló infrastrukturális beruházásokra (hálózatok, vezetékek, erőművek stb.) irányuló jövőbeni tervekkel kapcsolatban konzultáljanak és működjenek együtt az érintett felekkel minden olyan országban, amelyre a tervezett beruházások hatással lehetnek; úgy véli, hogy egy európai szintű „infrastruktúra-koordinációs csoport” létrehozása elősegítené a szükséges együttműködést és hozzájárulhatna a belső energiapiaci csomag által is javasolt tíz éves hálózatfejlesztési terv kidolgozásához;

| 45. | hangsúlyozza, hogy a belső energiapiac megvalósítása csupán akkor tekinthető sikeresnek, ha a beruházást akadályozó tényezőket megszüntetik, és ha az összes uniós tagállamot egy közös energiahálózatba kapcsoló fizikai kapcsolatokat kialakítják, illetve ha a piac lehetővé teszi, hogy idővel megszűnjön az energiaárak ingadozása, valamint hogy valamennyi termelő létesítmény számára biztosítva legyenek a tisztességes piaci feltételek, illetve az új energiatermelők és technológiák hálózati kapcsolata, hozzáférése és integrációja; hangsúlyozza, hogy a nemrég felülvizsgált, az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységeinek Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról szóló, 2003. október 13-i 2003/87/EK parlamenti és tanácsi irányelv (15) átfogó és előrelátható CO2-értékelést nyújt; |
| --- | --- |

45.

hangsúlyozza, hogy a belső energiapiac megvalósítása csupán akkor tekinthető sikeresnek, ha a beruházást akadályozó tényezőket megszüntetik, és ha az összes uniós tagállamot egy közös energiahálózatba kapcsoló fizikai kapcsolatokat kialakítják, illetve ha a piac lehetővé teszi, hogy idővel megszűnjön az energiaárak ingadozása, valamint hogy valamennyi termelő létesítmény számára biztosítva legyenek a tisztességes piaci feltételek, illetve az új energiatermelők és technológiák hálózati kapcsolata, hozzáférése és integrációja; hangsúlyozza, hogy a nemrég felülvizsgált, az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységeinek Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról szóló, 2003. október 13-i 2003/87/EK parlamenti és tanácsi irányelv (15) átfogó és előrelátható CO2-értékelést nyújt;

Külső energetikai kapcsolatok

| 46. | üdvözli az energiapolitika második stratégiai felülvizsgálatáról szóló közleményt, különösen annak a külső energiapolitikára vonatkozó javaslatait, amelyek nagyrészt összhangban vannak a fent említett, 2007. szeptember 26-i állásfoglalással; csalódottságát fejezi ki a részletes javaslatok hiánya miatt, és ismételten hangsúlyozza, hogy az Uniónak további erőfeszítéseket kell tennie annak érdekében, hogy koherens és hatékony közös európai külpolitikát alakítson ki az energiaüggyel kapcsolatosan, ismételten hangsúlyt fektetve az energiatermelő országokra; |
| --- | --- |

46.

üdvözli az energiapolitika második stratégiai felülvizsgálatáról szóló közleményt, különösen annak a külső energiapolitikára vonatkozó javaslatait, amelyek nagyrészt összhangban vannak a fent említett, 2007. szeptember 26-i állásfoglalással; csalódottságát fejezi ki a részletes javaslatok hiánya miatt, és ismételten hangsúlyozza, hogy az Uniónak további erőfeszítéseket kell tennie annak érdekében, hogy koherens és hatékony közös európai külpolitikát alakítson ki az energiaüggyel kapcsolatosan, ismételten hangsúlyt fektetve az energiatermelő országokra;

| 47. | felhívja a Bizottságot, hogy támogassa az úgynevezett „energiabiztonsági záradék” felvételét a termelő- és a tranzitországokkal kötött kereskedelmi, társulási és partnerségi, illetve együttműködési megállapodásokba, amely magatartási kódexet írna elő, továbbá megtiltaná az ellátás kereskedelmi viták miatti szüneteltetését, és pontosan megszabná, hogy az ellátás valamelyik partner részéről történő egyoldalú szüneteltetése, illetve a szerződés vagy az ellátás feltételeinek bármilyen megváltozatása esetén egészen pontosan milyen intézkedéseket kell hozni; |
| --- | --- |

47.

felhívja a Bizottságot, hogy támogassa az úgynevezett „energiabiztonsági záradék” felvételét a termelő- és a tranzitországokkal kötött kereskedelmi, társulási és partnerségi, illetve együttműködési megállapodásokba, amely magatartási kódexet írna elő, továbbá megtiltaná az ellátás kereskedelmi viták miatti szüneteltetését, és pontosan megszabná, hogy az ellátás valamelyik partner részéről történő egyoldalú szüneteltetése, illetve a szerződés vagy az ellátás feltételeinek bármilyen megváltozatása esetén egészen pontosan milyen intézkedéseket kell hozni;

| 48. | emlékeztet, hogy az Európai Unió – még ha ebben ambiciózus és szigorúan végrehajtott energiahatékonysági és -takarékossági tervek segítik is – a fosszilis energia tekintetében középtávon valószínűleg még mindig függeni fog a harmadik országokból származó beszállításoktól; kéri ezért, hogy fokozzák a termelő, a tranzit- és az egyéb fogyasztó országokkal folytatott párbeszédet, továbbá, hogy általánosabb szinten erősítsék meg a nemzetközi szintű együttműködést az energiahordozók világpiacának átláthatósága érdekében, valamint foglalkozzanak a fenntartható fejlődés kérdésével; |
| --- | --- |

48.

emlékeztet, hogy az Európai Unió – még ha ebben ambiciózus és szigorúan végrehajtott energiahatékonysági és -takarékossági tervek segítik is – a fosszilis energia tekintetében középtávon valószínűleg még mindig függeni fog a harmadik országokból származó beszállításoktól; kéri ezért, hogy fokozzák a termelő, a tranzit- és az egyéb fogyasztó országokkal folytatott párbeszédet, továbbá, hogy általánosabb szinten erősítsék meg a nemzetközi szintű együttműködést az energiahordozók világpiacának átláthatósága érdekében, valamint foglalkozzanak a fenntartható fejlődés kérdésével;

| 49. | rámutat a hosszú távú beszállítási szerződések jelentőségére a termelő és átvevő országok közötti teljes és hosszú távú bizalmi kapcsolatok fejlesztése, valamint a beszállítói és feldolgozói ágazatokban szükséges beruházások biztosítása szempontjából; |
| --- | --- |

49.

rámutat a hosszú távú beszállítási szerződések jelentőségére a termelő és átvevő országok közötti teljes és hosszú távú bizalmi kapcsolatok fejlesztése, valamint a beszállítói és feldolgozói ágazatokban szükséges beruházások biztosítása szempontjából;

| 50. | kéri az Európai Uniót, hogy működjön együtt a földközi-tengeri térség országaival, valamint az észak-afrikai országokkal, tekintettel ezen országok jelentős mértékű kiaknázatlan energiaforrásaira, valamint az Afrika fejlesztésére kínálkozó komoly lehetőségekre; meggyőződése, hogy különösen a nap- és szélenergia felhasználási lehetőségeit kell megvizsgálni és előmozdítani; ezért szorgalmazza, hogy a megújuló energiára és az energiahatékonyságra vonatkozó közös célokat foglalják bele a „Barcelonai-folyamat: Unió a mediterrán térségért” címet viselő nyilatkozatba; |
| --- | --- |

50.

kéri az Európai Uniót, hogy működjön együtt a földközi-tengeri térség országaival, valamint az észak-afrikai országokkal, tekintettel ezen országok jelentős mértékű kiaknázatlan energiaforrásaira, valamint az Afrika fejlesztésére kínálkozó komoly lehetőségekre; meggyőződése, hogy különösen a nap- és szélenergia felhasználási lehetőségeit kell megvizsgálni és előmozdítani; ezért szorgalmazza, hogy a megújuló energiára és az energiahatékonyságra vonatkozó közös célokat foglalják bele a „Barcelonai-folyamat: Unió a mediterrán térségért” címet viselő nyilatkozatba;

| 51. | felszólítja az Európai Uniót, hogy működjön együtt a közel-keleti országokkal, tekintettel azok jelentős mértékű kiaknázatlan energiaforrásaira; |
| --- | --- |

51.

felszólítja az Európai Uniót, hogy működjön együtt a közel-keleti országokkal, tekintettel azok jelentős mértékű kiaknázatlan energiaforrásaira;

| 52. | támogatja azt a szándékot, hogy Oroszországgal egy olyan új, széleskörű megállapodást kössenek, amely az 1997. évi partnerségi és együttműködési megállapodás helyébe lép; beleértve az energiáról szóló fejezetet, amelynek tiszteletben kell tartania az Energia Charta Egyezmény alapelveit és annak tranzitmegállapodásait; megjegyzi, hogy Oroszország aláírta, Ukrajna pedig ratifikálta az Energia Charta Egyezményt; emlékeztet arra, hogy az egyezmény többek között tartalmazza azt a vitarendezési mechanizmust, amely rendelkezik például az egyezmény szerződő felei közötti tranzit- vagy kereskedelmi viták esetén alkalmazandó vitarendezési módról; |
| --- | --- |

52.

támogatja azt a szándékot, hogy Oroszországgal egy olyan új, széleskörű megállapodást kössenek, amely az 1997. évi partnerségi és együttműködési megállapodás helyébe lép; beleértve az energiáról szóló fejezetet, amelynek tiszteletben kell tartania az Energia Charta Egyezmény alapelveit és annak tranzitmegállapodásait; megjegyzi, hogy Oroszország aláírta, Ukrajna pedig ratifikálta az Energia Charta Egyezményt; emlékeztet arra, hogy az egyezmény többek között tartalmazza azt a vitarendezési mechanizmust, amely rendelkezik például az egyezmény szerződő felei közötti tranzit- vagy kereskedelmi viták esetén alkalmazandó vitarendezési módról;

| 53. | hangsúlyozza, hogy Ukrajnát is be kell vonni az Oroszországgal folytatott állandó európai párbeszédbe, hiszen tranzitországként kulcsszerepet játszik; |
| --- | --- |

53.

hangsúlyozza, hogy Ukrajnát is be kell vonni az Oroszországgal folytatott állandó európai párbeszédbe, hiszen tranzitországként kulcsszerepet játszik;

| 54. | sürgeti a Bizottságot, hogy az ellátásbiztonság megteremtése érdekében vegye fontolóra az Európai Unió és Délkelet-Európa közötti energiaszerződés egyéb harmadik országokra való kiterjesztését és új regionális energiapiacok - úgy, mint az euro-mediterrán energiaközösség –– létrehozását a szomszédos országokkal, a délkelet-európai energiaközösség mintája alapján; |
| --- | --- |

54.

sürgeti a Bizottságot, hogy az ellátásbiztonság megteremtése érdekében vegye fontolóra az Európai Unió és Délkelet-Európa közötti energiaszerződés egyéb harmadik országokra való kiterjesztését és új regionális energiapiacok - úgy, mint az euro-mediterrán energiaközösség –– létrehozását a szomszédos országokkal, a délkelet-európai energiaközösség mintája alapján;

| 55. | hangsúlyozza, hogy Törökországot is be kell vonni a Kaszpi-tengeri és kaukázusi régióval folytatott folyamatos európai párbeszédbe, hiszen tranzitországként kulcsszerepet játszhat; egyúttal ismételten emlékeztet Törökországnak tagjelölt országként a közösségi vívmányokhoz való igazodásra vonatkozó kötelezettségvállalásaira; |
| --- | --- |

55.

hangsúlyozza, hogy Törökországot is be kell vonni a Kaszpi-tengeri és kaukázusi régióval folytatott folyamatos európai párbeszédbe, hiszen tranzitországként kulcsszerepet játszhat; egyúttal ismételten emlékeztet Törökországnak tagjelölt országként a közösségi vívmányokhoz való igazodásra vonatkozó kötelezettségvállalásaira;

| 56. | hangsúlyozza a fekete-tengeri régió geopolitikai jelentőségét az Unió energiabiztonsága és az uniós energiaellátás diverzifikálása szempontjából; |
| --- | --- |

56.

hangsúlyozza a fekete-tengeri régió geopolitikai jelentőségét az Unió energiabiztonsága és az uniós energiaellátás diverzifikálása szempontjából;

| 57. | felszólítja a tagállamokat, hogy a jelenlegi és a jövőbeni társulási és együttműködési megállapodások keretében mélyítsék el a latin-amerikai országokkal fennálló energetikai kapcsolatokat; |
| --- | --- |

57.

felszólítja a tagállamokat, hogy a jelenlegi és a jövőbeni társulási és együttműködési megállapodások keretében mélyítsék el a latin-amerikai országokkal fennálló energetikai kapcsolatokat;

| 58. | felhívja a tagállamokat, hogy a kőolaj- és földgázvásárlások számlázásából adódó ingadozások csökkentése érdekében a nemzetközi pénzügyi piacokon használja az eurót strukturális eszközként; felhívja az Európai Uniót, hogy a viszonossági záradékot alkalmazva foglalkozzon az európai energiaágazatba történő külföldi befektetések kérdésével; továbbá úgy véli, hogy addig, amíg a piacokhoz való hozzáférés kölcsönössége nem garantált, az Európai Unió részéről, figyelemmel a Parlament és a Bizottság javaslatára, a harmadik országokra vonatkozó záradék tényleges alkalmazására van szükség a szállítási rendszer vagy szállításirendszer-üzemeltető felvásárlása tekintetében; |
| --- | --- |

58.

felhívja a tagállamokat, hogy a kőolaj- és földgázvásárlások számlázásából adódó ingadozások csökkentése érdekében a nemzetközi pénzügyi piacokon használja az eurót strukturális eszközként; felhívja az Európai Uniót, hogy a viszonossági záradékot alkalmazva foglalkozzon az európai energiaágazatba történő külföldi befektetések kérdésével; továbbá úgy véli, hogy addig, amíg a piacokhoz való hozzáférés kölcsönössége nem garantált, az Európai Unió részéről, figyelemmel a Parlament és a Bizottság javaslatára, a harmadik országokra vonatkozó záradék tényleges alkalmazására van szükség a szállítási rendszer vagy szállításirendszer-üzemeltető felvásárlása tekintetében;

| 59. | felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg azokat a különböző módokat, amelyekkel csökkenthető a kőolaj- és földgázárak ingadozása; rámutat különösen az átláthatóság és az elégséges tartalékkitermelési kapacitás, valamint a piaci árképzés szempontjából a pénzügyi spekulációkból fakadó katalizátorhatás szerepére; ökológiai okokból elutasítja a stratégiai kőolajkészletek arra való felhasználását, hogy megfékezzék az árak ingadozását; |
| --- | --- |

59.

felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg azokat a különböző módokat, amelyekkel csökkenthető a kőolaj- és földgázárak ingadozása; rámutat különösen az átláthatóság és az elégséges tartalékkitermelési kapacitás, valamint a piaci árképzés szempontjából a pénzügyi spekulációkból fakadó katalizátorhatás szerepére; ökológiai okokból elutasítja a stratégiai kőolajkészletek arra való felhasználását, hogy megfékezzék az árak ingadozását;

| 60. | felhívja a tagállamokat, hogy fokozzák és hangolják össze tevékenységüket az ellátási útvonalak – többek között a tengeri útvonalak – biztonságossá tétele érdekében; |
| --- | --- |

60.

felhívja a tagállamokat, hogy fokozzák és hangolják össze tevékenységüket az ellátási útvonalak – többek között a tengeri útvonalak – biztonságossá tétele érdekében;

| 61. | felhívja a tagállamokat, hogy határozzanak meg legjobb gyakorlatokat nemzetközi szinten és hogy ezen országokkal ösztönözzenek technológiai együttműködést annak érdekében, hogy e területen növeljék az ismereteket és a tapasztalatokat; különösen felhívja a tagállamokat, hogy ösztönözzék technológiai együttműködésüket Japánnal, amelynek gazdasága teljes mértékben importált energiától függ, és amely a világon az egyik leghatékonyabb energiarendszert fejlesztette ki; |
| --- | --- |

61.

felhívja a tagállamokat, hogy határozzanak meg legjobb gyakorlatokat nemzetközi szinten és hogy ezen országokkal ösztönözzenek technológiai együttműködést annak érdekében, hogy e területen növeljék az ismereteket és a tapasztalatokat; különösen felhívja a tagállamokat, hogy ösztönözzék technológiai együttműködésüket Japánnal, amelynek gazdasága teljes mértékben importált energiától függ, és amely a világon az egyik leghatékonyabb energiarendszert fejlesztette ki;

| 62. | megállapítja, hogy Kína növekvő energiafogyasztása és üvegházhatású gázkibocsátásai óriási kihívást jelentenek a környezetvédelmi célok és az energiaellátás biztonsága szempontjából; fokozott együttműködést szorgalmaz az EU és Kína között a kis szén-dioxid-kibocsátású – különösen energiahatékonysági és megújuló energetikai – technológia átadásának előmozdítása érdekében; hangsúlyozza a szénmegkötés és –tárolás fejlesztésének és kiaknázásának alapvető jelentőségét Kínában, tekintettel arra, hogy a szén fontos szerepet tölt be gazdaságában; |
| --- | --- |

62.

megállapítja, hogy Kína növekvő energiafogyasztása és üvegházhatású gázkibocsátásai óriási kihívást jelentenek a környezetvédelmi célok és az energiaellátás biztonsága szempontjából; fokozott együttműködést szorgalmaz az EU és Kína között a kis szén-dioxid-kibocsátású – különösen energiahatékonysági és megújuló energetikai – technológia átadásának előmozdítása érdekében; hangsúlyozza a szénmegkötés és –tárolás fejlesztésének és kiaknázásának alapvető jelentőségét Kínában, tekintettel arra, hogy a szén fontos szerepet tölt be gazdaságában;

| 63. | kiemeli az EU–OPEC energiaügyi párbeszéd jelentőségét, és a Norvégiával folyó energia-párbeszéd élénkítésére biztatja a Bizottságot; |
| --- | --- |

63.

kiemeli az EU–OPEC energiaügyi párbeszéd jelentőségét, és a Norvégiával folyó energia-párbeszéd élénkítésére biztatja a Bizottságot;

Válságkezelési mechanizmusok a kőolaj- és gázkészletek kezelése révén

| 64. | üdvözli a Bizottság arra irányuló szándékát, hogy vizsgálja felül a 2006. július 24-i, a tagállamok minimális kőolaj- és/vagy kőolajtermék-készletezési kötelezettségéről szóló 2006/67/EK irányelvet (kodifikált változat) (16), és javasolja, hogy a piac áttekinthetősége és az amerikai helyzet túlreagálásának elkerülése érdekében az adatokat ne havonta, hanem hetente tegyék közzé; |
| --- | --- |

64.

üdvözli a Bizottság arra irányuló szándékát, hogy vizsgálja felül a 2006. július 24-i, a tagállamok minimális kőolaj- és/vagy kőolajtermék-készletezési kötelezettségéről szóló 2006/67/EK irányelvet (kodifikált változat) (16), és javasolja, hogy a piac áttekinthetősége és az amerikai helyzet túlreagálásának elkerülése érdekében az adatokat ne havonta, hanem hetente tegyék közzé;

| 65. | tudomásul veszi, hogy az Ukrajna és Oroszország közötti közelmúltbeli gázválság során a tagállamok nem voltak képesek kifejezni szolidaritásukat oly módon, hogy növelték volna az érintett tagállam számára elérhető gáz mennyiségét; sürgeti a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a Lisszaboni Szerződéssel összhangban hozzon létre egy olyan szolidaritási mechanizmust, amely lehetővé tenné az EU számára, hogy az ellátás szüneteltetése, a létfontosságú infrastruktúrák sérülése vagy bármilyen más esemény következtében kialakult válsághelyzetben hatékonyan, gyorsan és következetesen tudjon cselekedni; |
| --- | --- |

65.

tudomásul veszi, hogy az Ukrajna és Oroszország közötti közelmúltbeli gázválság során a tagállamok nem voltak képesek kifejezni szolidaritásukat oly módon, hogy növelték volna az érintett tagállam számára elérhető gáz mennyiségét; sürgeti a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a Lisszaboni Szerződéssel összhangban hozzon létre egy olyan szolidaritási mechanizmust, amely lehetővé tenné az EU számára, hogy az ellátás szüneteltetése, a létfontosságú infrastruktúrák sérülése vagy bármilyen más esemény következtében kialakult válsághelyzetben hatékonyan, gyorsan és következetesen tudjon cselekedni;

| 66. | üdvözli a fent említett, az Unió területét sújtó közelmúltbéli gázválság fényében a Bizottság arra irányuló szándékát, hogy javítja a tagállamok földgáz-ellátása biztonságának megőrzését szolgáló intézkedésekről szóló, 2004. április 26-i 2004/67/EK tanácsi irányelvet (17), és felhívja a Bizottságot, hogy javasoljon ezen irányelvhez módosításokat 2009 végéig a fent említett COM(2008)0769 közleményben javasoltak szerint; |
| --- | --- |

66.

üdvözli a fent említett, az Unió területét sújtó közelmúltbéli gázválság fényében a Bizottság arra irányuló szándékát, hogy javítja a tagállamok földgáz-ellátása biztonságának megőrzését szolgáló intézkedésekről szóló, 2004. április 26-i 2004/67/EK tanácsi irányelvet (17), és felhívja a Bizottságot, hogy javasoljon ezen irányelvhez módosításokat 2009 végéig a fent említett COM(2008)0769 közleményben javasoltak szerint;

| 67. | hangsúlyozza, hogy a 2004/67/EK tanácsi irányelv felülvizsgálati kulcselemeinek kötelezőnek kell lenniük, és olyan hatékony nemzeti és uniós rendkívüli cselekvési terveket kell tartalmazniuk, amelyek többek között meghatározzák valamely szükséghelyzet általános kinyilvánításának esetét, a rendelkezésre álló erőforrások és infrastruktúrakapacitás érintett országok közötti felosztását, az összehangolt intézkedést, a nem érintett vagy kevésbé érintett államokban szükségintézkedések bevezetését az érintett piacokon rendelkezésre álló gázmennyiség növelése érdekében, valamennyi lehetséges eszköz, többek között például a megszakítható szerződések, a tüzelőanyag-váltás, tartalékok felhasználása vagy ellátási rugalmasságok bevetésével; úgy véli, hogy alapvető fontosságú javítani a piac működését az átláthatóság révén, valamint a gáz rendelkezésre állását a piacon; felhívja az Európai Uniót és tagállamait, hogy alakítsanak ki gyors értékesítést lehetővé tevő gáztárolást; |
| --- | --- |

67.

hangsúlyozza, hogy a 2004/67/EK tanácsi irányelv felülvizsgálati kulcselemeinek kötelezőnek kell lenniük, és olyan hatékony nemzeti és uniós rendkívüli cselekvési terveket kell tartalmazniuk, amelyek többek között meghatározzák valamely szükséghelyzet általános kinyilvánításának esetét, a rendelkezésre álló erőforrások és infrastruktúrakapacitás érintett országok közötti felosztását, az összehangolt intézkedést, a nem érintett vagy kevésbé érintett államokban szükségintézkedések bevezetését az érintett piacokon rendelkezésre álló gázmennyiség növelése érdekében, valamennyi lehetséges eszköz, többek között például a megszakítható szerződések, a tüzelőanyag-váltás, tartalékok felhasználása vagy ellátási rugalmasságok bevetésével; úgy véli, hogy alapvető fontosságú javítani a piac működését az átláthatóság révén, valamint a gáz rendelkezésre állását a piacon; felhívja az Európai Uniót és tagállamait, hogy alakítsanak ki gyors értékesítést lehetővé tevő gáztárolást;

| 68. | javasolja, hogy használják hatékonyabban az információtechnológiát a válság esetén történő teljes vagy részleges szüneteltetés esetén, és úgy véli, hogy szabályozói ellenőrzés mellett, közös döntés alapján be kellene vezetni egy fogyasztás csökkentését lehetővé tevő intézkedést; |
| --- | --- |

68.

javasolja, hogy használják hatékonyabban az információtechnológiát a válság esetén történő teljes vagy részleges szüneteltetés esetén, és úgy véli, hogy szabályozói ellenőrzés mellett, közös döntés alapján be kellene vezetni egy fogyasztás csökkentését lehetővé tevő intézkedést;

Energiahatékonyság

| 69. | úgy véli, hogy az energiahatékonyság legalább 20%-os növelését 2020-ig prioritásnak kell tekinteni a fenntartható fejlődéshez és a versenyképességhez való hozzájárulás érdekében, és ez ugyanakkor a leghatékonyabb és legköltséghatékonyabb módja az energiabiztonság növelésének; ezért felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mielőbb fogadjanak el 2020-ig legalább 20%-os, jogilag kötelező érvényű energiahatékonysági célt; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák a tájékoztató kampányok intenzitását a megvalósítandó energiahatékonysági megoldásokkal kapcsolatos gyakorlati információk elérhetővé tétele, valamint szerte az Unióban az energiára vonatkozó iskolai és egyetemi oktatási és képzési programok előmozdítása érdekében is; |
| --- | --- |

69.

úgy véli, hogy az energiahatékonyság legalább 20%-os növelését 2020-ig prioritásnak kell tekinteni a fenntartható fejlődéshez és a versenyképességhez való hozzájárulás érdekében, és ez ugyanakkor a leghatékonyabb és legköltséghatékonyabb módja az energiabiztonság növelésének; ezért felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mielőbb fogadjanak el 2020-ig legalább 20%-os, jogilag kötelező érvényű energiahatékonysági célt; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák a tájékoztató kampányok intenzitását a megvalósítandó energiahatékonysági megoldásokkal kapcsolatos gyakorlati információk elérhetővé tétele, valamint szerte az Unióban az energiára vonatkozó iskolai és egyetemi oktatási és képzési programok előmozdítása érdekében is;

| 70. | hangsúlyozza az energiatakarékossági és energiahatékonysági jogszabályok tagállamok és Bizottság általi szigorú és kellő időben történő bevezetésének és végrehajtásának fontosságát; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy kötelező közbeszerzési intézkedéseket fogadjanak el közösségi és nemzeti szinten az olyan innovatív termékek és szolgáltatások iránti kereslet élénkítése érdekében, amelyek növelni fogják az energiahatékonyságot; ezért nagyra törő megközelítést szorgalmaz az energiatakarékosságra és energiahatékonyságra vonatkozó jövőbeni jogszabályokban (különösen az építő, az ipari és közlekedési ágazatokban, valamint a várostervezés és városi berendezések terén); |
| --- | --- |

70.

hangsúlyozza az energiatakarékossági és energiahatékonysági jogszabályok tagállamok és Bizottság általi szigorú és kellő időben történő bevezetésének és végrehajtásának fontosságát; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy kötelező közbeszerzési intézkedéseket fogadjanak el közösségi és nemzeti szinten az olyan innovatív termékek és szolgáltatások iránti kereslet élénkítése érdekében, amelyek növelni fogják az energiahatékonyságot; ezért nagyra törő megközelítést szorgalmaz az energiatakarékosságra és energiahatékonyságra vonatkozó jövőbeni jogszabályokban (különösen az építő, az ipari és közlekedési ágazatokban, valamint a várostervezés és városi berendezések terén);

| 71. | üdvözli, hogy a Bizottság gondosan figyelemmel kívánja kísérni a kapcsolt hő- és energiatermelés előrehaladását, és felhívja a Bizottságot, hogy 2009-ben az energiahatékonysági cselekvési terv frissítése keretében terjesszen elő további támogató intézkedéseket; emlékezteti a Bizottságot arra, hogy a kapcsolt energiatermelés legfontosabb céljai az elsődleges energia terén elért megtakarítás, a költséghatékonyság és az ellátásbiztonság, függetlenül attól, hogy milyen technológiákat használnak fel; úgy véli, hogy a piacra kell bízni a leghatékonyabb technológiák kifejlesztését és kiválasztását; támogatja az olyan infrastruktúrák fejlesztését és finanszírozását szolgáló stratégia kidolgozását, mint a helyi erőforrásokat – pl. geotermikus energia, kapcsolt hőtermelés – felhasználó fűtési és hűtési hálózatok; |
| --- | --- |

71.

üdvözli, hogy a Bizottság gondosan figyelemmel kívánja kísérni a kapcsolt hő- és energiatermelés előrehaladását, és felhívja a Bizottságot, hogy 2009-ben az energiahatékonysági cselekvési terv frissítése keretében terjesszen elő további támogató intézkedéseket; emlékezteti a Bizottságot arra, hogy a kapcsolt energiatermelés legfontosabb céljai az elsődleges energia terén elért megtakarítás, a költséghatékonyság és az ellátásbiztonság, függetlenül attól, hogy milyen technológiákat használnak fel; úgy véli, hogy a piacra kell bízni a leghatékonyabb technológiák kifejlesztését és kiválasztását; támogatja az olyan infrastruktúrák fejlesztését és finanszírozását szolgáló stratégia kidolgozását, mint a helyi erőforrásokat – pl. geotermikus energia, kapcsolt hőtermelés – felhasználó fűtési és hűtési hálózatok;

| 72. | a szabályok összehangolásának és a nagyra törő, világszerte érvényesülő célok kitűzésének bátorítása érdekében támogatja a nemzetközi együttműködési partnerséget az energiahatékonyság területén; |
| --- | --- |

72.

a szabályok összehangolásának és a nagyra törő, világszerte érvényesülő célok kitűzésének bátorítása érdekében támogatja a nemzetközi együttműködési partnerséget az energiahatékonyság területén;

| 73. | a kőolaj hatékonyabb használatára szólít fel, különösen a közlekedésben, amely ennek az energiahordozónak a legnagyobb felhasználója; kéri, hogy fogadjanak el nagyra törő középtávú (2020) célkitűzéseket a járművek üzemanyag-hatékonysága terén, és arra ösztönzi a tagállamokat, hogy keressenek alternatív energiahordozókat és meghajtási technológiákat, például villanymotorokat az áru- és személyszállítás számára, különösen a városi területeken; úgy véli, hogy a közlekedési módok közötti jelentős eltolódás elérése a környezetbarátabb lehetőségek irányába, mint például a magán közúti közlekedéstől a tömegközlekedés felé, az egyik fő alkotóeleme lehet a közlekedési ágazat üvegházhatású gázkibocsátásának csökkentésére irányuló európai uniós stratégiának; |
| --- | --- |

73.

a kőolaj hatékonyabb használatára szólít fel, különösen a közlekedésben, amely ennek az energiahordozónak a legnagyobb felhasználója; kéri, hogy fogadjanak el nagyra törő középtávú (2020) célkitűzéseket a járművek üzemanyag-hatékonysága terén, és arra ösztönzi a tagállamokat, hogy keressenek alternatív energiahordozókat és meghajtási technológiákat, például villanymotorokat az áru- és személyszállítás számára, különösen a városi területeken; úgy véli, hogy a közlekedési módok közötti jelentős eltolódás elérése a környezetbarátabb lehetőségek irányába, mint például a magán közúti közlekedéstől a tömegközlekedés felé, az egyik fő alkotóeleme lehet a közlekedési ágazat üvegházhatású gázkibocsátásának csökkentésére irányuló európai uniós stratégiának;

| 74. | úgy véli, hogy az európai autóipar által előállított járművek esetében az „éllovas” megközelítés segítene a nemzetközi felvevőpiacok visszaszerzésében, különösen az ázsiai gyártókkal szemben; |
| --- | --- |

74.

úgy véli, hogy az európai autóipar által előállított járművek esetében az „éllovas” megközelítés segítene a nemzetközi felvevőpiacok visszaszerzésében, különösen az ázsiai gyártókkal szemben;

| 75. | sajnálkozik amiatt, hogy az európai áruforgalomban a vasúti szállítás mindössze 10%-ot tesz ki; felhívja a tagállamokat, hogy használják ki jobban a vasúti szállítást és a vízi utakat; a vasúti, a vízi és a közúti közlekedés optimális összekapcsolására irányuló határozottabb erőfeszítéseket szorgalmaz; |
| --- | --- |

75.

sajnálkozik amiatt, hogy az európai áruforgalomban a vasúti szállítás mindössze 10%-ot tesz ki; felhívja a tagállamokat, hogy használják ki jobban a vasúti szállítást és a vízi utakat; a vasúti, a vízi és a közúti közlekedés optimális összekapcsolására irányuló határozottabb erőfeszítéseket szorgalmaz;

| 76. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy elfogadják a szükséges politikai intézkedéscsomagot mind a meglévő, mind pedig az új elektromos berendezések energiahatékonyságának javítása céljából; |
| --- | --- |

76.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy elfogadják a szükséges politikai intézkedéscsomagot mind a meglévő, mind pedig az új elektromos berendezések energiahatékonyságának javítása céljából;

Az EU saját forrásainak és fejlett technológiájának jobb kihasználása

| 77. | úgy véli, hogy az olyan megújuló energiák, mint a szél-, a biogáz, a nap, a víz, a biomassza, a geotermikus és a tengeri erőforrások az Európai Unió legfontosabb potenciális energiaforrásait jelentik, amelyek hozzájárulhatnak az energiaárak stabilizálódásához, illetve az energiafüggőség elleni küzdelemhez, és üdvözli egy közlemény kiadásának kezdeményezését a megújuló energiák előtt tornyosuló akadályok felszámolásáról; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy az új kezdeményezések nem vezethetnek a meglévő projektek elhalasztásához; |
| --- | --- |

77.

úgy véli, hogy az olyan megújuló energiák, mint a szél-, a biogáz, a nap, a víz, a biomassza, a geotermikus és a tengeri erőforrások az Európai Unió legfontosabb potenciális energiaforrásait jelentik, amelyek hozzájárulhatnak az energiaárak stabilizálódásához, illetve az energiafüggőség elleni küzdelemhez, és üdvözli egy közlemény kiadásának kezdeményezését a megújuló energiák előtt tornyosuló akadályok felszámolásáról; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy az új kezdeményezések nem vezethetnek a meglévő projektek elhalasztásához;

| 78. | úgy véli, hogy a belföldi fosszilis erőforrások – különösen a szárazföldi és tengeri földgázmezők – kiaknázása hozzájárulhat Európa energiafüggetlenségének növeléséhez, és ahol rendelkezésre áll, ezt a nemzeti és európai környezetvédelmi jogszabályokkal összhangban fejleszteni kell; felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy találják meg a megfelelő szabályozási egyensúlyt a környezet védelme és a termelési lehetőségek között az Unió területén a szárazföldön és tengeren egyaránt; |
| --- | --- |

78.

úgy véli, hogy a belföldi fosszilis erőforrások – különösen a szárazföldi és tengeri földgázmezők – kiaknázása hozzájárulhat Európa energiafüggetlenségének növeléséhez, és ahol rendelkezésre áll, ezt a nemzeti és európai környezetvédelmi jogszabályokkal összhangban fejleszteni kell; felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy találják meg a megfelelő szabályozási egyensúlyt a környezet védelme és a termelési lehetőségek között az Unió területén a szárazföldön és tengeren egyaránt;

| 79. | emlékeztet arra, hogy mivel a megújuló energiaforrások átfolyó források, ezért közösségi szinten létfontosságú növelni az elektromos hálózatok összekapcsolhatósági kapacitását; különös figyelmet kell fordítani az Unió energetikai piacától leginkább elszigetelt országokra és régiókra annak érdekében, hogy a tagállamok rendelkezzenek a megújuló energiaforrások 20%-os arányával kapcsolatos célkitűzés 2020-ig történő teljesítéséhez szükséges eszközökkel; |
| --- | --- |

79.

emlékeztet arra, hogy mivel a megújuló energiaforrások átfolyó források, ezért közösségi szinten létfontosságú növelni az elektromos hálózatok összekapcsolhatósági kapacitását; különös figyelmet kell fordítani az Unió energetikai piacától leginkább elszigetelt országokra és régiókra annak érdekében, hogy a tagállamok rendelkezzenek a megújuló energiaforrások 20%-os arányával kapcsolatos célkitűzés 2020-ig történő teljesítéséhez szükséges eszközökkel;

| 80. | felhívja a Bizottságot, a tagállamokat és a helyi hatóságokat, hogy az épületek tetejének megújuló energiát termelő eszközökkel, mint például napelemekkel való ellátását célzó terv révén forradalmasítsák a mezőgazdaság energiaágazathoz fűződő kapcsolatát; felhívja a tagállamokat és a helyi hatóságokat, hogy biztosítsanak helyi ösztönzőket a használt olajak és fenntartható helyi biomassza erőforrások alkalmazására, miközben biztosítsanak megfelelő egyensúlyt az energianövények és az élelmezési célú szolgáló növények között; |
| --- | --- |

80.

felhívja a Bizottságot, a tagállamokat és a helyi hatóságokat, hogy az épületek tetejének megújuló energiát termelő eszközökkel, mint például napelemekkel való ellátását célzó terv révén forradalmasítsák a mezőgazdaság energiaágazathoz fűződő kapcsolatát; felhívja a tagállamokat és a helyi hatóságokat, hogy biztosítsanak helyi ösztönzőket a használt olajak és fenntartható helyi biomassza erőforrások alkalmazására, miközben biztosítsanak megfelelő egyensúlyt az energianövények és az élelmezési célú szolgáló növények között;

| 81. | sürgeti a Bizottságot, hogy nyújtson be jelentést a Parlamentnek, amelyben jelzi, hogy milyen technikai akadályok és szabványok gátolják a KKV-kat abban, hogy beruházzanak az energiatermelésbe, és hogy az így előállított energia elosztására felhasználják a meglévő hálózatokat; |
| --- | --- |

81.

sürgeti a Bizottságot, hogy nyújtson be jelentést a Parlamentnek, amelyben jelzi, hogy milyen technikai akadályok és szabványok gátolják a KKV-kat abban, hogy beruházzanak az energiatermelésbe, és hogy az így előállított energia elosztására felhasználják a meglévő hálózatokat;

| 82. | felhívja a Bizottságot, hogy biztosítson nagyobb prioritást az elektromosáram-tárolásra irányuló K+F, az ICT-alapú megosztott áramtermelő létesítményekhez történő kapcsolódás („virtuális áramtermelő üzem”), az intelligens hálózatok és az infrastrukturális kapacitás növelése számára, lehetővé téve a megújuló energiák elsőbbségi bekapcsolását; |
| --- | --- |

82.

felhívja a Bizottságot, hogy biztosítson nagyobb prioritást az elektromosáram-tárolásra irányuló K+F, az ICT-alapú megosztott áramtermelő létesítményekhez történő kapcsolódás („virtuális áramtermelő üzem”), az intelligens hálózatok és az infrastrukturális kapacitás növelése számára, lehetővé téve a megújuló energiák elsőbbségi bekapcsolását;

| 83. | felkéri a Bizottságot, hogy egy új energetikai pillér integrálásával dolgozza át a fejlesztési támogatásokkal kapcsolatos európai politikát; e tekintetben úgy véli, hogy az észak-afrikai naperőmű-projekteknek elsősorban a helyi igényekre kell összpontosítaniuk; |
| --- | --- |

83.

felkéri a Bizottságot, hogy egy új energetikai pillér integrálásával dolgozza át a fejlesztési támogatásokkal kapcsolatos európai politikát; e tekintetben úgy véli, hogy az észak-afrikai naperőmű-projekteknek elsősorban a helyi igényekre kell összpontosítaniuk;

| 84. | emlékeztet arra, hogy a lignit és a szén egyaránt fontos átmeneti elem marad az olaj és gáz alternatívájaként az energiaszerkezetben és az Unió ellátási biztonságában a nagy hazai tartalékok miatt; hangsúlyozza azonban, hogy annak szén-dioxid kibocsátásai magasabbak mint más elsődleges energiaforrások; ezért az ilyen kibocsátások csökkentésére hív fel az erőművek korszerűsítése révén a CCS technológiákon keresztül, és ebben az összefüggésben felhívja a Bizottságot, hogy valamennyi pénzügyi lehetőséget fontoljon meg arra nézve, hogy 2015-re megépítse a 12 mintaprojektet; |
| --- | --- |

84.

emlékeztet arra, hogy a lignit és a szén egyaránt fontos átmeneti elem marad az olaj és gáz alternatívájaként az energiaszerkezetben és az Unió ellátási biztonságában a nagy hazai tartalékok miatt; hangsúlyozza azonban, hogy annak szén-dioxid kibocsátásai magasabbak mint más elsődleges energiaforrások; ezért az ilyen kibocsátások csökkentésére hív fel az erőművek korszerűsítése révén a CCS technológiákon keresztül, és ebben az összefüggésben felhívja a Bizottságot, hogy valamennyi pénzügyi lehetőséget fontoljon meg arra nézve, hogy 2015-re megépítse a 12 mintaprojektet;

| 85. | elismeri, hogy a biomasszának a korszerű szénerőművekben való elégetésbe való hozzáadagolásával már ma 45%-os hatásfokot érnek el, és a kapcsolt energiatermelés keretében akár 90%-os hatásfok is elérhető; felhívja ezért a Bizottságot és a tagállamokat, hogy teremtsenek ösztönzőket a biogén tüzelőanyagok fosszilis tüzelésű erőművekben való fokozottabb hozzáadagolása érdekében; |
| --- | --- |

85.

elismeri, hogy a biomasszának a korszerű szénerőművekben való elégetésbe való hozzáadagolásával már ma 45%-os hatásfokot érnek el, és a kapcsolt energiatermelés keretében akár 90%-os hatásfok is elérhető; felhívja ezért a Bizottságot és a tagállamokat, hogy teremtsenek ösztönzőket a biogén tüzelőanyagok fosszilis tüzelésű erőművekben való fokozottabb hozzáadagolása érdekében;

| 86. | egyetért a Bizottság elemzésével, amely szerint fontos, hogy a vegyes energiában megőrizzék a nukleáris energia hozzájárulását, és ennek érdekében haladéktalanul támogassák egy harmonizált szabályozási és gazdasági keret bevezetését, amely megkönnyíti a szükséges beruházásokról szóló döntéseket; felkéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egy konkrét menetrendet a nukleáris beruházásokra vonatkozóan; úgy véli, hogy az eredményt érintő előítélet nélküli társadalmi vitát kell indítani ennek az energiaforrásnak a biztonságos alkalmazásáról; felhívja a Bizottságot, hogy az európai szomszédsági politika szerves részeként mozdítsa elő a nukleáris biztonságra vonatkozó közösségi vívmányok elfogadását minden alkalommal, amikor új atomerőművet terveznek, vagy egy régi erőművet korszerűsítenek ezekben az országokban; |
| --- | --- |

86.

egyetért a Bizottság elemzésével, amely szerint fontos, hogy a vegyes energiában megőrizzék a nukleáris energia hozzájárulását, és ennek érdekében haladéktalanul támogassák egy harmonizált szabályozási és gazdasági keret bevezetését, amely megkönnyíti a szükséges beruházásokról szóló döntéseket; felkéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egy konkrét menetrendet a nukleáris beruházásokra vonatkozóan; úgy véli, hogy az eredményt érintő előítélet nélküli társadalmi vitát kell indítani ennek az energiaforrásnak a biztonságos alkalmazásáról; felhívja a Bizottságot, hogy az európai szomszédsági politika szerves részeként mozdítsa elő a nukleáris biztonságra vonatkozó közösségi vívmányok elfogadását minden alkalommal, amikor új atomerőművet terveznek, vagy egy régi erőművet korszerűsítenek ezekben az országokban;

| 87. | emlékeztet a nukleáris energia jelentőségére, amelyet a 27 tagállamból 15-ben termelnek, és még ennél is több tagállamban hasznosítanak, és amely az Európai Unióban a villamos energia iránti kereslet mintegy harmadát elégíti ki; emlékeztet arra is, hogy a jelen pillanatban folyik hat új erőműblokk építése négy tagállamban; |
| --- | --- |

87.

emlékeztet a nukleáris energia jelentőségére, amelyet a 27 tagállamból 15-ben termelnek, és még ennél is több tagállamban hasznosítanak, és amely az Európai Unióban a villamos energia iránti kereslet mintegy harmadát elégíti ki; emlékeztet arra is, hogy a jelen pillanatban folyik hat új erőműblokk építése négy tagállamban;

| 88. | hangsúlyozza a nukleáris energia versenyképességét, amely az urán mint tüzelőanyag termelési költségekben való csekély költséghányadának köszönhetően csaknem független a tüzelőanyagok áringadozásaitól; |
| --- | --- |

88.

hangsúlyozza a nukleáris energia versenyképességét, amely az urán mint tüzelőanyag termelési költségekben való csekély költséghányadának köszönhetően csaknem független a tüzelőanyagok áringadozásaitól;

| 89. | hangsúlyozza, hogy az európai nukleárisenergia-ipar vezető szerepet tölt be a nukleáris ciklus valamennyi technológiáját, különösen a dúsítást illetően, ami jelentősen hozzájárul az Unió ellátási biztonságához; |
| --- | --- |

89.

hangsúlyozza, hogy az európai nukleárisenergia-ipar vezető szerepet tölt be a nukleáris ciklus valamennyi technológiáját, különösen a dúsítást illetően, ami jelentősen hozzájárul az Unió ellátási biztonságához;

| 90. | üdvözli a Bizottság nukleáris energiával kapcsolatos általános támogató álláspontját; rámutat azonban arra, hogy a Bizottság a nyilvánosság felfogása szempontjából vett óriási jelentősége ellenére sem foglalkozik megfelelően a radioaktív hulladékok végleges ártalmatlanításának témájával; felhívja az érintett tagállamokat, hogy növeljék a mindenfajta radioaktív hulladék, de különösen a fokozottan radioaktív hulladékok végleges ártalmatlanításának megoldására irányuló erőfeszítéseiket; |
| --- | --- |

90.

üdvözli a Bizottság nukleáris energiával kapcsolatos általános támogató álláspontját; rámutat azonban arra, hogy a Bizottság a nyilvánosság felfogása szempontjából vett óriási jelentősége ellenére sem foglalkozik megfelelően a radioaktív hulladékok végleges ártalmatlanításának témájával; felhívja az érintett tagállamokat, hogy növeljék a mindenfajta radioaktív hulladék, de különösen a fokozottan radioaktív hulladékok végleges ártalmatlanításának megoldására irányuló erőfeszítéseiket;

| 91. | alapvető fontosságúnak tartja, hogy az Unió polgárait biztosítsák arról, hogy az Unióban a nukleáris energia felhasználása átláthatóan és a technológiailag lehetséges legmagasabb biztonsági szint mellett történik, például a nukleáris hulladék kezelésének finanszírozása tekintetében; üdvözli a Bizottság fent említett, a nukleáris biztonságra vonatkozó közösségi keret létrehozásáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatát; felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a Nemzetközi Atomenergia Ügynökséggel közösen dolgozzon ki olyan modelleket és eljárásokat, amelyek megakadályozzák, hogy a nukleáris energia békés felhasználása a nukleáris fegyverek további terjedéséhez vezessen; |
| --- | --- |

91.

alapvető fontosságúnak tartja, hogy az Unió polgárait biztosítsák arról, hogy az Unióban a nukleáris energia felhasználása átláthatóan és a technológiailag lehetséges legmagasabb biztonsági szint mellett történik, például a nukleáris hulladék kezelésének finanszírozása tekintetében; üdvözli a Bizottság fent említett, a nukleáris biztonságra vonatkozó közösségi keret létrehozásáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatát; felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a Nemzetközi Atomenergia Ügynökséggel közösen dolgozzon ki olyan modelleket és eljárásokat, amelyek megakadályozzák, hogy a nukleáris energia békés felhasználása a nukleáris fegyverek további terjedéséhez vezessen;

| 92. | hangsúlyozza, hogy a Bizottság sem felülvizsgált szemléltető programjában, sem a stratégiai felülvizsgálatban nem vizsgálta meg a nukleáris technológia 2050-ig fennálló fejlesztési távlatait, amint azt a fenntartható nukleáris energiára vonatkozó technológiai platform referenciadokumentumában javasolták, és a szabályozott magfúzióval kapcsolatos ITER-projekt lehetséges szerepét; |
| --- | --- |

92.

hangsúlyozza, hogy a Bizottság sem felülvizsgált szemléltető programjában, sem a stratégiai felülvizsgálatban nem vizsgálta meg a nukleáris technológia 2050-ig fennálló fejlesztési távlatait, amint azt a fenntartható nukleáris energiára vonatkozó technológiai platform referenciadokumentumában javasolták, és a szabályozott magfúzióval kapcsolatos ITER-projekt lehetséges szerepét;

2050 távlatában

| 93. | felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy alakítsanak ki olyan európai energiapolitikát, amely lehetővé teszi a tömeges átállást az energiahatékony és alacsony szén-dioxid-kibocsátású energetikai technológiákra annak érdekében, hogy eleget lehessen tenni az energiaigénynek; hangsúlyozza, hogy ha az energiahatékonyság és az energiatakarékosság továbbra is prioritást jelent csakúgy, mint a megújuló energia fejlesztésének folytatása, 2050-re sikerülhet alacsony kibocsátású forrásokból kielégíteni az energiaszükségleteket; |
| --- | --- |

93.

felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy alakítsanak ki olyan európai energiapolitikát, amely lehetővé teszi a tömeges átállást az energiahatékony és alacsony szén-dioxid-kibocsátású energetikai technológiákra annak érdekében, hogy eleget lehessen tenni az energiaigénynek; hangsúlyozza, hogy ha az energiahatékonyság és az energiatakarékosság továbbra is prioritást jelent csakúgy, mint a megújuló energia fejlesztésének folytatása, 2050-re sikerülhet alacsony kibocsátású forrásokból kielégíteni az energiaszükségleteket;

| 94. | emlékezteti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a nagy energiahatékonyságú energiarendszerre való átállás irányítása a különböző ágazatok közötti szinergiákon alapuló, módszeres megközelítést fog maga után vonni; kiemeli annak alapvető fontosságát, hogy minden intézkedést értékeljenek a CO2-kibocsátások csökkentéséhez való hozzájárulásuk alapján; úgy véli, hogy e célból prioritást kell képeznie a helyi integrált megoldások kidolgozásának; |
| --- | --- |

94.

emlékezteti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a nagy energiahatékonyságú energiarendszerre való átállás irányítása a különböző ágazatok közötti szinergiákon alapuló, módszeres megközelítést fog maga után vonni; kiemeli annak alapvető fontosságát, hogy minden intézkedést értékeljenek a CO2-kibocsátások csökkentéséhez való hozzájárulásuk alapján; úgy véli, hogy e célból prioritást kell képeznie a helyi integrált megoldások kidolgozásának;

| 95. | a globális és európai hosszú távú energetikai és éghajlat-változási kihívásokat egyedülálló lehetőségnek tartja, amelyek új üzleti modelleket tesznek lehetővé az egész gazdaságban a környezetbarát innováció és vállalkozó kedv növelése érdekében; |
| --- | --- |

95.

a globális és európai hosszú távú energetikai és éghajlat-változási kihívásokat egyedülálló lehetőségnek tartja, amelyek új üzleti modelleket tesznek lehetővé az egész gazdaságban a környezetbarát innováció és vállalkozó kedv növelése érdekében;

| 96. | felkéri a Bizottságot, hogy készítsen megvalósíthatósági tanulmányt az északi-tengeri szélerőművek és az afrikai naperőművek projektjeire vonatkozóan; |
| --- | --- |

96.

felkéri a Bizottságot, hogy készítsen megvalósíthatósági tanulmányt az északi-tengeri szélerőművek és az afrikai naperőművek projektjeire vonatkozóan;

| 97. | egyetért azzal, hogy az energetikai technológiákkal kapcsolatos stratégiai terv keretében 2030-ig tartó politikai menetrendet, illetve 2050-ig tartó energiapolitikai ütemtervet dolgoznak ki; felkéri ennek kapcsán a Bizottságot, hogy több lehetséges forgatókönyv alapján értékelje az energiaellátás összetételének alakulását, az energiaigény alakulása, a potenciális energiaforrások, a környezeti hatások, illetve az energia és a szén-dioxid becsült ára fényében; |
| --- | --- |

97.

egyetért azzal, hogy az energetikai technológiákkal kapcsolatos stratégiai terv keretében 2030-ig tartó politikai menetrendet, illetve 2050-ig tartó energiapolitikai ütemtervet dolgoznak ki; felkéri ennek kapcsán a Bizottságot, hogy több lehetséges forgatókönyv alapján értékelje az energiaellátás összetételének alakulását, az energiaigény alakulása, a potenciális energiaforrások, a környezeti hatások, illetve az energia és a szén-dioxid becsült ára fényében;

| 98. | kéri a Bizottságot, hogy az ütemterv tegye lehetővé az energetikai technológiákkal kapcsolatos kutatási és fejlesztési, valamint oktatási tevékenységek megfelelő irányba terelését annak érdekében, hogy csökkenjen a megújuló energia és az energiatárolás ára, a negyedik generációs atomerőművek és CCS-ek sikerének biztosítására, illetve nevezetesen, hogy sikerüljön kiváltani a kőolajat a közlekedésben, előtérbe helyezve a korlátlanul rendelkezésre álló napenergiát; |
| --- | --- |

98.

kéri a Bizottságot, hogy az ütemterv tegye lehetővé az energetikai technológiákkal kapcsolatos kutatási és fejlesztési, valamint oktatási tevékenységek megfelelő irányba terelését annak érdekében, hogy csökkenjen a megújuló energia és az energiatárolás ára, a negyedik generációs atomerőművek és CCS-ek sikerének biztosítására, illetve nevezetesen, hogy sikerüljön kiváltani a kőolajat a közlekedésben, előtérbe helyezve a korlátlanul rendelkezésre álló napenergiát;

| 99. | emlékeztet rá, hogy folytonosan ösztönözni kell a nukleáris hulladékok transzmutációjával és a hosszú távú energetikai célú magfúzióval kapcsolatos kutatásokat; |
| --- | --- |

99.

emlékeztet rá, hogy folytonosan ösztönözni kell a nukleáris hulladékok transzmutációjával és a hosszú távú energetikai célú magfúzióval kapcsolatos kutatásokat;

*

- *

| 100. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

100.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL C 293. E, 2006.12.2., 114. o.

(2)  HL C 76. E, 2008.3.27., 114. o.

(3)  HL C 219. E, 2008.8.28., 82. o.

(4)  HL C 219. E, 2008.8.28., 206. o.

(5)  HL C 263. E, 2008.10.16., 424. o.

(6)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0033.

(7)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0096.

(8)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0354.

(9)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0294.

(10)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0347.

(11)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0295.

(12)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0346.

(13)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0296.

(14)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0545.

(15)  HL L 275., 2003.10.25., 32. o.

(16)  HL L 217., 2006.8.8., 8. o.

(17)  HL L 127., 2004.4.29., 92. o.

---

| 18.3.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 67/31 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 67/31

---

A nemi alapú megkülönböztetésmentesség és a generációk közötti szolidaritás

P6_TA(2009)0039

Az Európai Parlament 2009. február 3-i állásfoglalása a nemek közötti megkülönböztetésmentességről és a nemzedékek közötti szolidaritásról (2008/2118(INI))

(2010/C 67 E/05)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az EK-Szerződés 2. cikkére, 3. cikkének (2) bekezdésére és 141. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 2. cikkére, 3. cikkének (2) bekezdésére és 141. cikkére,

| — | tekintettel a Tanács és a Tanácsban ülésező foglalkoztatási és szociálpolitikai miniszterek 2000. június 29-i, a nőknek és férfiaknak a családi életben és a munka világában való kiegyensúlyozott részvételéről szóló állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács és a Tanácsban ülésező foglalkoztatási és szociálpolitikai miniszterek 2000. június 29-i, a nőknek és férfiaknak a családi életben és a munka világában való kiegyensúlyozott részvételéről szóló állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az „Úton minden korosztály Európája felé – a jólét és a nemzedékek közötti szolidaritás előmozdítása” című bizottsági közleményről szóló, 2000. december 15-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Úton minden korosztály Európája felé – a jólét és a nemzedékek közötti szolidaritás előmozdítása” című bizottsági közleményről szóló, 2000. december 15-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a munka, a család és a magánélet összeegyeztetéséről szóló, 2004. március 9-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munka, a család és a magánélet összeegyeztetéséről szóló, 2004. március 9-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az Európai Tanács 2005. március 22–23-i brüsszeli ülésén elfogadott Európai Ifjúság Egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2005. március 22–23-i brüsszeli ülésén elfogadott Európai Ifjúság Egyezményre,

| — | tekintettel a demográfiai kihívásokról és a nemzedékek közötti szolidaritásról szóló, 2006. március 23-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a demográfiai kihívásokról és a nemzedékek közötti szolidaritásról szóló, 2006. március 23-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a Bizottság 2006. október 12-i, „Európa demográfiai jövője: kovácsoljunk lehetőséget a kihívásból!” című közleményére (COM(2006)0571), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2006. október 12-i, „Európa demográfiai jövője: kovácsoljunk lehetőséget a kihívásból!” című közleményére (COM(2006)0571),

| — | tekintettel az Európai Unióban a fiatal nők számára a családi élet és a tanulmányi időszak összeegyeztetését lehetővé tevő intézkedések bevezetésére vonatkozó szabályozási keretről szóló, 2007. június 19-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióban a fiatal nők számára a családi élet és a tanulmányi időszak összeegyeztetését lehetővé tevő intézkedések bevezetésére vonatkozó szabályozási keretről szóló, 2007. június 19-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a Bizottság „A nemzedékek közötti szolidaritás előmozdítása” című 2007. május 10-i közleményére (COM(2007)0244), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A nemzedékek közötti szolidaritás előmozdítása” című 2007. május 10-i közleményére (COM(2007)0244),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „A nemzedékek közötti szolidaritás előmozdítása” című bizottsági közleményről szóló véleményére (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „A nemzedékek közötti szolidaritás előmozdítása” című bizottsági közleményről szóló véleményére (6),

| — | tekintettel „A nők és a férfiak közötti egyenlőségről az Európai Unióban – 2007” című 2007. szeptember 27-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nők és a férfiak közötti egyenlőségről az Európai Unióban – 2007” című 2007. szeptember 27-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a Bizottságnak az „Európa demográfiai jövője: tények és adatok” című munkadokumentumára (SEC(2007)0638), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az „Európa demográfiai jövője: tények és adatok” című munkadokumentumára (SEC(2007)0638),

| — | tekintettel az Európa demográfia jövőjéről szóló, 2008. február 21-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa demográfia jövőjéről szóló, 2008. február 21-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel „A nők és a férfiak közötti egyenlőségről – 2008” című, 2008. szeptember 3-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nők és a férfiak közötti egyenlőségről – 2008” című, 2008. szeptember 3-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

| — | tekintettel a nők jogai és az esélyegyenlőség bizottságának jelentésére (A6-0492/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők jogai és az esélyegyenlőség bizottságának jelentésére (A6-0492/2008),

| A. | mivel a nők és a férfiak egyenlők az emberi méltóság és egyenlők a jogok és kötelességek tekintetében, |
| --- | --- |

A.

mivel a nők és a férfiak egyenlők az emberi méltóság és egyenlők a jogok és kötelességek tekintetében,

| B. | mivel a férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód a jogrendszer alapvető elve, és mint ilyent, figyelembe kell venni a jogszabályok értelmezésekor, és be kell tartani azok alkalmazásakor, |
| --- | --- |

B.

mivel a férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód a jogrendszer alapvető elve, és mint ilyent, figyelembe kell venni a jogszabályok értelmezésekor, és be kell tartani azok alkalmazásakor,

| C. | mivel továbbra is fennáll a szakadék a nők és a férfiak között a munka minőségének minden szempontja tekintetében, például a szakmai és a magánélet összeegyeztetésében; mivel az eltartott gyermekkel rendelkező nők foglalkoztatási rátája csak 62,4 %, szemben a férfiak 91,4%-os rátájával; és mivel a részmunkaidős munkavállalók 76,5%-ban nők, |
| --- | --- |

C.

mivel továbbra is fennáll a szakadék a nők és a férfiak között a munka minőségének minden szempontja tekintetében, például a szakmai és a magánélet összeegyeztetésében; mivel az eltartott gyermekkel rendelkező nők foglalkoztatási rátája csak 62,4 %, szemben a férfiak 91,4%-os rátájával; és mivel a részmunkaidős munkavállalók 76,5%-ban nők,

| D. | mivel a Lisszaboni Stratégia célkitűzése az, hogy a munkaképes nők 60%-át bevonja a munkaerőpiacra; mivel a Lisszaboni Stratégia mennyiségi és minőségi célkitűzéseit, valamint a növekedést és foglalkoztatást célzó, új, integrált iránymutatásait (10) – különösen, ami a nők és a felnőttek foglalkoztatását illeti – az határozza meg, hogy tudatában vagyunk-e annak, hogy ezen erőforrások és potenciáljuk pazarlása fenntarthatatlan, illetve a nyugdíj- és szociális védelmi rendszerek stabilitását veszély fenyegeti, |
| --- | --- |

D.

mivel a Lisszaboni Stratégia célkitűzése az, hogy a munkaképes nők 60%-át bevonja a munkaerőpiacra; mivel a Lisszaboni Stratégia mennyiségi és minőségi célkitűzéseit, valamint a növekedést és foglalkoztatást célzó, új, integrált iránymutatásait (10) – különösen, ami a nők és a felnőttek foglalkoztatását illeti – az határozza meg, hogy tudatában vagyunk-e annak, hogy ezen erőforrások és potenciáljuk pazarlása fenntarthatatlan, illetve a nyugdíj- és szociális védelmi rendszerek stabilitását veszély fenyegeti,

| E. | mivel a nőkkel és a férfiakkal szembeni egyenlő elbánás elve feltételezi, hogy a nemek között nem áll fenn semmiféle közvetlen vagy közvetett megkülönböztetés, különösen az anyaság, a családi kötelezettségek vállalása és a családi állapot alapján, |
| --- | --- |

E.

mivel a nőkkel és a férfiakkal szembeni egyenlő elbánás elve feltételezi, hogy a nemek között nem áll fenn semmiféle közvetlen vagy közvetett megkülönböztetés, különösen az anyaság, a családi kötelezettségek vállalása és a családi állapot alapján,

| F. | mivel a 2006. október 12-i fent említett bizottsági közleményben szereplő adatok szerint az olyan országokban és régiókban, ahol magas a nők foglalkoztatottsági aránya és vannak szociális védelmi rendszerek, magasabb a születési arány, |
| --- | --- |

F.

mivel a 2006. október 12-i fent említett bizottsági közleményben szereplő adatok szerint az olyan országokban és régiókban, ahol magas a nők foglalkoztatottsági aránya és vannak szociális védelmi rendszerek, magasabb a születési arány,

| G. | mivel a három legfőbb kihívás, amellyel az Európai Unió szembenéz – a demográfiai változások, a globalizáció és az éghajlatváltozás – megkövetelik a nemzedékek, valamint a nemek között létrejövő, széles körű szerződésen alapuló szolidaritást, |
| --- | --- |

G.

mivel a három legfőbb kihívás, amellyel az Európai Unió szembenéz – a demográfiai változások, a globalizáció és az éghajlatváltozás – megkövetelik a nemzedékek, valamint a nemek között létrejövő, széles körű szerződésen alapuló szolidaritást,

| H. | mivel a nemek és nemzedékek közötti szerződést a munka és a magánélet önálló megszervezésének lehetőségére kell alapozni, vagyis a szakmai munka gazdasági és termelési igényei, valamint a munkaidő meghatározása és a feladat megválasztása összeegyeztethetőségére, törvényi és szerződéses úton meghatározott jogi és felelősségi keretek között, |
| --- | --- |

H.

mivel a nemek és nemzedékek közötti szerződést a munka és a magánélet önálló megszervezésének lehetőségére kell alapozni, vagyis a szakmai munka gazdasági és termelési igényei, valamint a munkaidő meghatározása és a feladat megválasztása összeegyeztethetőségére, törvényi és szerződéses úton meghatározott jogi és felelősségi keretek között,

| I. | mivel a nemzedékek közötti felelősség az állami hatóságok részéről aktív megközelítést és a társadalom szereplőinek szerepvállalását követeli meg a jó minőségű közérdekű szolgáltatások és a megfelelő és elégséges szociális biztonsági és védelmi rendszerek biztosításában, |
| --- | --- |

I.

mivel a nemzedékek közötti felelősség az állami hatóságok részéről aktív megközelítést és a társadalom szereplőinek szerepvállalását követeli meg a jó minőségű közérdekű szolgáltatások és a megfelelő és elégséges szociális biztonsági és védelmi rendszerek biztosításában,

| J. | mivel a nők jelenléte a munkaerőpiacon kulturális változásokhoz, illetve a munka, a család és a magánélet összeegyeztetését és a szerepek átalakítását célzó politikák végrehajtására irányuló reformokhoz kötődik; mivel e politikák eltérő, de mélyen összekapcsolódó szempontokra vonatkoznak, kezdve – a teljes munkaidős munkaszerződés részmunkaidős szerződéssé való átalakítása és a (szülési, apasági, szülői, családi) szabadságok igénybevétele révén –a munkaidő átmeneti csökkentésétől a személyek számára elérhető szolgáltatásokig, |
| --- | --- |

J.

mivel a nők jelenléte a munkaerőpiacon kulturális változásokhoz, illetve a munka, a család és a magánélet összeegyeztetését és a szerepek átalakítását célzó politikák végrehajtására irányuló reformokhoz kötődik; mivel e politikák eltérő, de mélyen összekapcsolódó szempontokra vonatkoznak, kezdve – a teljes munkaidős munkaszerződés részmunkaidős szerződéssé való átalakítása és a (szülési, apasági, szülői, családi) szabadságok igénybevétele révén –a munkaidő átmeneti csökkentésétől a személyek számára elérhető szolgáltatásokig,

| K. | mivel a demográfiai változások jelentős hatást gyakorolnak az emberek magánéletére és munkájára; mivel a szolgáltatások szűkössége, az alacsony bérek, a lassú beilleszkedés a szakképzett munkaerő piacára, elhúzódó felvétel a határozott idejű munkaszerződések következtében, valamint a fiatal nők és férfiak számára elégtelen ösztönzők szerepelnek azon indokok között, amelyek arra sarkallják a fiatalokat, hogy kitolják a családalapítás és a gyermekvállalás idejét; illetve a munkaszervezés merevsége, a gondozási munka utáni visszailleszkedési nehézségek megnehezítik a szabad döntést a munka, a család és a magánélet összeegyeztetésében és az azok közötti választásban, |
| --- | --- |

K.

mivel a demográfiai változások jelentős hatást gyakorolnak az emberek magánéletére és munkájára; mivel a szolgáltatások szűkössége, az alacsony bérek, a lassú beilleszkedés a szakképzett munkaerő piacára, elhúzódó felvétel a határozott idejű munkaszerződések következtében, valamint a fiatal nők és férfiak számára elégtelen ösztönzők szerepelnek azon indokok között, amelyek arra sarkallják a fiatalokat, hogy kitolják a családalapítás és a gyermekvállalás idejét; illetve a munkaszervezés merevsége, a gondozási munka utáni visszailleszkedési nehézségek megnehezítik a szabad döntést a munka, a család és a magánélet összeegyeztetésében és az azok közötti választásban,

| L. | mivel a nemi alapú megkülönböztetés prima facie és általában nemcsak a nőket/anyákat, hanem a férfiakat/apákat is érinti; mivel ezen a téren valamennyi politikai akciónak már nem kizárólag csak a nőkre kellene koncentrálnia, és e területen az európai és nemzeti politikáknak ezentúl figyelembe kellene venniük a férfiak/apák igényeit és képességeit is, |
| --- | --- |

L.

mivel a nemi alapú megkülönböztetés prima facie és általában nemcsak a nőket/anyákat, hanem a férfiakat/apákat is érinti; mivel ezen a téren valamennyi politikai akciónak már nem kizárólag csak a nőkre kellene koncentrálnia, és e területen az európai és nemzeti politikáknak ezentúl figyelembe kellene venniük a férfiak/apák igényeit és képességeit is,

| M. | mivel nagyobb figyelmet kellene fordítani a gondozási munkát érő, a szülési, apasági, szülői és családi szabadság igénybe vételéhez kötődő hátrányos megkülönböztetés fogalmára, annak megállapítása érdekében, hogy e hátrányos megkülönböztetés nemhez köthető megkülönböztetés-e; mivel európai szinten meg kell határozni a többszörös hátrányos megkülönböztetés fogalmát, |
| --- | --- |

M.

mivel nagyobb figyelmet kellene fordítani a gondozási munkát érő, a szülési, apasági, szülői és családi szabadság igénybe vételéhez kötődő hátrányos megkülönböztetés fogalmára, annak megállapítása érdekében, hogy e hátrányos megkülönböztetés nemhez köthető megkülönböztetés-e; mivel európai szinten meg kell határozni a többszörös hátrányos megkülönböztetés fogalmát,

| N. | mivel a nemzedékek közötti szolidaritás gondolata nem csak a gyermekgondozásra korlátozódik, hanem az idősek és az eltartottak iránti felelősségre, ami elősegíti az emberi méltóság tiszteletben tartását és a jövő nemzedékeinek körében való népszerűsítését, |
| --- | --- |

N.

mivel a nemzedékek közötti szolidaritás gondolata nem csak a gyermekgondozásra korlátozódik, hanem az idősek és az eltartottak iránti felelősségre, ami elősegíti az emberi méltóság tiszteletben tartását és a jövő nemzedékeinek körében való népszerűsítését,

| O. | mivel a nagymértékű szegénység nem lehet megkülönböztető tényező a nemzedékek közötti szolidaritás szempontjából, s a legszegényebb családok is kapcsolatokkal rendelkeznek és közreműködnek a nemzedékek közötti szolidaritás területén, |
| --- | --- |

O.

mivel a nagymértékű szegénység nem lehet megkülönböztető tényező a nemzedékek közötti szolidaritás szempontjából, s a legszegényebb családok is kapcsolatokkal rendelkeznek és közreműködnek a nemzedékek közötti szolidaritás területén,

| P. | mivel az idejét és képességeit gyermekek gondozására és nevelésére vagy idős emberek gondozására áldozó személyt a társadalomnak el kell ismernie, és ez a célkitűzés úgy érhető el, ha számára a társadalombiztosítási és nyugdíjjuttatások terén megfelelő jogokat biztosítanak, |
| --- | --- |

P.

mivel az idejét és képességeit gyermekek gondozására és nevelésére vagy idős emberek gondozására áldozó személyt a társadalomnak el kell ismernie, és ez a célkitűzés úgy érhető el, ha számára a társadalombiztosítási és nyugdíjjuttatások terén megfelelő jogokat biztosítanak,

| Q. | mivel a szülők nevelő szerepe a gyermekek, illetve a gyermekek szerepe az idős és gondozásra szoruló emberek tekintetében, valamint a nők és férfiak gondozói szerepe az idősek és az eltartottak tekintetében nélkülözhetetlen a közjó fejlődése szempontjából, és ennek a szerepnek a keresztirányú politikák részéről ilyen elismerést kell kapnia többek között azon nők és férfiak esetében is, akik szabad választásukból áldozzák erre idejüket egészen vagy részben, |
| --- | --- |

Q.

mivel a szülők nevelő szerepe a gyermekek, illetve a gyermekek szerepe az idős és gondozásra szoruló emberek tekintetében, valamint a nők és férfiak gondozói szerepe az idősek és az eltartottak tekintetében nélkülözhetetlen a közjó fejlődése szempontjából, és ennek a szerepnek a keresztirányú politikák részéről ilyen elismerést kell kapnia többek között azon nők és férfiak esetében is, akik szabad választásukból áldozzák erre idejüket egészen vagy részben,

| R. | mivel 2003 októberétől a Bizottság konzultációt kezdeményezett a szociális felekkel a munka, a család és a magánélet összeegyeztetésének témájában, amely a második szakaszába ért, és amely a nők és férfiak gondozási munkában betöltött felelősségének a minőségi munkavégzéssel való megfeleltetését lehetővé tevő politikák és eszközök azonosításának fontosságán alapul, |
| --- | --- |

R.

mivel 2003 októberétől a Bizottság konzultációt kezdeményezett a szociális felekkel a munka, a család és a magánélet összeegyeztetésének témájában, amely a második szakaszába ért, és amely a nők és férfiak gondozási munkában betöltött felelősségének a minőségi munkavégzéssel való megfeleltetését lehetővé tevő politikák és eszközök azonosításának fontosságán alapul,

| S. | figyelembe véve a férfiak kulcsszerepét az igazi egyenlőség megvalósításában, |
| --- | --- |

S.

figyelembe véve a férfiak kulcsszerepét az igazi egyenlőség megvalósításában,

| T. | mivel a nőkre alkalmazandó rugalmas biztonsági elveket az Európai Parlamentnek a rugalmas biztonság közös elveiről szóló, 2007. november 29-i állásfoglalása (11) is meghatározta, és mivel az európai régiók nagy részében a munkaidő-beosztás nem kedvez a gyermekes munkavállalóknak, illetve a gyermektelenekkel összehasonlítva nekik kisebb esélyük van arra, hogy rugalmas munkaidő-beosztású állásban helyezkedjenek el (12), |
| --- | --- |

T.

mivel a nőkre alkalmazandó rugalmas biztonsági elveket az Európai Parlamentnek a rugalmas biztonság közös elveiről szóló, 2007. november 29-i állásfoglalása (11) is meghatározta, és mivel az európai régiók nagy részében a munkaidő-beosztás nem kedvez a gyermekes munkavállalóknak, illetve a gyermektelenekkel összehasonlítva nekik kisebb esélyük van arra, hogy rugalmas munkaidő-beosztású állásban helyezkedjenek el (12),

| U. | mivel a családi tervek, a magánélet és a szakmai ambíciók összeegyeztetése csak akkor érhető el, ha az érintett személyek gazdasági és társadalmi szempontból valóban szabadon választhatnak és őket európai és nemzeti szintű politikai és gazdasági döntésekkel támogatják, anélkül hogy ebből hátrányuk származna, és ha a szükséges infrastruktúra rendelkezésre áll, |
| --- | --- |

U.

mivel a családi tervek, a magánélet és a szakmai ambíciók összeegyeztetése csak akkor érhető el, ha az érintett személyek gazdasági és társadalmi szempontból valóban szabadon választhatnak és őket európai és nemzeti szintű politikai és gazdasági döntésekkel támogatják, anélkül hogy ebből hátrányuk származna, és ha a szükséges infrastruktúra rendelkezésre áll,

| V. | mivel megvan a „kötelező” részmunkaidő kockázata, különösen a nők/anyák esetében, akik a megfizethető gyermekmegőrzési struktúrák hiányában gyakran erre kényszerülnek, úgy ahogy megvan annak kockázata is, hogy megtagadják a teljes munkaidő részmunkaidővé történő átalakítását, ami megnehezíti vagy lehetetlenné teszi a munka, a család és a magánélet összeegyeztetését, |
| --- | --- |

V.

mivel megvan a „kötelező” részmunkaidő kockázata, különösen a nők/anyák esetében, akik a megfizethető gyermekmegőrzési struktúrák hiányában gyakran erre kényszerülnek, úgy ahogy megvan annak kockázata is, hogy megtagadják a teljes munkaidő részmunkaidővé történő átalakítását, ami megnehezíti vagy lehetetlenné teszi a munka, a család és a magánélet összeegyeztetését,

| 1. | hangsúlyozza, hogy a nemzedékek közötti szolidaritás elve az európai szociális modell egyik strukturális kulcstényezője; ezen elv fenntartása érdekében kéri a hatóságok aktív megközelítését a különböző szinteken, valamint a különböző társadalmi szereplők részvételét a családok, fiatalok és minden önellátásra képtelen személy számára minőségi közérdekű szociális szolgáltatások biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy a nemzedékek közötti szolidaritás elve az európai szociális modell egyik strukturális kulcstényezője; ezen elv fenntartása érdekében kéri a hatóságok aktív megközelítését a különböző szinteken, valamint a különböző társadalmi szereplők részvételét a családok, fiatalok és minden önellátásra képtelen személy számára minőségi közérdekű szociális szolgáltatások biztosítása érdekében;

| 2. | kiemeli, hogy a gondozási politikák és a gondozási szolgáltatások lényegükből fakadóan összefüggenek a nők és férfiak közötti egyenlőség elérésével; bírálja, hogy számos tagállamban hiányoznak a megfizethető, elérhető és minőségi gondozási szolgáltatások, ami összefügg azzal, hogy a gondozási munka nem egyformán oszlik meg a nők és a férfiak között, ami közvetlen negatív hatással van a nőknek a társadalmi, gazdasági, kulturális és politikai élet minden területén való részvételi képességére; |
| --- | --- |

2.

kiemeli, hogy a gondozási politikák és a gondozási szolgáltatások lényegükből fakadóan összefüggenek a nők és férfiak közötti egyenlőség elérésével; bírálja, hogy számos tagállamban hiányoznak a megfizethető, elérhető és minőségi gondozási szolgáltatások, ami összefügg azzal, hogy a gondozási munka nem egyformán oszlik meg a nők és a férfiak között, ami közvetlen negatív hatással van a nőknek a társadalmi, gazdasági, kulturális és politikai élet minden területén való részvételi képességére;

| 3. | hangsúlyozza, hogy a jó minőségű, megfizethető, a szülők és gyermekek számára megfelelő nyitvatartási idővel működő gyermekgondozási szolgáltatásokat, valamint az idősek és más gondozásra szoruló személyek számára fenntartott megfizethető, jó minőségű gondozási struktúrát az Európai Unió szociális modelljének középpontjába kell állítani, és kulcsszerepet kell kapniuk annak megkönnyítésében, hogy a nők képességeik révén hozzáférhessenek a munkaerőpiachoz, és fizetett munkaviszonyhoz juthassanak, ami által gazdaságilag függetlenné válhatnak; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy a jó minőségű, megfizethető, a szülők és gyermekek számára megfelelő nyitvatartási idővel működő gyermekgondozási szolgáltatásokat, valamint az idősek és más gondozásra szoruló személyek számára fenntartott megfizethető, jó minőségű gondozási struktúrát az Európai Unió szociális modelljének középpontjába kell állítani, és kulcsszerepet kell kapniuk annak megkönnyítésében, hogy a nők képességeik révén hozzáférhessenek a munkaerőpiachoz, és fizetett munkaviszonyhoz juthassanak, ami által gazdaságilag függetlenné válhatnak;

| 4. | emlékezteti a tagállamokat a 2002-es barcelonai Európai Tanács során elfogadott kötelezettségvállalásukra, hogy kiküszöbölik a nők és férfiak egyenlő munkaerő-piaci részvételének akadályait, valamint a hároméves és az iskolaköteles kor közötti gyermekek 90 %-a, és a három év alatti gyermekek legalább 33 %-a számára 2010-ig bevezetik a gyermekgondozást; felkéri a tagállamokat, hogy terjesszenek elő hasonló célkitűzéseket az idős és beteg hozzátartozókat gondozó létesítményekre vonatkozóan; |
| --- | --- |

4.

emlékezteti a tagállamokat a 2002-es barcelonai Európai Tanács során elfogadott kötelezettségvállalásukra, hogy kiküszöbölik a nők és férfiak egyenlő munkaerő-piaci részvételének akadályait, valamint a hároméves és az iskolaköteles kor közötti gyermekek 90 %-a, és a három év alatti gyermekek legalább 33 %-a számára 2010-ig bevezetik a gyermekgondozást; felkéri a tagállamokat, hogy terjesszenek elő hasonló célkitűzéseket az idős és beteg hozzátartozókat gondozó létesítményekre vonatkozóan;

| 5. | utal a férfiak és nők között a háztartási és családi kötelezettségek ellátása terén fennálló hatalmas aránytalanságra, ami miatt főként nők döntenek a rugalmas munkaszervezés mellett vagy adják fel állásukat, ami hatással van a nők szakmai előmenetelére, a férfiak és nők közötti bérszakadék fennmaradására és a nyugdíjjogosultságokra; |
| --- | --- |

5.

utal a férfiak és nők között a háztartási és családi kötelezettségek ellátása terén fennálló hatalmas aránytalanságra, ami miatt főként nők döntenek a rugalmas munkaszervezés mellett vagy adják fel állásukat, ami hatással van a nők szakmai előmenetelére, a férfiak és nők közötti bérszakadék fennmaradására és a nyugdíjjogosultságokra;

| 6. | aggodalmának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy a cseh elnökségnek a gyermekgondozást a szakmai karrier teljes jogú alternatívájának tekintő javaslata a férfiak és a nők közötti hagyományos munkamegosztás és a munkavállalóról alkotott hagyományos felfogás irányába mutathat, amely szerint a munkavállaló férfi, a teljes munkaidőben rendelkezésre áll, és személyes szükségleteiről a „láthatatlan kéz” (a nő) gondoskodik, aki a háztartást és a család életét megszervezi; |
| --- | --- |

6.

aggodalmának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy a cseh elnökségnek a gyermekgondozást a szakmai karrier teljes jogú alternatívájának tekintő javaslata a férfiak és a nők közötti hagyományos munkamegosztás és a munkavállalóról alkotott hagyományos felfogás irányába mutathat, amely szerint a munkavállaló férfi, a teljes munkaidőben rendelkezésre áll, és személyes szükségleteiről a „láthatatlan kéz” (a nő) gondoskodik, aki a háztartást és a család életét megszervezi;

| 7. | nagyon aggályosnak tartja, különösen a gazdasági visszaesés idején, hogy a cseh elnökség javaslata a nőket munkájuk feladására kényszeríti, hogy „természetes” útjukat járják, azaz gondozzák a gyerekeket és más gondozásra szoruló személyeket; sürgeti a Tanácsot és a tagállamokat, hogy tegyenek meg mindent a barcelonai gyermekgondozási célok elérése érdekében; |
| --- | --- |

7.

nagyon aggályosnak tartja, különösen a gazdasági visszaesés idején, hogy a cseh elnökség javaslata a nőket munkájuk feladására kényszeríti, hogy „természetes” útjukat járják, azaz gondozzák a gyerekeket és más gondozásra szoruló személyeket; sürgeti a Tanácsot és a tagállamokat, hogy tegyenek meg mindent a barcelonai gyermekgondozási célok elérése érdekében;

| 8. | hangsúlyozza, hogy a szülő vagy szülők tisztes jövedelmet biztosító munkában való teljes részvétele segítheti a munkahellyel rendelkezők szegénységének csökkentését, és segítheti a sokkal magasabb (32%) szegénységi rátával rendelkező egyszülős háztartásokat fenyegető szegénység kockázatának leküzdését; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy a szülő vagy szülők tisztes jövedelmet biztosító munkában való teljes részvétele segítheti a munkahellyel rendelkezők szegénységének csökkentését, és segítheti a sokkal magasabb (32%) szegénységi rátával rendelkező egyszülős háztartásokat fenyegető szegénység kockázatának leküzdését;

| 9. | rámutat arra, hogy a tagállamok nyugdíjrendszereiben még mindig sok nő csak származtatott, férje foglalkoztatási múltján alapuló jogokat szerez, azzal a következménnyel, hogy a szegénységben élő idősebbek többsége nő; |
| --- | --- |

9.

rámutat arra, hogy a tagállamok nyugdíjrendszereiben még mindig sok nő csak származtatott, férje foglalkoztatási múltján alapuló jogokat szerez, azzal a következménnyel, hogy a szegénységben élő idősebbek többsége nő;

| 10. | felszólítja a tagállamokat, hogy kezeljék azokat a strukturális tényezőket, amelyek hozzájárulnak a nyugdíjrendszerek egyenlőtlenségeihez, beleértve a gondozás megszervezését és a családi élet és a munka összeegyeztetését, a munkaerő-piaci egyenlőtlenségeket, a fizetések terén a nemek közötti szakadékot és a második és harmadik pillérbe tartozó nyugdíjak területén a közvetlen megkülönböztetést; |
| --- | --- |

10.

felszólítja a tagállamokat, hogy kezeljék azokat a strukturális tényezőket, amelyek hozzájárulnak a nyugdíjrendszerek egyenlőtlenségeihez, beleértve a gondozás megszervezését és a családi élet és a munka összeegyeztetését, a munkaerő-piaci egyenlőtlenségeket, a fizetések terén a nemek közötti szakadékot és a második és harmadik pillérbe tartozó nyugdíjak területén a közvetlen megkülönböztetést;

| 11. | felszólítja a Bizottságot, hogy kezdeményezzen egy új irányelvet az eltartott családtagok (gyermekek, idősek és fogyatékkal élők) esetén a munka és a családi élet összeegyeztetésével kapcsolatos meghatározott jogokról és biztosítékokról; |
| --- | --- |

11.

felszólítja a Bizottságot, hogy kezdeményezzen egy új irányelvet az eltartott családtagok (gyermekek, idősek és fogyatékkal élők) esetén a munka és a családi élet összeegyeztetésével kapcsolatos meghatározott jogokról és biztosítékokról;

| 12. | kéri a tudományos kutatási létesítményeket és intézményeket, hogy fektessenek több forrást a gyermekeknek vagy gondozásra szorulóknak szánt, illetve átfogóan a háztartási használatra szánt termékek ökológiai fejlesztésébe; |
| --- | --- |

12.

kéri a tudományos kutatási létesítményeket és intézményeket, hogy fektessenek több forrást a gyermekeknek vagy gondozásra szorulóknak szánt, illetve átfogóan a háztartási használatra szánt termékek ökológiai fejlesztésébe;

| 13. | felkéri az Eurostatot, hogy dolgozzon ki intézkedéseket a gyermekgondozásról és az eltartottak gondozásáról szóló statisztikák nemek szerinti bemutatására; |
| --- | --- |

13.

felkéri az Eurostatot, hogy dolgozzon ki intézkedéseket a gyermekgondozásról és az eltartottak gondozásáról szóló statisztikák nemek szerinti bemutatására;

| 14. | felkéri a Bizottságot, hogy nyújtson be konkrét kezdeményezéseket a nevelői feladatok gyakorlása és a gondozásra szoruló személyeknek nyújtott szolgáltatások, illetve a háztartási munkák ellátása során szerzett kompetenciák érvényesítésére úgy, hogy ezeket figyelembe lehessen venni a munkaerőpiacra való visszatéréskor; emlékeztet arra, hogy a keresztkompetenciák értékelése létfontosságú részét képezi az ún. „kompetenciamérlegnek”, amelyet a legjobb nemzeti kísérleti hagyományok szerint kell végrehajtani a munkaerő-kereslet és -kínálat kereszteződésének rendszerein; |
| --- | --- |

14.

felkéri a Bizottságot, hogy nyújtson be konkrét kezdeményezéseket a nevelői feladatok gyakorlása és a gondozásra szoruló személyeknek nyújtott szolgáltatások, illetve a háztartási munkák ellátása során szerzett kompetenciák érvényesítésére úgy, hogy ezeket figyelembe lehessen venni a munkaerőpiacra való visszatéréskor; emlékeztet arra, hogy a keresztkompetenciák értékelése létfontosságú részét képezi az ún. „kompetenciamérlegnek”, amelyet a legjobb nemzeti kísérleti hagyományok szerint kell végrehajtani a munkaerő-kereslet és -kínálat kereszteződésének rendszerein;

| 15. | felszólítja a Bizottságot, hogy folytasson tudatosságnövelő kampányt, és indítson kísérleti projekteket a nők és férfiak szakmai és családi életben való kiegyensúlyozott részvételének megkönnyítése érdekében; |
| --- | --- |

15.

felszólítja a Bizottságot, hogy folytasson tudatosságnövelő kampányt, és indítson kísérleti projekteket a nők és férfiak szakmai és családi életben való kiegyensúlyozott részvételének megkönnyítése érdekében;

| 16. | felszólítja a tagállamokat is, hogy mérlegeljék a rugalmas munkaidőt a szülők számára (szabad választás eredményeképpen) és a gyermekgondozási létesítmények rugalmas nyitvatartási idejét, hogy segítsenek a nőknek és férfiaknak a munka és a családi élet sikeresebb összeegyeztetésében; |
| --- | --- |

16.

felszólítja a tagállamokat is, hogy mérlegeljék a rugalmas munkaidőt a szülők számára (szabad választás eredményeképpen) és a gyermekgondozási létesítmények rugalmas nyitvatartási idejét, hogy segítsenek a nőknek és férfiaknak a munka és a családi élet sikeresebb összeegyeztetésében;

| 17. | arra kéri a Bizottságot, hogy kövesse nyomon a tagállamok gondozókkal kapcsolatos legjobb gyakorlatait, és hogy valamennyi tagállam körében tegyék közzé ezeket a legjobb gyakorlatokat annak érdekében, hogy megmutassák, hogy a gondozók központi szerepet játszanak a nemzedékek közötti szolidaritás területén, és hogy ösztönözzék a gondozókra vonatkozó stratégia megvalósítását a tagállamokban; |
| --- | --- |

17.

arra kéri a Bizottságot, hogy kövesse nyomon a tagállamok gondozókkal kapcsolatos legjobb gyakorlatait, és hogy valamennyi tagállam körében tegyék közzé ezeket a legjobb gyakorlatokat annak érdekében, hogy megmutassák, hogy a gondozók központi szerepet játszanak a nemzedékek közötti szolidaritás területén, és hogy ösztönözzék a gondozókra vonatkozó stratégia megvalósítását a tagállamokban;

| 18. | felszólítja a tagállamokat, hogy támogassák és ösztönözzék a Bizottság által az Európai szövetség a családokért keretében indított működési programokat; kéri a Bizottságot a helyes gyakorlatok cseréjének rendszerbe foglalására szolgáló eszközök intenzívebb fejlesztésére és az e téren folytatott kutatások ütemének fokozására; |
| --- | --- |

18.

felszólítja a tagállamokat, hogy támogassák és ösztönözzék a Bizottság által az Európai szövetség a családokért keretében indított működési programokat; kéri a Bizottságot a helyes gyakorlatok cseréjének rendszerbe foglalására szolgáló eszközök intenzívebb fejlesztésére és az e téren folytatott kutatások ütemének fokozására;

| 19. | felhívja a hatóságokat, hogy tegyék meg a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy a dolgozó anyák és dolgozó apák élvezhessék a munka, a család és a magánélet összeegyeztetését célzó politikák támogatását és hozzáférjenek a megfelelő eszközökhöz; |
| --- | --- |

19.

felhívja a hatóságokat, hogy tegyék meg a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy a dolgozó anyák és dolgozó apák élvezhessék a munka, a család és a magánélet összeegyeztetését célzó politikák támogatását és hozzáférjenek a megfelelő eszközökhöz;

| 20. | felszólítja a tagállamokat, hogy támogassák a gondozásra szoruló személy ellátása érdekében szakmai tevékenységüket megszakítani kívánókra vonatkozó szabadságolási rendszereket (szülői, örökbefogadási, szolidaritási szabadság); |
| --- | --- |

20.

felszólítja a tagállamokat, hogy támogassák a gondozásra szoruló személy ellátása érdekében szakmai tevékenységüket megszakítani kívánókra vonatkozó szabadságolási rendszereket (szülői, örökbefogadási, szolidaritási szabadság);

| 21. | úgy véli, hogy lépéseket kell tenni nem csupán a szülési szabadság, hanem az apasági szabadság és a szülői szabadság kezelésének javítása érdekében, különös tekintettel a dolgozó apa által igénybe vett szabadságra, mivel minden tagállamban a férfiaknak csak kis százaléka használja fel a neki szánt szabadságot; |
| --- | --- |

21.

úgy véli, hogy lépéseket kell tenni nem csupán a szülési szabadság, hanem az apasági szabadság és a szülői szabadság kezelésének javítása érdekében, különös tekintettel a dolgozó apa által igénybe vett szabadságra, mivel minden tagállamban a férfiaknak csak kis százaléka használja fel a neki szánt szabadságot;

| 22. | ragaszkodik ahhoz, hogy mindenki, aki a generációk közti szolidaritás gyakorlása érdekében meg kívánja szakítani vagy csökkenteni kívánja szakmai tevékenységét, jogosult legyen munkáját rugalmas munkaidőben végezni ; ezért felhívja a kis- és középvállalkozásokat a fokozottabb önkéntes együttműködésre, a hatóságokat pedig arra kéri, hogy mutassanak nagyobb pénzügyi rugalmasságot az állami segélyekre vonatkozó költségvetési előirányzataikban; |
| --- | --- |

22.

ragaszkodik ahhoz, hogy mindenki, aki a generációk közti szolidaritás gyakorlása érdekében meg kívánja szakítani vagy csökkenteni kívánja szakmai tevékenységét, jogosult legyen munkáját rugalmas munkaidőben végezni ; ezért felhívja a kis- és középvállalkozásokat a fokozottabb önkéntes együttműködésre, a hatóságokat pedig arra kéri, hogy mutassanak nagyobb pénzügyi rugalmasságot az állami segélyekre vonatkozó költségvetési előirányzataikban;

| 23. | felkéri a Bizottságot, hogy a tagállamokkal és a szociális partnerekkel együttműködésben kezdje meg a családi és a szakmai élet összeegyeztethetőségét szolgáló politikák felülvizsgálatát:






  — | annak biztosításával, hogy az anyasággal/apasággal járó költségek ne csupán a vállalatot terheljék, hanem részben a közösséget is, ami segítené a vállalaton belüli megkülönböztetés felszámolását, valamint elősegítené a népszaporulatot, |
| --- | --- | --- |

23.

felkéri a Bizottságot, hogy a tagállamokkal és a szociális partnerekkel együttműködésben kezdje meg a családi és a szakmai élet összeegyeztethetőségét szolgáló politikák felülvizsgálatát:

—

annak biztosításával, hogy az anyasággal/apasággal járó költségek ne csupán a vállalatot terheljék, hanem részben a közösséget is, ami segítené a vállalaton belüli megkülönböztetés felszámolását, valamint elősegítené a népszaporulatot,

| — | a gondozásra szoruló személyeknek (gyermekeknek, fogyatékkal élőknek, időskorúaknak) szánt felügyeleti és segítő szolgáltatásokhoz való hozzáférési lehetőségek javításával és e szolgáltatások rugalmasságának növelésével, meghatározva az éjjel is nyitva tartó fogadóhelyiségek minimális számát, szem előtt tartva a munkavégzés követelményeinek kielégítése és a magánélet megőrzése együttes célját; |
| --- | --- |

—

a gondozásra szoruló személyeknek (gyermekeknek, fogyatékkal élőknek, időskorúaknak) szánt felügyeleti és segítő szolgáltatásokhoz való hozzáférési lehetőségek javításával és e szolgáltatások rugalmasságának növelésével, meghatározva az éjjel is nyitva tartó fogadóhelyiségek minimális számát, szem előtt tartva a munkavégzés követelményeinek kielégítése és a magánélet megőrzése együttes célját;

| 24. | üdvözli azt a javaslatot, hogy egy külön cikket szenteljenek a munkaidő szervezéséről szóló, 2003. november 4-i 2003/88/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (13) a munka, a család és a magánélet összeegyeztetésének, és jelzi ez utóbbi figyelembevételének szükségességét a heti munkaidő hosszának és a felügyeleti munkának a szabályozásánál; |
| --- | --- |

24.

üdvözli azt a javaslatot, hogy egy külön cikket szenteljenek a munkaidő szervezéséről szóló, 2003. november 4-i 2003/88/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (13) a munka, a család és a magánélet összeegyeztetésének, és jelzi ez utóbbi figyelembevételének szükségességét a heti munkaidő hosszának és a felügyeleti munkának a szabályozásánál;

| 25. | kéri a tagállamokat, ügyeljenek arra, hogy a gyermekek nevelése, az idősek vagy gondozásra szorulók ellátása érdekében szakmai tevékenységüket ideiglenesen felfüggesztők ezt követően (újból) visszatérhessenek a munkaerőpiacra és jogosultak legyenek korábbi pozícióik betöltésére és a szakmai előmenetelre; |
| --- | --- |

25.

kéri a tagállamokat, ügyeljenek arra, hogy a gyermekek nevelése, az idősek vagy gondozásra szorulók ellátása érdekében szakmai tevékenységüket ideiglenesen felfüggesztők ezt követően (újból) visszatérhessenek a munkaerőpiacra és jogosultak legyenek korábbi pozícióik betöltésére és a szakmai előmenetelre;

| 26. | rámutat arra, hogy továbbra is a nők saját jövedelme és munkaviszonya képezi gazdasági önállóságuk, valamint a nők és férfiak közötti nagyobb fokú általános társadalmi egyenlőség nyitját; |
| --- | --- |

26.

rámutat arra, hogy továbbra is a nők saját jövedelme és munkaviszonya képezi gazdasági önállóságuk, valamint a nők és férfiak közötti nagyobb fokú általános társadalmi egyenlőség nyitját;

| 27. | hangsúlyozza, hogy a szolidaritásnak erősödnie kell az idősebbek iránt, de kiemeli, hogy ugyanúgy működnie kell a gyermekek és a fiatalabbak felé is, mivel az idősebbek átadják bölcsességüket, tudásukat, tapasztalatukat, a fiatalabb nemzedékek pedig az energia, a dinamizmus, az életöröm és a remény hordozói; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza, hogy a szolidaritásnak erősödnie kell az idősebbek iránt, de kiemeli, hogy ugyanúgy működnie kell a gyermekek és a fiatalabbak felé is, mivel az idősebbek átadják bölcsességüket, tudásukat, tapasztalatukat, a fiatalabb nemzedékek pedig az energia, a dinamizmus, az életöröm és a remény hordozói;

| 28. | úgy ítéli meg, hogy a nemzedékek közötti szolidaritást megfontolt adópolitikával (kiutalások és levonások formájában), az aktív korosztály érdekében történő beavatkozásokkal, megengedő politikákkal, a gyermekek, az idős személyek, illetve a fogyatékossággal élő és gondozásra szoruló személyek gondozási szolgáltatásainak integrált hálózatával kell előmozdítani, értékelve azoknak a döntések támogatására vagy büntetéssel sújtására gyakorolt hatását és a munka, a család és a magánélet összeegyeztetésére gyakorolt hatását; |
| --- | --- |

28.

úgy ítéli meg, hogy a nemzedékek közötti szolidaritást megfontolt adópolitikával (kiutalások és levonások formájában), az aktív korosztály érdekében történő beavatkozásokkal, megengedő politikákkal, a gyermekek, az idős személyek, illetve a fogyatékossággal élő és gondozásra szoruló személyek gondozási szolgáltatásainak integrált hálózatával kell előmozdítani, értékelve azoknak a döntések támogatására vagy büntetéssel sújtására gyakorolt hatását és a munka, a család és a magánélet összeegyeztetésére gyakorolt hatását;

| 29. | felhívja a Bizottság és a tagállamok figyelmét arra, hogy szükség van a nők és férfiak érdekét szolgáló pozitív intézkedések elfogadására, nevezetesen a munkába való – a családnak szentelt időszak (gyermeknevelés és/vagy beteg vagy fogyatékkal élő rokon ápolása) leteltét követő – visszatérésük megkönnyítése céljából, a munkaerőpiacra való (újbóli) beilleszkedésüket támogató politikák előtérbe helyezésével, vagyis annak lehetővé tételével, hogy visszanyerhessék anyagi függetlenségüket; |
| --- | --- |

29.

felhívja a Bizottság és a tagállamok figyelmét arra, hogy szükség van a nők és férfiak érdekét szolgáló pozitív intézkedések elfogadására, nevezetesen a munkába való – a családnak szentelt időszak (gyermeknevelés és/vagy beteg vagy fogyatékkal élő rokon ápolása) leteltét követő – visszatérésük megkönnyítése céljából, a munkaerőpiacra való (újbóli) beilleszkedésüket támogató politikák előtérbe helyezésével, vagyis annak lehetővé tételével, hogy visszanyerhessék anyagi függetlenségüket;

| 30. | felszólítja a tagállamokat egy olyan adópolitika előmozdítására, amely adórendszere vagy az általa alkalmazott adókönnyítés révén figyelembe veszi a háztartás pénzügyi kötelezettségeit, nevezetesen a gyermekek felügyeletének és az idősek vagy gondozásra szorulók ellátásának költségeit; |
| --- | --- |

30.

felszólítja a tagállamokat egy olyan adópolitika előmozdítására, amely adórendszere vagy az általa alkalmazott adókönnyítés révén figyelembe veszi a háztartás pénzügyi kötelezettségeit, nevezetesen a gyermekek felügyeletének és az idősek vagy gondozásra szorulók ellátásának költségeit;

| 31. | felszólítja a tagállamokat, hogy az egyéni jogok alapján vizsgálják felül adórendszereiket és megszabott adókulcsaikat, és következésképp követeli a nyugdíjjogosultságok, valamint a társadalombiztosítási jogosultságok egyénre szabását; |
| --- | --- |

31.

felszólítja a tagállamokat, hogy az egyéni jogok alapján vizsgálják felül adórendszereiket és megszabott adókulcsaikat, és következésképp követeli a nyugdíjjogosultságok, valamint a társadalombiztosítási jogosultságok egyénre szabását;

| 32. | felkéri az intézményeket és a tagállamokat, hogy a nők és a férfiak közötti egyenlőség elvének érvényesülése céljából tegyenek különleges intézkedéseket a nők érdekében a férfiakkal szembeni valós megkülönböztetés nyilvánvaló helyzeteinek enyhítésére; az említett helyzetek fennállása esetén alkalmazandó intézkedéseknek minden esetben ésszerűeknek és a kitűzött célokhoz mérten arányosaknak kell lenniük; |
| --- | --- |

32.

felkéri az intézményeket és a tagállamokat, hogy a nők és a férfiak közötti egyenlőség elvének érvényesülése céljából tegyenek különleges intézkedéseket a nők érdekében a férfiakkal szembeni valós megkülönböztetés nyilvánvaló helyzeteinek enyhítésére; az említett helyzetek fennállása esetén alkalmazandó intézkedéseknek minden esetben ésszerűeknek és a kitűzött célokhoz mérten arányosaknak kell lenniük;

| 33. | arra kéri a nemzeti és helyi hatóságokat, hogy dolgozzanak ki olyan, fiataloknak szóló programokat, amelyek magukban foglalják a nemzedékek közötti dimenziót, hogy a fiatalabb nemzedék megértse, hogy a virágzás és a jólét jelenlegi szintje az előző nemzedékek erőfeszítéseinek és nehézségeinek köszönhető; |
| --- | --- |

33.

arra kéri a nemzeti és helyi hatóságokat, hogy dolgozzanak ki olyan, fiataloknak szóló programokat, amelyek magukban foglalják a nemzedékek közötti dimenziót, hogy a fiatalabb nemzedék megértse, hogy a virágzás és a jólét jelenlegi szintje az előző nemzedékek erőfeszítéseinek és nehézségeinek köszönhető;

| 34. | kéri az uniós intézményeket és valamennyi közigazgatási szervet, hogy szabályzati rendelkezéseik elfogadásakor és teljesítésekor, a közcélú programok meghatározásakor, valamint tevékenységeik összességének kialakításakor aktívan érvényesítsék a férfiak és nők közötti egyenlőség elvét; |
| --- | --- |

34.

kéri az uniós intézményeket és valamennyi közigazgatási szervet, hogy szabályzati rendelkezéseik elfogadásakor és teljesítésekor, a közcélú programok meghatározásakor, valamint tevékenységeik összességének kialakításakor aktívan érvényesítsék a férfiak és nők közötti egyenlőség elvét;

| 35. | arra kéri a médiát, hogy a nemzedékek közötti kérdésekről szóló műsorokon, a különböző korcsoportok közötti vitákon és általánosabban az idősebb nemzedékek társadalmi hozzájárulásának pozitív bemutatásán keresztül részesítse pozitív és következetes figyelemben a nemzedékek közötti kapcsolatokat; |
| --- | --- |

35.

arra kéri a médiát, hogy a nemzedékek közötti kérdésekről szóló műsorokon, a különböző korcsoportok közötti vitákon és általánosabban az idősebb nemzedékek társadalmi hozzájárulásának pozitív bemutatásán keresztül részesítse pozitív és következetes figyelemben a nemzedékek közötti kapcsolatokat;

| 36. | ismételten kiemeli annak fontosságát, hogy az egyenlő elbánás és az esélyegyenlőség elve beépüljön a gazdaság-, a foglalkoztatás- és a szociálpolitika együttesébe, mivel ez fog hozzájárulni a munkavégzés során alkalmazott megkülönböztetés megelőzéséhez, a fizetési különbségek megszüntetéséhez, valamint a női vállalkozói kör fellendítéséhez; |
| --- | --- |

36.

ismételten kiemeli annak fontosságát, hogy az egyenlő elbánás és az esélyegyenlőség elve beépüljön a gazdaság-, a foglalkoztatás- és a szociálpolitika együttesébe, mivel ez fog hozzájárulni a munkavégzés során alkalmazott megkülönböztetés megelőzéséhez, a fizetési különbségek megszüntetéséhez, valamint a női vállalkozói kör fellendítéséhez;

| 37. | a családmodellben bekövetkezett változások és a nők egyre jelentősebb munkaerő-piaci részvétele elengedhetetlenné teszik az eltartásra szoruló személyek gondozásának hagyományos rendszerére irányuló felülvizsgálatot; javasolja a tagállamoknak szociális szolgáltatásaik támogató szerepének bővítését és kiegészítését a személyi autonómia érvényesítéséhez való jog gyakorlásában való egyenlőség és az eltartásra szoruló személyek ellátásának biztosítása céljából; |
| --- | --- |

37.

a családmodellben bekövetkezett változások és a nők egyre jelentősebb munkaerő-piaci részvétele elengedhetetlenné teszik az eltartásra szoruló személyek gondozásának hagyományos rendszerére irányuló felülvizsgálatot; javasolja a tagállamoknak szociális szolgáltatásaik támogató szerepének bővítését és kiegészítését a személyi autonómia érvényesítéséhez való jog gyakorlásában való egyenlőség és az eltartásra szoruló személyek ellátásának biztosítása céljából;

| 38. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, a tagállamok parlamentjeinek és nemzeti statisztikai szervezeteinek, a Nemzetközi Munkaügyi Hivatalnak (ILO), a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezetnek (OECD) és az Egyesült Nemzetek Fejlesztési Programjának (UNDP). |
| --- | --- |

38.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, a tagállamok parlamentjeinek és nemzeti statisztikai szervezeteinek, a Nemzetközi Munkaügyi Hivatalnak (ILO), a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezetnek (OECD) és az Egyesült Nemzetek Fejlesztési Programjának (UNDP).

---

(1)  HL C 218., 2000.7.31., 5. o.

(2)  HL C 232., 2001.8.17., 381. o.

(3)  HL C 102 E, 2004.4.28., 492. o.

(4)  HL C 292 E, 2006.12.1., 131. o.

(5)  HL C 146 E, 2008.6.12., 112. o.

(6)  HL C 120., 2008.5.16., 66. o.

(7)  HL C 219 E, 2008.8.28., 324. o.

(8)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0066.

(9)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0399.

(10)  Lásd a Bizottság „Integrált iránymutatás a növekedésről és a foglalkoztatásról (2008–2010)” című, 2007. december 11-i közleményére (COM(2007)0803).

(11)  HL C 297. E, 2008.11.20., 174. o.

(12)  Eurostat, (A férfiak és nők élete Európában), 2008. 89. o.

(13)  HL L 299., 2003.11.18., 9.o.

---

| 18.3.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 67/38 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 67/38

---

Küzdelem a gyermekek szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia ellen

P6_TA(2009)0040

Az Európai Parlament 2009. február 3-i, Tanácshoz intézett ajánlása a gyermekek szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről (2008/2144(INI))

(2010/C 67 E/06)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Roberta Angelilli által az UEN képviselőcsoport nevében benyújtott, a Tanácsnak szóló ajánlásra irányuló javaslatra a gyermekek szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről (B6-0216/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Roberta Angelilli által az UEN képviselőcsoport nevében benyújtott, a Tanácsnak szóló ajánlásra irányuló javaslatra a gyermekek szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről (B6-0216/2008),

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 24. cikkére, amely a gyermekek védelemhez és gondoskodáshoz való jogával foglakozik, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 24. cikkére, amely a gyermekek védelemhez és gondoskodáshoz való jogával foglakozik,

| — | tekintettel a gyermek jogairól szóló 1989. november 20-i ENSZ-egyezmény 34. cikkére és az ahhoz csatolt, a gyermekek eladásáról, a gyermekprostitúcióról és a gyermekpornográfiáról szóló, 2000. május 25-i fakultatív jegyzőkönyvre („a fakultatív jegyzőkönyv”), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermek jogairól szóló 1989. november 20-i ENSZ-egyezmény 34. cikkére és az ahhoz csatolt, a gyermekek eladásáról, a gyermekprostitúcióról és a gyermekpornográfiáról szóló, 2000. május 25-i fakultatív jegyzőkönyvre („a fakultatív jegyzőkönyv”),

| — | tekintettel a gyermekek szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről szóló 2003. december 22-i 2004/68/IB tanácsi kerethatározatra (1) („a kerethatározat”), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermekek szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről szóló 2003. december 22-i 2004/68/IB tanácsi kerethatározatra (1) („a kerethatározat”),

| — | tekintettel a gyermekek szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről szóló, 2003. december 22-i tanácsi kerethatározat 12. cikke alapján készült 2007. november 16-i bizottsági jelentésre (COM(2007)0716) („a bizottsági jelentés”), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermekek szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről szóló, 2003. december 22-i tanácsi kerethatározat 12. cikke alapján készült 2007. november 16-i bizottsági jelentésre (COM(2007)0716) („a bizottsági jelentés”),

| — | tekintettel a gyermekek szexuális kizsákmányolással és szexuális visszaéléssel szembeni védelméről szóló, 2007. július 13-i Európa tanácsi egyezményre („Európa tanácsi egyezmény”), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermekek szexuális kizsákmányolással és szexuális visszaéléssel szembeni védelméről szóló, 2007. július 13-i Európa tanácsi egyezményre („Európa tanácsi egyezmény”),

| — | tekintettel 2008. január 16-i állásfoglalására: az EU gyermekjogi stratégiája felé (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2008. január 16-i állásfoglalására: az EU gyermekjogi stratégiája felé (2),

| — | tekintettel a 2008. november 25–28-án megrendezett gyermekek és fiatalkorúak szexuális kizsákmányolása elleni III. világkongresszuson elfogadott, a gyermekek szexuális kizsákmányolásának megakadályozására és megszüntetésére vonatkozó Rio de Janeiró-i egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2008. november 25–28-án megrendezett gyermekek és fiatalkorúak szexuális kizsákmányolása elleni III. világkongresszuson elfogadott, a gyermekek szexuális kizsákmányolásának megakadályozására és megszüntetésére vonatkozó Rio de Janeiró-i egyezményre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 114. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 114. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A6–0012/2009), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A6–0012/2009),

| A. | mivel az EU húsz tagállama által aláírt Európa tanácsi egyezmény az első nemzetközi jogi eszköz, amely bűncselekménynek minősíti a gyermekekkel szembeni különböző szexuális visszaéléseket, beleértve többek között az erőszakot, kényszert vagy fenyegetést alkalmazó visszaéléseket, a családon belül is, |
| --- | --- |

A.

mivel az EU húsz tagállama által aláírt Európa tanácsi egyezmény az első nemzetközi jogi eszköz, amely bűncselekménynek minősíti a gyermekekkel szembeni különböző szexuális visszaéléseket, beleértve többek között az erőszakot, kényszert vagy fenyegetést alkalmazó visszaéléseket, a családon belül is,

| B. | mivel hét tagállam még mindig nem írta alá az Európa tanácsi egyezményt, nyolc tagállam pedig még mindig nem ratifikálta a fakultatív jegyzőkönyvet, |
| --- | --- |

B.

mivel hét tagállam még mindig nem írta alá az Európa tanácsi egyezményt, nyolc tagállam pedig még mindig nem ratifikálta a fakultatív jegyzőkönyvet,

| C. | mivel a gyermekek egyre növekvő mértékben használják az új technológiákat és mivel a gyermekek és fiatalok társas életének egyre nagyobb része zajlik online, ahol egyre fejlettebb technológiákat és kommunikációs eszközöket használnak, mivel emiatt az internetet egyre több potenciális és tényleges szexuális bűnöző veszi igénybe gyermekekkel szembeni szexuális visszaélések előkészítésére, különösen a kiskorúak elcsábítása és a gyermekpornográfia terén, |
| --- | --- |

C.

mivel a gyermekek egyre növekvő mértékben használják az új technológiákat és mivel a gyermekek és fiatalok társas életének egyre nagyobb része zajlik online, ahol egyre fejlettebb technológiákat és kommunikációs eszközöket használnak, mivel emiatt az internetet egyre több potenciális és tényleges szexuális bűnöző veszi igénybe gyermekekkel szembeni szexuális visszaélések előkészítésére, különösen a kiskorúak elcsábítása és a gyermekpornográfia terén,

| 1. | a következő ajánlásokat címezi a Tanácshoz:






  a) | ösztönözze azokat a tagállamokat, amelyek még nem írták alá, nem ratifikálták és nem hajtották végre az összes vonatkozó nemzetközi egyezményt, hogy ezt tegyék meg, elsősorban az Európa tanácsi egyezményt, amely a kerethatározat mellett további védelmet biztosít a gyermekek számára, de a fakultatív jegyzőkönyvet is; |
| --- | --- | --- |

1.

a következő ajánlásokat címezi a Tanácshoz:

a)

ösztönözze azokat a tagállamokat, amelyek még nem írták alá, nem ratifikálták és nem hajtották végre az összes vonatkozó nemzetközi egyezményt, hogy ezt tegyék meg, elsősorban az Európa tanácsi egyezményt, amely a kerethatározat mellett további védelmet biztosít a gyermekek számára, de a fakultatív jegyzőkönyvet is;

| b) | támogassa a tagállamokat jogszabályaik tökéletesítésében, és támogassa a tagállamok közötti határokon átnyúló együttműködést ezen a területen; sürgeti, hogy a 18 évnél fiatalabb gyermekek elleni szexuális bűncselekmények az egész EU-ban minősüljenek fiatalkorúak sérelmére elkövetett visszaélésnek a Parlament fent említett 2008. január 16-i állásfoglalásának megfelelően; |
| --- | --- |

b)

támogassa a tagállamokat jogszabályaik tökéletesítésében, és támogassa a tagállamok közötti határokon átnyúló együttműködést ezen a területen; sürgeti, hogy a 18 évnél fiatalabb gyermekek elleni szexuális bűncselekmények az egész EU-ban minősüljenek fiatalkorúak sérelmére elkövetett visszaélésnek a Parlament fent említett 2008. január 16-i állásfoglalásának megfelelően;

| c) | tegye lehetővé a tagállamok számára, hogy kifejezetten kizárják a kettős büntethetőség követelményét a kerethatározat értelmében megállapított bűncselekményekre vonatkozó joghatóság megállapításakor; |
| --- | --- |

c)

tegye lehetővé a tagállamok számára, hogy kifejezetten kizárják a kettős büntethetőség követelményét a kerethatározat értelmében megállapított bűncselekményekre vonatkozó joghatóság megállapításakor;

| d) | sürgesse a tagállamokat, hogy nyilvánítsák bűncselekménnyé a gyermek ellen elkövetett szexuális visszaélés valamennyi fajtáját; |
| --- | --- |

d)

sürgesse a tagállamokat, hogy nyilvánítsák bűncselekménnyé a gyermek ellen elkövetett szexuális visszaélés valamennyi fajtáját;

A kerethatározat végrehajtása

| e) | támogassa azon tagállamokat, amelyek még nem hajtották végre teljes egészében a kerethatározatot, hogy azt mihamarabb megtegyék; különös hangsúlyt kell fektetni a jogszabályok elfogadásakor a gyermekpornográfia meghatározására, amely a kerethatározat 1. cikkének b) pontjában szerepel, és eljárásokat kell kialakítani az áldozatok védelmére, valamint végre kell hajtani a kerethatározat területen kívüli joghatóságról (szexturizmus) szóló 8. cikke (1) bekezdésének b) pontját; |
| --- | --- |

e)

támogassa azon tagállamokat, amelyek még nem hajtották végre teljes egészében a kerethatározatot, hogy azt mihamarabb megtegyék; különös hangsúlyt kell fektetni a jogszabályok elfogadásakor a gyermekpornográfia meghatározására, amely a kerethatározat 1. cikkének b) pontjában szerepel, és eljárásokat kell kialakítani az áldozatok védelmére, valamint végre kell hajtani a kerethatározat területen kívüli joghatóságról (szexturizmus) szóló 8. cikke (1) bekezdésének b) pontját;

| f) | követeli a gyermekek szexuális kihasználása elleni hatékony védelmet oly módon, hogy a gyermekekre irányuló szexturizmust minden tagállam tekintse bűncselekménynek; követeli, hogy minden olyan EU-állampolgárra, aki gyermek sérelmére szexuális bűncselekményt követ el az EU-n belül vagy kívül, terjedjen ki az egységes, extra-territoriális büntetőjog hatálya, amelyet az egész EU területén alkalmazni kell; |
| --- | --- |

f)

követeli a gyermekek szexuális kihasználása elleni hatékony védelmet oly módon, hogy a gyermekekre irányuló szexturizmust minden tagállam tekintse bűncselekménynek; követeli, hogy minden olyan EU-állampolgárra, aki gyermek sérelmére szexuális bűncselekményt követ el az EU-n belül vagy kívül, terjedjen ki az egységes, extra-territoriális büntetőjog hatálya, amelyet az egész EU területén alkalmazni kell;

| g) | a Bizottsággal és a tagállamokkal együttműködésben javítsa a kerethatározat átültetésének ellenőrzését, hogy megfelelő időben teljes körű információ álljon rendelkezésre olyan mechanizmusok kialakításával, amelyek révén a tagállamok össze tudják állítani a vonatkozó információkat, beleértve a bűncselekmények meghatározását és tematikus csoportosítását, ami megkönnyíti a tagállamok jogrendszerének összehasonlítását; |
| --- | --- |

g)

a Bizottsággal és a tagállamokkal együttműködésben javítsa a kerethatározat átültetésének ellenőrzését, hogy megfelelő időben teljes körű információ álljon rendelkezésre olyan mechanizmusok kialakításával, amelyek révén a tagállamok össze tudják állítani a vonatkozó információkat, beleértve a bűncselekmények meghatározását és tematikus csoportosítását, ami megkönnyíti a tagállamok jogrendszerének összehasonlítását;

| h) | ösztönzi a tagállamokat, hogy tegyenek részletes jelentést a határokon átnyúló együttműködés helyzetéről, különösen arról, hogy a nem kormányzati szervezetekkel folytatott együttműködésről rendelkezik-e jogszabály, illetve megvalósul-e a gyakorlatban; |
| --- | --- |

h)

ösztönzi a tagállamokat, hogy tegyenek részletes jelentést a határokon átnyúló együttműködés helyzetéről, különösen arról, hogy a nem kormányzati szervezetekkel folytatott együttműködésről rendelkezik-e jogszabály, illetve megvalósul-e a gyakorlatban;

| i) | ösztönzi a tagállamokat, hogy nyújtsanak tájékoztatást arról, hogy hová kerül gyermekprostitúció vagy gyermekpornográfia bizonyított esetével összefüggésben lefoglalt vagyon; |
| --- | --- |

i)

ösztönzi a tagállamokat, hogy nyújtsanak tájékoztatást arról, hogy hová kerül gyermekprostitúció vagy gyermekpornográfia bizonyított esetével összefüggésben lefoglalt vagyon;

A kerethatározat felülvizsgálata

| j) | a Tanács Elnöksége, valamely tagállam vagy a Bizottság által benyújtott javaslat alapján vizsgálja felül a kerethatározatot, legalább az Európa tanácsi egyezményben szereplő szintre növelve a védelem szintjét, és fokozva az interneten és más kommunikációs technológiákhoz kapcsolódóan elkövetett visszaélésekre való összpontosítást; javasolja, hogy a javaslat tartalmazza az alábbiakat:






  — | a szexuális bűncselekményeket elkövetők nemzeti kezelési rendszerének létrehozása, amelynek része a kockázatelemzés, valamint a bűnismétlés kockázatát kiküszöbölő vagy minimálisra csökkentő intervenciós programok, továbbá terápiák biztosítása a szexuális bűncselekményeket elkövetők számára; ezeket az intervenciós programokat és az önkéntes terápiát az EU általános költségvetéséből származó forrásokból lehet finanszírozni annak biztosítására, hogy a gyermekjólét az EU valamennyi tagállamában központi kérdés legyen; |
| --- | --- | --- |

j)

a Tanács Elnöksége, valamely tagállam vagy a Bizottság által benyújtott javaslat alapján vizsgálja felül a kerethatározatot, legalább az Európa tanácsi egyezményben szereplő szintre növelve a védelem szintjét, és fokozva az interneten és más kommunikációs technológiákhoz kapcsolódóan elkövetett visszaélésekre való összpontosítást; javasolja, hogy a javaslat tartalmazza az alábbiakat:

—

a szexuális bűncselekményeket elkövetők nemzeti kezelési rendszerének létrehozása, amelynek része a kockázatelemzés, valamint a bűnismétlés kockázatát kiküszöbölő vagy minimálisra csökkentő intervenciós programok, továbbá terápiák biztosítása a szexuális bűncselekményeket elkövetők számára; ezeket az intervenciós programokat és az önkéntes terápiát az EU általános költségvetéséből származó forrásokból lehet finanszírozni annak biztosítására, hogy a gyermekjólét az EU valamennyi tagállamában központi kérdés legyen;

| — | az emberi jogokon alapuló és áldozatközpontú megközelítés megerősítése; |
| --- | --- |

—

az emberi jogokon alapuló és áldozatközpontú megközelítés megerősítése;

| — | a csábítás (gyermekek szexuális célú megszólítása) bűncselekménnyé nyilvánítása, és a csábítás fogalmának az Európa tanácsi egyezmény 23. cikke alapján történő meghatározása; |
| --- | --- |

—

a csábítás (gyermekek szexuális célú megszólítása) bűncselekménnyé nyilvánítása, és a csábítás fogalmának az Európa tanácsi egyezmény 23. cikke alapján történő meghatározása;

| — | 18. életévüket be nem töltött személyekkel folytatott szexuális tevékenység bűncselekménnyé nyilvánítása, akkor is, ha ez a személy teljes jogi cselekvőképességgel rendelkezik, amennyiben a tevékenység erőszak, kényszer vagy fenyegetés útján történik, illetve ha a visszaélés a gyermek bizalmán, tekintélyen vagy befolyásoláson alapul, beleértve a családon belüli helyzeteket is, vagy a visszaélés rendkívül sebezhető helyzetben levő – szellemileg vagy testileg fogyatékos vagy függő helyzetben lévő – gyermekekkel kapcsolatos, továbbá amennyiben pénzt vagy más díjazást, illetve juttatást adnak a gyermek szexuális tevékenységéért cserébe; |
| --- | --- |

—

18. életévüket be nem töltött személyekkel folytatott szexuális tevékenység bűncselekménnyé nyilvánítása, akkor is, ha ez a személy teljes jogi cselekvőképességgel rendelkezik, amennyiben a tevékenység erőszak, kényszer vagy fenyegetés útján történik, illetve ha a visszaélés a gyermek bizalmán, tekintélyen vagy befolyásoláson alapul, beleértve a családon belüli helyzeteket is, vagy a visszaélés rendkívül sebezhető helyzetben levő – szellemileg vagy testileg fogyatékos vagy függő helyzetben lévő – gyermekekkel kapcsolatos, továbbá amennyiben pénzt vagy más díjazást, illetve juttatást adnak a gyermek szexuális tevékenységéért cserébe;

| — | a gyermekek kényszerházasságba való kényszerítésének bűncselekménnyé nyilvánítása; |
| --- | --- |

—

a gyermekek kényszerházasságba való kényszerítésének bűncselekménnyé nyilvánítása;

| — | a gyermekeket felvonultató, pornográf eseményeken való tudatos részvétel és szexuális visszaélés vagy aktus gyermekeknek történő szándékos megmutatásának bűncselekménnyé nyilvánítása; |
| --- | --- |

—

a gyermekeket felvonultató, pornográf eseményeken való tudatos részvétel és szexuális visszaélés vagy aktus gyermekeknek történő szándékos megmutatásának bűncselekménnyé nyilvánítása;

| — | a pedofil csevegőfórumok és a pedofil internetes fórumok szolgáltatóinak büntetőjogi felelősségre vonása; |
| --- | --- |

—

a pedofil csevegőfórumok és a pedofil internetes fórumok szolgáltatóinak büntetőjogi felelősségre vonása;

| — | intézkedések annak biztosítására, hogy egy nemzetközi diplomáciai, közigazgatási és bűnüldözési együttműködésre irányuló átfogó stratégia keretében a tagállamok tegyenek megfelelő lépéseket a gyermekekkel szembeni visszaélésekkel kapcsolatos illegális tartalmaknak az internetről a forrásnál történő eltávolítására, ezáltal maximális védelmet biztosítva az áldozatoknak, továbbá hogy működjenek együtt az internetszolgáltatókkal azon internetes oldalak megszüntetése érdekében, amelyek a kerethatározatban foglaltaknak megfelelő megállapított bűncselekményeket követnek el vagy azok elkövetésének lehetőségét reklámozzák; |
| --- | --- |

—

intézkedések annak biztosítására, hogy egy nemzetközi diplomáciai, közigazgatási és bűnüldözési együttműködésre irányuló átfogó stratégia keretében a tagállamok tegyenek megfelelő lépéseket a gyermekekkel szembeni visszaélésekkel kapcsolatos illegális tartalmaknak az internetről a forrásnál történő eltávolítására, ezáltal maximális védelmet biztosítva az áldozatoknak, továbbá hogy működjenek együtt az internetszolgáltatókkal azon internetes oldalak megszüntetése érdekében, amelyek a kerethatározatban foglaltaknak megfelelő megállapított bűncselekményeket követnek el vagy azok elkövetésének lehetőségét reklámozzák;

| — | a Bizottság támogatása a legnagyobb hitelkártya-vállalatokkal együttműködésben annak kivizsgálására irányuló erőfeszítéseiben, hogy technikailag végrehajtható-e azon webhelyek internetalapú fizetési rendszereinek lezárása vagy más módon történő megbénítása, amelyek gyermekpornográfiai anyagok internetes értékesítésében vesznek részt; ösztönözni kell a gazdasági élet más szereplőit – így a bankokat, pénzváltókat, internetszolgáltatókat és a keresőrendszerek működtetőit –, hogy aktívan vegyenek részt a gyermekpornográfia és a gyermekek más módon történő, kereskedelmi célú szexuális kihasználása elleni munkában; |
| --- | --- |

—

a Bizottság támogatása a legnagyobb hitelkártya-vállalatokkal együttműködésben annak kivizsgálására irányuló erőfeszítéseiben, hogy technikailag végrehajtható-e azon webhelyek internetalapú fizetési rendszereinek lezárása vagy más módon történő megbénítása, amelyek gyermekpornográfiai anyagok internetes értékesítésében vesznek részt; ösztönözni kell a gazdasági élet más szereplőit – így a bankokat, pénzváltókat, internetszolgáltatókat és a keresőrendszerek működtetőit –, hogy aktívan vegyenek részt a gyermekpornográfia és a gyermekek más módon történő, kereskedelmi célú szexuális kihasználása elleni munkában;

| — | a tagállamok ösztönzése arra, hogy a szülők számára biztosítsanak könnyen kezelhető programokat, amelyek lehetővé teszik számukra a gyermekek pornográf weboldalakhoz való hozzáférésének megakadályozását; |
| --- | --- |

—

a tagállamok ösztönzése arra, hogy a szülők számára biztosítsanak könnyen kezelhető programokat, amelyek lehetővé teszik számukra a gyermekek pornográf weboldalakhoz való hozzáférésének megakadályozását;

| — | intézkedések elfogadása annak érdekében, hogy a szexuális kizsákmányolás áldozatait ösztönözzék a nemzeti bíróságok előtt a szexuális bűnelkövetőkkel szembeni büntetőeljárás megindítására és polgári jogi keresetek benyújtására; |
| --- | --- |

—

intézkedések elfogadása annak érdekében, hogy a szexuális kizsákmányolás áldozatait ösztönözzék a nemzeti bíróságok előtt a szexuális bűnelkövetőkkel szembeni büntetőeljárás megindítására és polgári jogi keresetek benyújtására;

| — | a kerethatározat 5. cikke (3) bekezdésének felülvizsgálata, amely a szexuális bűncselekmények elkövetői esetében csak minimális alapot ír elő azzal kapcsolatban, hogy ne juthassanak olyan álláshoz vagy önkéntes munkához, amelynek során rendszeres kapcsolatba kerülhetnek gyermekekkel, többek között esetlegesen előírva a tagállamok számára annak biztosítását, hogy vizsgálják meg bizonyos gyermekekkel kapcsolatos állásokra jelentkezők bűnügyi előéletét, és állapítsanak meg a munkaadók számára egyértelmű szabályokat vagy iránymutatásokat ez irányú kötelezettségeikről; |
| --- | --- |

—

a kerethatározat 5. cikke (3) bekezdésének felülvizsgálata, amely a szexuális bűncselekmények elkövetői esetében csak minimális alapot ír elő azzal kapcsolatban, hogy ne juthassanak olyan álláshoz vagy önkéntes munkához, amelynek során rendszeres kapcsolatba kerülhetnek gyermekekkel, többek között esetlegesen előírva a tagállamok számára annak biztosítását, hogy vizsgálják meg bizonyos gyermekekkel kapcsolatos állásokra jelentkezők bűnügyi előéletét, és állapítsanak meg a munkaadók számára egyértelmű szabályokat vagy iránymutatásokat ez irányú kötelezettségeikről;

| — | a nemzetközi együttműködés megkönnyítése az Európa tanácsi egyezmény 38. cikkében szereplő eszközök révén; |
| --- | --- |

—

a nemzetközi együttműködés megkönnyítése az Európa tanácsi egyezmény 38. cikkében szereplő eszközök révén;

| — | a gyermekekkel való rendszeres kapcsolattal járó munkát végzők kötelezése arra, hogy jelentsenek minden olyan helyzetet, amikor alaposan gyanítják, hogy visszaélésre kerül sor; |
| --- | --- |

—

a gyermekekkel való rendszeres kapcsolattal járó munkát végzők kötelezése arra, hogy jelentsenek minden olyan helyzetet, amikor alaposan gyanítják, hogy visszaélésre kerül sor;

| — | az áldozattá vált gyermekek azonosításának tökéletesítése a gyermekekkel rendszeresen kapcsolatba kerülő szakemberek képzése révén, és a bűnüldöző szerveknél a személyzet azon tagjainak képzése, akik a visszaélés áldozataivá vált gyerekekkel kerülhetnek kapcsolatba; |
| --- | --- |

—

az áldozattá vált gyermekek azonosításának tökéletesítése a gyermekekkel rendszeresen kapcsolatba kerülő szakemberek képzése révén, és a bűnüldöző szerveknél a személyzet azon tagjainak képzése, akik a visszaélés áldozataivá vált gyerekekkel kerülhetnek kapcsolatba;

| — | a gyermekek legerőteljesebb védelmének biztosítása a bírósági eljárásokban, valamint a nyomozások során a traumák elkerülése érdekében, az áldozattá vált gyermekektől származó bizonyítékok összegyűjtésének módjával kapcsolatos külön eljárások biztosításával révén; |
| --- | --- |

—

a gyermekek legerőteljesebb védelmének biztosítása a bírósági eljárásokban, valamint a nyomozások során a traumák elkerülése érdekében, az áldozattá vált gyermekektől származó bizonyítékok összegyűjtésének módjával kapcsolatos külön eljárások biztosításával révén;

| — | a kerethatározattal összhangban megállapított bűncselekmények elkövetésére ösztönző reklámok tiltása; |
| --- | --- |

—

a kerethatározattal összhangban megállapított bűncselekmények elkövetésére ösztönző reklámok tiltása;

| — | a kerethatározatban szereplő valamennyi bűncselekményre való felbujtás, ahhoz való segítségnyújtás és annak megkísérlésének bűncselekménnyé nyilvánítása; |
| --- | --- |

—

a kerethatározatban szereplő valamennyi bűncselekményre való felbujtás, ahhoz való segítségnyújtás és annak megkísérlésének bűncselekménnyé nyilvánítása;

| — | a tagállamok ösztönzése arra, hogy tegyenek meg minden szükséges intézkedést a gyermekekkel való visszaélés áldozataival szembeni megkülönböztetés és megbélyegzésük megakadályozása érdekében; |
| --- | --- |

—

a tagállamok ösztönzése arra, hogy tegyenek meg minden szükséges intézkedést a gyermekekkel való visszaélés áldozataival szembeni megkülönböztetés és megbélyegzésük megakadályozása érdekében;

| — | a kerethatározatban szereplő bűncselekmények szankcióit meghatározó súlyosbító körülmények listájának bővítése az Európa tanácsi egyezmény 28. cikkében szereplő listával; |
| --- | --- |

—

a kerethatározatban szereplő bűncselekmények szankcióit meghatározó súlyosbító körülmények listájának bővítése az Európa tanácsi egyezmény 28. cikkében szereplő listával;

| — | az elkövető erőfölénye kihasználásának (családban, szakmai kapcsolatokban, stb.) súlyosbító körülménnyé nyilvánítása; |
| --- | --- |

—

az elkövető erőfölénye kihasználásának (családban, szakmai kapcsolatokban, stb.) súlyosbító körülménnyé nyilvánítása;

| k) | ösztönöz minden tagállamot, hogy az európai szintű együttműködés javítása érdekében hozzon létre az eltűnt gyermekekkel kapcsolatos riasztási rendszert; |
| --- | --- |

k)

ösztönöz minden tagállamot, hogy az európai szintű együttműködés javítása érdekében hozzon létre az eltűnt gyermekekkel kapcsolatos riasztási rendszert;

| l) | a tagállamokkal és a Bizottsággal együttműködésben hozzon létre cselekvési programot, amelynek révén megfelelő védelmet és támogatást biztosít azon gyermekek számára, akikkel szemben a róluk készült pornográf képekkel szexuális visszaélést követtek el; |
| --- | --- |

l)

a tagállamokkal és a Bizottsággal együttműködésben hozzon létre cselekvési programot, amelynek révén megfelelő védelmet és támogatást biztosít azon gyermekek számára, akikkel szemben a róluk készült pornográf képekkel szexuális visszaélést követtek el;

*

- *

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az ajánlást a Tanácsnak, valamint tájékoztatás céljából a Bizottságnak és a tagállamoknak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az ajánlást a Tanácsnak, valamint tájékoztatás céljából a Bizottságnak és a tagállamoknak.

---

(1)  HL L 13., 2004.1.20., 44. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0012.

---

| 18.3.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 67/42 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 67/42

---

Az NTDTV televíziós adásának az Eutelsaton keresztül Kínába történő sugárzása

P6_TA(2009)0041

Az Európai Parlament nyilatkozata az NTDTV televíziós adásának az Eutelsaton keresztül Kínába történő sugárzásának visszaállításáról

(2010/C 67 E/07)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió 2000. december 7-én aláírt és kihirdetett Alapjog Chartájára, amely védi a média pluralizmusát és szabadságát, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2000. december 7-én aláírt és kihirdetett Alapjog Chartájára, amely védi a média pluralizmusát és szabadságát,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 116. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 116. cikkére,

| A. | mivel az Európai Unió alapja és meghatározója a szabadság, a demokrácia és az emberi jogok, alapvető szabadságok és a jogállamiság alapelveinek tiszteletben tartásához való ragaszkodása, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió alapja és meghatározója a szabadság, a demokrácia és az emberi jogok, alapvető szabadságok és a jogállamiság alapelveinek tiszteletben tartásához való ragaszkodása,

| B. | mivel a szólásszabadságot, különösen a médiát – így az internetet is – súlyosan korlátozzák Kínában, |
| --- | --- |

B.

mivel a szólásszabadságot, különösen a médiát – így az internetet is – súlyosan korlátozzák Kínában,

| C. | mivel az NTDTV egy non-profit televízióadó, és az egyetlen független kínai nyelvű televízió, amely Kína számára sugároz 2004 óta, |
| --- | --- |

C.

mivel az NTDTV egy non-profit televízióadó, és az egyetlen független kínai nyelvű televízió, amely Kína számára sugároz 2004 óta,

| D. | mivel az Eutelsat az NTDTV Kínába való sugárzását 2008. június 16-án, néhány héttel az olimpiai játékok előtt technikai okokra hivatkozva és más magyarázattal nem szolgálva megszakította, |
| --- | --- |

D.

mivel az Eutelsat az NTDTV Kínába való sugárzását 2008. június 16-án, néhány héttel az olimpiai játékok előtt technikai okokra hivatkozva és más magyarázattal nem szolgálva megszakította,

| 1. | felszólítja az Eutelsatot, hogy késedelem nélkül állítsa vissza az NTDTV Kínába való sugárzását, és indokolja meg az adás megszakítását; |
| --- | --- |

1.

felszólítja az Eutelsatot, hogy késedelem nélkül állítsa vissza az NTDTV Kínába való sugárzását, és indokolja meg az adás megszakítását;

| 2. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyék meg a megfelelő lépéseket az NTDTV Kínába való sugárzása visszaállításának elősegítésére, és támogassák kínai polgárok millióinak a cenzúrázatlan információkhoz való hozzáférését; |
| --- | --- |

2.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyék meg a megfelelő lépéseket az NTDTV Kínába való sugárzása visszaállításának elősegítésére, és támogassák kínai polgárok millióinak a cenzúrázatlan információkhoz való hozzáférését;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen nyilatkozatot, az aláírók nevével együtt a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamoknak:
  Aláírók
  Vittorio Agnoletto, Vincenzo Aita, Gabriele Albertini, Jim Allister, Alexander Alvaro, Jan Andersson, Georgs Andrejevs, Laima Liucija Andrikienė, Emmanouil Angelakas, Roberta Angelilli, Rapisardo Antinucci, Elspeth Attwooll, Marie-Hélène Aubert, Jean-Pierre Audy, Margrete Auken, Liam Aylward, Pilar Ayuso, Maria Badia i Cutchet, Mariela Velichkova Baeva, Paolo Bartolozzi, Domenico Antonio Basile, Alessandro Battilocchio, Katerina Batzeli, Edit Bauer, Jean Marie Beaupuy, Christopher Beazley, Zsolt László Becsey, Glenn Bedingfield, Angelika Beer, Bastiaan Belder, Ivo Belet, Irena Belohorská, Jean-Luc Bennahmias, Giovanni Berlinguer, Thijs Berman, Johannes Blokland, Godfrey Bloom, Sebastian Valentin Bodu, Herbert Bösch, Guy Bono, Mario Borghezio, Erminio Enzo Boso, Costas Botopoulos, Catherine Boursier, John Bowis, Sharon Bowles, Iles Braghetto, Mihael Brejc, Frieda Brepoels, Hiltrud Breyer, Kathalijne Maria Buitenweg, Nicodim Bulzesc, Colm Burke, Philip Bushill-Matthews, Simon Busuttil, Jerzy Buzek, Maddalena Calia, Martin Callanan, Mogens Camre, Luis Manuel Capoulas Santos, Marco Cappato, Marie-Arlette Carlotti, Giorgio Carollo, David Casa, Paulo Casaca, Pilar del Castillo Vera, Jean-Marie Cavada, Călin Cătălin Chiriță, Zdzisław Kazimierz Chmielewski, Ole Christensen, Philip Claeys, Luigi Cocilovo, Carlos Coelho, Richard Corbett, Dorette Corbey, Thierry Cornillet, Michael Cramer, Jan Cremers, Gabriela Crețu, Brian Crowley, Magor Imre Csibi, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Dragoș Florin David, Chris Davies, Antonio De Blasio, Arūnas Degutis, Jean-Luc Dehaene, Panayiotis Demetriou, Jean-Paul Denanot, Gérard Deprez, Marielle De Sarnez, Marie-Hélène Descamps, Albert Deß, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Jolanta Dičkutė, Gintaras Didžiokas, Koenraad Dillen, Giorgos Dimitrakopoulos, Beniamino Donnici, Bert Doorn, Den Dover, Mojca Drčar Murko, Petr Duchoň, Bárbara Dührkop Dührkop, Andrew Duff, Árpád Duka-Zólyomi, Christian Ehler, Lena Ek, Saïd El Khadraoui, James Elles, Maria da Assunção Esteves, Harald Ettl, Jill Evans, Robert Evans, Göran Färm, Hynek Fajmon, Richard Falbr, Carlo Fatuzzo, Markus Ferber, Emanuel Jardim Fernandes, Francesco Ferrari, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Petru Filip, Roberto Fiore, Hélène Flautre, Karl-Heinz Florenz, Alessandro Foglietta, Hanna Foltyn-Kubicka, Brigitte Fouré, Carmen Fraga Estévez, Juan Fraile Cantón, Monica Frassoni, Duarte Freitas, Ingo Friedrich, Daniel Petru Funeriu, Urszula Gacek, Milan Gaľa, Gerardo Galeote, José Manuel García-Margallo y Marfil, Iratxe García Pérez, Elisabetta Gardini, Giuseppe Gargani, Salvador Garriga Polledo, Jas Gawronski, Eugenijus Gentvilas, Georgios Georgiou, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Claire Gibault, Lutz Goepel, Bruno Gollnisch, Ana Maria Gomes, Donata Gottardi, Genowefa Grabowska, Vasco Graça Moura, Luis de Grandes Pascual, Nathalie Griesbeck, Lissy Gröner, Elly de Groen-Kouwenhoven, Mathieu Grosch, Françoise Grossetête, Ignasi Guardans Cambó, Umberto Guidoni, Cristina Gutiérrez-Cortines, Fiona Hall, David Hammerstein, Małgorzata Handzlik, Malcolm Harbour, Satu Hassi, Christopher Heaton-Harris, Anna Hedh, Roger Helmer, Erna Hennicot-Schoepges, Jeanine Hennis-Plasschaert, Esther Herranz García, Luis Herrero-Tejedor, Jim Higgins, Jens Holm, Mary Honeyball, Milan Horáček, Ján Hudacký, Ian Hudghton, Stephen Hughes, Alain Hutchinson, Jana Hybášková, Sophia in 't Veld, Mikel Irujo Amezaga, Marie Anne Isler Béguin, Ville Itälä, Carlos José Iturgaiz Angulo, Caroline Jackson, Lily Jacobs, Anneli Jäätteenmäki, Stanisław Jałowiecki, Mieczysław Edmund Janowski, Lívia Járóka, Georg Jarzembowski, Elisabeth Jeggle, Rumiana Jeleva, Anne E. Jensen, Pierre Jonckheer, Romana Jordan Cizelj, Madeleine Jouye de Grandmaison, Aurelio Juri, Jelko Kacin, Filip Kaczmarek, Gisela Kallenbach, Syed Kamall, Othmar Karas, Piia-Noora Kauppi, Metin Kazak, Tunne Kelam, Glenys Kinnock, Wolf Klinz, Dieter-Lebrecht Koch, Silvana Koch-Mehrin, Eija-Riitta Korhola, Miloš Koterec, Sergej Kozlík, Guntars Krasts, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Ģirts Valdis Kristovskis, Urszula Krupa, Wiesław Stefan Kuc, Helmut Kuhne, Sepp Kusstatscher, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Joost Lagendijk, André Laignel, Jean Lambert, Alexander Graf Lambsdorff, Vytautas Landsbergis, Carl Lang, Esther De Lange, Raymond Langendries, Anne Laperrouze, Kurt Joachim Lauk, Vincenzo Lavarra, Henrik Lax, Johannes Lebech, Bernard Lehideux, Klaus-Heiner Lehne, Lasse Lehtinen, Jörg Leichtfried, Jo Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Fernand Le Rachinel, Katalin Lévai, Janusz Lewandowski, Marcin Libicki, Marie-Noëlle Lienemann, Peter Liese, Kartika Tamara Liotard, Alain Lipietz, Pia Elda Locatelli, Eleonora Lo Curto, Antonio López-Istúriz White, Andrea Losco, Patrick Louis, Caroline Lucas, Astrid Lulling, Florencio Luque Aguilar, Elizabeth Lynne, Marusya Ivanova Lyubcheva, Jules Maaten, Linda McAvan, Arlene McCarthy, Mary Lou McDonald, Mairead McGuinness, Edward McMillan-Scott, Eugenijus Maldeikis, Ramona Nicole Mănescu, Vladimír Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Marian-Jean Marinescu, Catiuscia Marini, Sérgio Marques, David Martin, Hans-Peter Martin, Jan Tadeusz Masiel, Véronique Mathieu, Marios Matsakis, Maria Matsouka, Jaime Mayor Oreja, Erik Meijer, Íñigo Méndez de Vigo, Rosa Miguélez Ramos, Marianne Mikko, Francisco José Millán Mon, Gay Mitchell, Claude Moraes, Eluned Morgan, Luisa Morgantini, Philippe Morillon, Roberto Musacchio, Cristiana Muscardini, Sebastiano (Nello) Musumeci, Riitta Myller, Pasqualina Napoletano, Juan Andrés Naranjo Escobar, Michael Henry Nattrass, Catherine Neris, Bill Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, James Nicholson, null Nicholson of Winterbourne, Rareș-Lucian Niculescu, Angelika Niebler, Lambert van Nistelrooij, Ljudmila Novak, Cem Özdemir, Péter Olajos, Jan Olbrycht, Seán Ó Neachtain, Gérard Onesta, Janusz Onyszkiewicz, Dumitru Oprea, Josu Ortuondo Larrea, Miroslav Ouzký, Siiri Oviir, Reino Paasilinna, Justas Vincas Paleckis, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Marco Pannella, Pier Antonio Panzeri, Georgios Papastamkos, Neil Parish, Alojz Peterle, Maria Petre, Markus Pieper, Sirpa Pietikäinen, Józef Pinior, Mirosław Mariusz Piotrowski, Umberto Pirilli, Paweł Bartłomiej Piskorski, Gianni Pittella, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Zita Pleštinská, Anni Podimata, Zdzisław Zbigniew Podkański, Bernard Poignant, José Javier Pomés Ruiz, Nicolae Vlad Popa, Miguel Portas, Horst Posdorf, Bernd Posselt, Christa Prets, Pierre Pribetich, Jacek Protasiewicz, John Purvis, Luís Queiró, Karin Resetarits, Herbert Reul, José Ribeiro e Castro, Frédérique Ries, Karin Riis-Jørgensen, Giovanni Rivera, Maria Robsahm, Ulrike Rodust, Bogusław Rogalski, Zuzana Roithová, Luca Romagnoli, Raül Romeva i Rueda, Dariusz Rosati, Wojciech Roszkowski, Dagmar Roth-Behrendt, Paul Rübig, Leopold Józef Rutowicz, Eoin Ryan, Guido Sacconi, Aloyzas Sakalas, Katrin Saks, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Antolín Sánchez Presedo, Manuel António dos Santos, Salvador Domingo Sanz Palacio, Jacek Saryusz-Wolski, Toomas Savi, Lydia Schenardi, Agnes Schierhuber, Carl Schlyter, Frithjof Schmidt, Olle Schmidt, Pál Schmitt, György Schöpflin, Inger Segelström, Czesław Adam Siekierski, Eva-Riitta Siitonen, José Albino Silva Peneda, Kathy Sinnott, Marek Siwiec, Peter Skinner, Alyn Smith, Csaba Sógor, Renate Sommer, Søren Bo Søndergaard, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Jean Spautz, Francesco Enrico Speroni, Bart Staes, Grażyna Staniszewska, Peter Šťastný, Gabriele Stauner, Petya Stavreva, Dirk Sterckx, Catherine Stihler, Margie Sudre, David Sumberg, Gianluca Susta, Eva-Britt Svensson, Hannes Swoboda, István Szent-Iványi, Konrad Szymański, Hannu Takkula, Charles Tannock, Andres Tarand, Salvatore Tatarella, Britta Thomsen, Marianne Thyssen, Gary Titley, Patrizia Toia, László Tőkés, Ewa Tomaszewska, Witold Tomczak, Antonios Trakatellis, Helga Trüpel, Claude Turmes, Evangelia Tzampazi, Thomas Ulmer, Vladimir Urutchev, Inese Vaidere, Nikolaos Vakalis, Adina-Ioana Vălean, Frank Vanhecke, Johan Van Hecke, Anne Van Lancker, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Ioannis Varvitsiotis, Ari Vatanen, Yannick Vaugrenard, Armando Veneto, Riccardo Ventre, Donato Tommaso Veraldi, Marcello Vernola, Alejo Vidal-Quadras, Cornelis Visser, Oldřich Vlasák, Dominique Vlasto, Graham Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Renate Weber, Anja Weisgerber, Åsa Westlund, John Whittaker, Andrzej Wielowieyski, Jan Marinus Wiersma, Anders Wijkman, Glenis Willmott, Iuliu Winkler, Lars Wohlin, Janusz Wojciechowski, Corien Wortmann-Kool, Jan Zahradil, Zbigniew Zaleski, Andrzej Tomasz Zapałowski, Stefano Zappalà, Tatjana Ždanoka, Dushana Zdravkova, Vladimír Železný, Roberts Zīle, Jaroslav Zvěřina, Tadeusz Zwiefka |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen nyilatkozatot, az aláírók nevével együtt a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamoknak:

Aláírók

Vittorio Agnoletto, Vincenzo Aita, Gabriele Albertini, Jim Allister, Alexander Alvaro, Jan Andersson, Georgs Andrejevs, Laima Liucija Andrikienė, Emmanouil Angelakas, Roberta Angelilli, Rapisardo Antinucci, Elspeth Attwooll, Marie-Hélène Aubert, Jean-Pierre Audy, Margrete Auken, Liam Aylward, Pilar Ayuso, Maria Badia i Cutchet, Mariela Velichkova Baeva, Paolo Bartolozzi, Domenico Antonio Basile, Alessandro Battilocchio, Katerina Batzeli, Edit Bauer, Jean Marie Beaupuy, Christopher Beazley, Zsolt László Becsey, Glenn Bedingfield, Angelika Beer, Bastiaan Belder, Ivo Belet, Irena Belohorská, Jean-Luc Bennahmias, Giovanni Berlinguer, Thijs Berman, Johannes Blokland, Godfrey Bloom, Sebastian Valentin Bodu, Herbert Bösch, Guy Bono, Mario Borghezio, Erminio Enzo Boso, Costas Botopoulos, Catherine Boursier, John Bowis, Sharon Bowles, Iles Braghetto, Mihael Brejc, Frieda Brepoels, Hiltrud Breyer, Kathalijne Maria Buitenweg, Nicodim Bulzesc, Colm Burke, Philip Bushill-Matthews, Simon Busuttil, Jerzy Buzek, Maddalena Calia, Martin Callanan, Mogens Camre, Luis Manuel Capoulas Santos, Marco Cappato, Marie-Arlette Carlotti, Giorgio Carollo, David Casa, Paulo Casaca, Pilar del Castillo Vera, Jean-Marie Cavada, Călin Cătălin Chiriță, Zdzisław Kazimierz Chmielewski, Ole Christensen, Philip Claeys, Luigi Cocilovo, Carlos Coelho, Richard Corbett, Dorette Corbey, Thierry Cornillet, Michael Cramer, Jan Cremers, Gabriela Crețu, Brian Crowley, Magor Imre Csibi, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Dragoș Florin David, Chris Davies, Antonio De Blasio, Arūnas Degutis, Jean-Luc Dehaene, Panayiotis Demetriou, Jean-Paul Denanot, Gérard Deprez, Marielle De Sarnez, Marie-Hélène Descamps, Albert Deß, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Jolanta Dičkutė, Gintaras Didžiokas, Koenraad Dillen, Giorgos Dimitrakopoulos, Beniamino Donnici, Bert Doorn, Den Dover, Mojca Drčar Murko, Petr Duchoň, Bárbara Dührkop Dührkop, Andrew Duff, Árpád Duka-Zólyomi, Christian Ehler, Lena Ek, Saïd El Khadraoui, James Elles, Maria da Assunção Esteves, Harald Ettl, Jill Evans, Robert Evans, Göran Färm, Hynek Fajmon, Richard Falbr, Carlo Fatuzzo, Markus Ferber, Emanuel Jardim Fernandes, Francesco Ferrari, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Petru Filip, Roberto Fiore, Hélène Flautre, Karl-Heinz Florenz, Alessandro Foglietta, Hanna Foltyn-Kubicka, Brigitte Fouré, Carmen Fraga Estévez, Juan Fraile Cantón, Monica Frassoni, Duarte Freitas, Ingo Friedrich, Daniel Petru Funeriu, Urszula Gacek, Milan Gaľa, Gerardo Galeote, José Manuel García-Margallo y Marfil, Iratxe García Pérez, Elisabetta Gardini, Giuseppe Gargani, Salvador Garriga Polledo, Jas Gawronski, Eugenijus Gentvilas, Georgios Georgiou, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Claire Gibault, Lutz Goepel, Bruno Gollnisch, Ana Maria Gomes, Donata Gottardi, Genowefa Grabowska, Vasco Graça Moura, Luis de Grandes Pascual, Nathalie Griesbeck, Lissy Gröner, Elly de Groen-Kouwenhoven, Mathieu Grosch, Françoise Grossetête, Ignasi Guardans Cambó, Umberto Guidoni, Cristina Gutiérrez-Cortines, Fiona Hall, David Hammerstein, Małgorzata Handzlik, Malcolm Harbour, Satu Hassi, Christopher Heaton-Harris, Anna Hedh, Roger Helmer, Erna Hennicot-Schoepges, Jeanine Hennis-Plasschaert, Esther Herranz García, Luis Herrero-Tejedor, Jim Higgins, Jens Holm, Mary Honeyball, Milan Horáček, Ján Hudacký, Ian Hudghton, Stephen Hughes, Alain Hutchinson, Jana Hybášková, Sophia in 't Veld, Mikel Irujo Amezaga, Marie Anne Isler Béguin, Ville Itälä, Carlos José Iturgaiz Angulo, Caroline Jackson, Lily Jacobs, Anneli Jäätteenmäki, Stanisław Jałowiecki, Mieczysław Edmund Janowski, Lívia Járóka, Georg Jarzembowski, Elisabeth Jeggle, Rumiana Jeleva, Anne E. Jensen, Pierre Jonckheer, Romana Jordan Cizelj, Madeleine Jouye de Grandmaison, Aurelio Juri, Jelko Kacin, Filip Kaczmarek, Gisela Kallenbach, Syed Kamall, Othmar Karas, Piia-Noora Kauppi, Metin Kazak, Tunne Kelam, Glenys Kinnock, Wolf Klinz, Dieter-Lebrecht Koch, Silvana Koch-Mehrin, Eija-Riitta Korhola, Miloš Koterec, Sergej Kozlík, Guntars Krasts, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Ģirts Valdis Kristovskis, Urszula Krupa, Wiesław Stefan Kuc, Helmut Kuhne, Sepp Kusstatscher, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Joost Lagendijk, André Laignel, Jean Lambert, Alexander Graf Lambsdorff, Vytautas Landsbergis, Carl Lang, Esther De Lange, Raymond Langendries, Anne Laperrouze, Kurt Joachim Lauk, Vincenzo Lavarra, Henrik Lax, Johannes Lebech, Bernard Lehideux, Klaus-Heiner Lehne, Lasse Lehtinen, Jörg Leichtfried, Jo Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Fernand Le Rachinel, Katalin Lévai, Janusz Lewandowski, Marcin Libicki, Marie-Noëlle Lienemann, Peter Liese, Kartika Tamara Liotard, Alain Lipietz, Pia Elda Locatelli, Eleonora Lo Curto, Antonio López-Istúriz White, Andrea Losco, Patrick Louis, Caroline Lucas, Astrid Lulling, Florencio Luque Aguilar, Elizabeth Lynne, Marusya Ivanova Lyubcheva, Jules Maaten, Linda McAvan, Arlene McCarthy, Mary Lou McDonald, Mairead McGuinness, Edward McMillan-Scott, Eugenijus Maldeikis, Ramona Nicole Mănescu, Vladimír Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Marian-Jean Marinescu, Catiuscia Marini, Sérgio Marques, David Martin, Hans-Peter Martin, Jan Tadeusz Masiel, Véronique Mathieu, Marios Matsakis, Maria Matsouka, Jaime Mayor Oreja, Erik Meijer, Íñigo Méndez de Vigo, Rosa Miguélez Ramos, Marianne Mikko, Francisco José Millán Mon, Gay Mitchell, Claude Moraes, Eluned Morgan, Luisa Morgantini, Philippe Morillon, Roberto Musacchio, Cristiana Muscardini, Sebastiano (Nello) Musumeci, Riitta Myller, Pasqualina Napoletano, Juan Andrés Naranjo Escobar, Michael Henry Nattrass, Catherine Neris, Bill Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, James Nicholson, null Nicholson of Winterbourne, Rareș-Lucian Niculescu, Angelika Niebler, Lambert van Nistelrooij, Ljudmila Novak, Cem Özdemir, Péter Olajos, Jan Olbrycht, Seán Ó Neachtain, Gérard Onesta, Janusz Onyszkiewicz, Dumitru Oprea, Josu Ortuondo Larrea, Miroslav Ouzký, Siiri Oviir, Reino Paasilinna, Justas Vincas Paleckis, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Marco Pannella, Pier Antonio Panzeri, Georgios Papastamkos, Neil Parish, Alojz Peterle, Maria Petre, Markus Pieper, Sirpa Pietikäinen, Józef Pinior, Mirosław Mariusz Piotrowski, Umberto Pirilli, Paweł Bartłomiej Piskorski, Gianni Pittella, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Zita Pleštinská, Anni Podimata, Zdzisław Zbigniew Podkański, Bernard Poignant, José Javier Pomés Ruiz, Nicolae Vlad Popa, Miguel Portas, Horst Posdorf, Bernd Posselt, Christa Prets, Pierre Pribetich, Jacek Protasiewicz, John Purvis, Luís Queiró, Karin Resetarits, Herbert Reul, José Ribeiro e Castro, Frédérique Ries, Karin Riis-Jørgensen, Giovanni Rivera, Maria Robsahm, Ulrike Rodust, Bogusław Rogalski, Zuzana Roithová, Luca Romagnoli, Raül Romeva i Rueda, Dariusz Rosati, Wojciech Roszkowski, Dagmar Roth-Behrendt, Paul Rübig, Leopold Józef Rutowicz, Eoin Ryan, Guido Sacconi, Aloyzas Sakalas, Katrin Saks, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Antolín Sánchez Presedo, Manuel António dos Santos, Salvador Domingo Sanz Palacio, Jacek Saryusz-Wolski, Toomas Savi, Lydia Schenardi, Agnes Schierhuber, Carl Schlyter, Frithjof Schmidt, Olle Schmidt, Pál Schmitt, György Schöpflin, Inger Segelström, Czesław Adam Siekierski, Eva-Riitta Siitonen, José Albino Silva Peneda, Kathy Sinnott, Marek Siwiec, Peter Skinner, Alyn Smith, Csaba Sógor, Renate Sommer, Søren Bo Søndergaard, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Jean Spautz, Francesco Enrico Speroni, Bart Staes, Grażyna Staniszewska, Peter Šťastný, Gabriele Stauner, Petya Stavreva, Dirk Sterckx, Catherine Stihler, Margie Sudre, David Sumberg, Gianluca Susta, Eva-Britt Svensson, Hannes Swoboda, István Szent-Iványi, Konrad Szymański, Hannu Takkula, Charles Tannock, Andres Tarand, Salvatore Tatarella, Britta Thomsen, Marianne Thyssen, Gary Titley, Patrizia Toia, László Tőkés, Ewa Tomaszewska, Witold Tomczak, Antonios Trakatellis, Helga Trüpel, Claude Turmes, Evangelia Tzampazi, Thomas Ulmer, Vladimir Urutchev, Inese Vaidere, Nikolaos Vakalis, Adina-Ioana Vălean, Frank Vanhecke, Johan Van Hecke, Anne Van Lancker, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Ioannis Varvitsiotis, Ari Vatanen, Yannick Vaugrenard, Armando Veneto, Riccardo Ventre, Donato Tommaso Veraldi, Marcello Vernola, Alejo Vidal-Quadras, Cornelis Visser, Oldřich Vlasák, Dominique Vlasto, Graham Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Renate Weber, Anja Weisgerber, Åsa Westlund, John Whittaker, Andrzej Wielowieyski, Jan Marinus Wiersma, Anders Wijkman, Glenis Willmott, Iuliu Winkler, Lars Wohlin, Janusz Wojciechowski, Corien Wortmann-Kool, Jan Zahradil, Zbigniew Zaleski, Andrzej Tomasz Zapałowski, Stefano Zappalà, Tatjana Ždanoka, Dushana Zdravkova, Vladimír Železný, Roberts Zīle, Jaroslav Zvěřina, Tadeusz Zwiefka

---

2009. február 4, szerda

| 18.3.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 67/44 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 67/44

---

2050: A jövő ma kezdődik - Az éghajlatváltozással foglalkozó jövőbeni integrált uniós politikára vonatkozó ajánlások

P6_TA(2009)0042

Az Európai Parlament 2009. február 4-i állásfoglalása: 2050: A jövő ma kezdődik – Az éghajlatváltozással foglalkozó jövőbeni integrált uniós politikára vonatkozó ajánlások (2008/2105(INI))

(2010/C 67 E/08)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 175. cikke értelmében elfogadott, az éghajlatváltozással foglalkozó ideiglenes bizottság létrehozásáról szóló, 2007. április 25-i határozatára (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 175. cikke értelmében elfogadott, az éghajlatváltozással foglalkozó ideiglenes bizottság létrehozásáról szóló, 2007. április 25-i határozatára (1),

| — | tekintettel a különféle politikai területeken pozitív éghajlati hozzájárulást tartalmazó, hatályos európai uniós környezeti jogszabályokra (A melléklet), valamint az éghajlatváltozással kapcsolatos állásfoglalásaira, különösen a jelenlegi hatodik parlamenti ciklus alatt elfogadottakra (B melléklet), |
| --- | --- |

—

tekintettel a különféle politikai területeken pozitív éghajlati hozzájárulást tartalmazó, hatályos európai uniós környezeti jogszabályokra (A melléklet), valamint az éghajlatváltozással kapcsolatos állásfoglalásaira, különösen a jelenlegi hatodik parlamenti ciklus alatt elfogadottakra (B melléklet),

| — | tekintettel „A globális éghajlatváltozás 2 Celsius-fokra való csökkentése – az előttünk álló út a Baliban tartandó éghajlat-változási konferenciáig és azon túl (COP13 und COP/MOP 3)” című, 2007. november 15-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A globális éghajlatváltozás 2 Celsius-fokra való csökkentése – az előttünk álló út a Baliban tartandó éghajlat-változási konferenciáig és azon túl (COP13 und COP/MOP 3)” című, 2007. november 15-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a Balin megrendezett éghajlat-változási konferencia kimeneteléről (COP 13 és COP/MOP 3) szóló, 2008. január 31-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Balin megrendezett éghajlat-változási konferencia kimeneteléről (COP 13 és COP/MOP 3) szóló, 2008. január 31-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az „Alkalmazkodás az éghajlatváltozáshoz Európában – az uniós fellépés lehetőségei” című bizottsági zöld könyvről szóló, 2008. április 10-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Alkalmazkodás az éghajlatváltozáshoz Európában – az uniós fellépés lehetőségei” című bizottsági zöld könyvről szóló, 2008. április 10-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az éghajlatváltozással kapcsolatos tudományos tények: eredmények és a döntéshozatalt segítő ajánlások című 2008. május 21-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az éghajlatváltozással kapcsolatos tudományos tények: eredmények és a döntéshozatalt segítő ajánlások című 2008. május 21-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel az Európai Unió és az éghajlatváltozás által leginkább sebezhető szegény fejlődő országok közötti, éghajlatváltozás elleni globális szövetségről szóló 2008. október 21-i következtetéseire (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és az éghajlatváltozás által leginkább sebezhető szegény fejlődő országok közötti, éghajlatváltozás elleni globális szövetségről szóló 2008. október 21-i következtetéseire (6),

| — | tekintettel az ENSZ éghajlat-változási keretegyezménye (UNFCCC) részes feleinek 14. konferenciájára (COP14) és a Kiotói Jegyzőkönyv részes feleinek találkozójaként szolgáló, a részes felek 2008. december 1–12. között, a lengyelországi Poznańban megrendezett negyedik konferenciájára (COP/MOP 4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ éghajlat-változási keretegyezménye (UNFCCC) részes feleinek 14. konferenciájára (COP14) és a Kiotói Jegyzőkönyv részes feleinek találkozójaként szolgáló, a részes felek 2008. december 1–12. között, a lengyelországi Poznańban megrendezett negyedik konferenciájára (COP/MOP 4),

| — | tekintettel az éghajlatváltozással foglalkozó 2008. június 12–13-i polgári agorára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az éghajlatváltozással foglalkozó 2008. június 12–13-i polgári agorára,

| — | tekintettel az Európai Parlamentnek és a nemzeti parlamenteknek az energiáról és a fenntartható fejlődésről szóló, 2008. november 20–21-i közös parlamenti ülésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamentnek és a nemzeti parlamenteknek az energiáról és a fenntartható fejlődésről szóló, 2008. november 20–21-i közös parlamenti ülésére,

| — | tekintettel az európaiak éghajlatváltozáshoz való hozzáállásáról szóló 300. különleges Eurobarometer-felmérésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európaiak éghajlatváltozáshoz való hozzáállásáról szóló 300. különleges Eurobarometer-felmérésre,

| — | tekintettel az éghajlatváltozással foglalkozó ideiglenes bizottság által magas rangú személyekkel folytatott nyilvános meghallgatásokra és véleménycserékre, valamint a küldöttségi látogatások eredményeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az éghajlatváltozással foglalkozó ideiglenes bizottság által magas rangú személyekkel folytatott nyilvános meghallgatásokra és véleménycserékre, valamint a küldöttségi látogatások eredményeire,

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 45. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 45. cikkére,

| — | tekintettel az éghajlatváltozással foglalkozó ideiglenes bizottság jelentésére (A6-0495/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel az éghajlatváltozással foglalkozó ideiglenes bizottság jelentésére (A6-0495/2008),

Politikai vezérgondolatok

| A. | mivel a természet és az emberiség megőrzése nemzedékről nemzedékre továbbszálló feladat, |
| --- | --- |

A.

mivel a természet és az emberiség megőrzése nemzedékről nemzedékre továbbszálló feladat,

| B. | mivel a globális felmelegedést és az éghajlatváltozást ma már igen komoly, sürgős, ember okozta fenyegetésként ismerik el, |
| --- | --- |

B.

mivel a globális felmelegedést és az éghajlatváltozást ma már igen komoly, sürgős, ember okozta fenyegetésként ismerik el,

| C. | mivel az Európai Parlamentnek különösen a hatodik parlamenti ciklusban az éghajlatváltozás témakörében végzett munkája inspirációs forrást és cselekvési felszólítást jelent egy integrált európai éghajlatvédelmi politika kidolgozására, valamint az éghajlatváltozásnak a fenntartható gazdasági növekedéssel történő összeegyeztetésére, |
| --- | --- |

C.

mivel az Európai Parlamentnek különösen a hatodik parlamenti ciklusban az éghajlatváltozás témakörében végzett munkája inspirációs forrást és cselekvési felszólítást jelent egy integrált európai éghajlatvédelmi politika kidolgozására, valamint az éghajlatváltozásnak a fenntartható gazdasági növekedéssel történő összeegyeztetésére,

| D. | mivel a lisszaboni szerződés egyértelműen meghatározza az Európai Unió céljait és feladatait az éghajlatváltozás terén, és ha ratifikálják, meg fogja erősíteni az Unió szerepét a fenntartható fejlődés elősegítésében és az éghajlatváltozás elleni harcban, |
| --- | --- |

D.

mivel a lisszaboni szerződés egyértelműen meghatározza az Európai Unió céljait és feladatait az éghajlatváltozás terén, és ha ratifikálják, meg fogja erősíteni az Unió szerepét a fenntartható fejlődés elősegítésében és az éghajlatváltozás elleni harcban,

| E. | mivel a globális felmelegedés elleni nemzetközi harcban az Európai Unió vezető szerepe és a fejlett országok egyesüléseként meglévő különös felelőssége hozzájárul az identitástudatához, valamint az Unió tartozik Európa polgárainak azzal, hogy ne csak megfogalmazzuk a közép- és hosszú távú éghajlatvédelmi célokat, hanem politikai intézkedésekkel, valamint a fejlődő országokkal folytatott politikai párbeszéden keresztül el is érjük őket, |
| --- | --- |

E.

mivel a globális felmelegedés elleni nemzetközi harcban az Európai Unió vezető szerepe és a fejlett országok egyesüléseként meglévő különös felelőssége hozzájárul az identitástudatához, valamint az Unió tartozik Európa polgárainak azzal, hogy ne csak megfogalmazzuk a közép- és hosszú távú éghajlatvédelmi célokat, hanem politikai intézkedésekkel, valamint a fejlődő országokkal folytatott politikai párbeszéden keresztül el is érjük őket,

| F. | mivel az Európai Unió egyik kulcsfontosságú célja mind belpolitikája, mind pedig a külkapcsolatai tekintetében az emberi jogok tiszteletben tartásának előmozdítása, és különösen mivel az Európai Unió alapvetőként ismeri el az élethez, biztonsághoz, egészséghez, oktatáshoz és környezetvédelemhez való jogot, valamint az éghajlatváltozás hatásaival szemben különösen védtelen személyek – köztük a nők, a gyermekek, az idősek és a fogyatékkal élők – védelmét, |
| --- | --- |

F.

mivel az Európai Unió egyik kulcsfontosságú célja mind belpolitikája, mind pedig a külkapcsolatai tekintetében az emberi jogok tiszteletben tartásának előmozdítása, és különösen mivel az Európai Unió alapvetőként ismeri el az élethez, biztonsághoz, egészséghez, oktatáshoz és környezetvédelemhez való jogot, valamint az éghajlatváltozás hatásaival szemben különösen védtelen személyek – köztük a nők, a gyermekek, az idősek és a fogyatékkal élők – védelmét,

| G. | mivel Európa polgárainak jelenlegi és későbbi parlamenti képviselőit ezek az éghajlat-politikai alapelvek, valamint a fenntarthatóság, a társadalmi összeegyeztethetőség és a nemzedékek illetve az emberek közötti igazságosság elve vezérlik, és a szükséges éghajlatvédelmi célok megvalósítása során nem lankadhatnak, |
| --- | --- |

G.

mivel Európa polgárainak jelenlegi és későbbi parlamenti képviselőit ezek az éghajlat-politikai alapelvek, valamint a fenntarthatóság, a társadalmi összeegyeztethetőség és a nemzedékek illetve az emberek közötti igazságosság elve vezérlik, és a szükséges éghajlatvédelmi célok megvalósítása során nem lankadhatnak,

| H. | mivel az emberi társadalom kettős kihívással néz szembe a Föld létfenntartási rendszerére leselkedő veszélyek, nevezetesen: az éghajlatváltozás és számos fontos ökoszisztéma túlzott kihasználása és elpusztítása vonatkozásában; mivel számos kölcsönös kapcsolódás létezik az éghajlatrendszer és az ökoszisztémák között – különösen az óceánok és a szárazföldi ökoszisztémák szénkiválasztási kapacitása tekintetében –, továbbá mivel az éghajlatváltozást csupán egészséges ökoszisztémák keretében lehet hatékonyan kezelni, |
| --- | --- |

H.

mivel az emberi társadalom kettős kihívással néz szembe a Föld létfenntartási rendszerére leselkedő veszélyek, nevezetesen: az éghajlatváltozás és számos fontos ökoszisztéma túlzott kihasználása és elpusztítása vonatkozásában; mivel számos kölcsönös kapcsolódás létezik az éghajlatrendszer és az ökoszisztémák között – különösen az óceánok és a szárazföldi ökoszisztémák szénkiválasztási kapacitása tekintetében –, továbbá mivel az éghajlatváltozást csupán egészséges ökoszisztémák keretében lehet hatékonyan kezelni,

| I. | mivel az éghajlatváltozás hatásai különösen károsak és költségesek egyes területek – például a hegy- és partvidéki területek – számára, |
| --- | --- |

I.

mivel az éghajlatváltozás hatásai különösen károsak és költségesek egyes területek – például a hegy- és partvidéki területek – számára,

| J. | mivel az éghajlatváltozás emberi társadalmakra gyakorolt hatása már számos helyen érezhető, például a Száhel-övezetben, amelyet nagyban érint a sivatagosodás, Bangladesben, ahol ismétlődő áradások vannak, egyes európai régiókban, valamint a Csendes-óceán több szigetén is, amelyek el fognak tűnni a víz alatt, |
| --- | --- |

J.

mivel az éghajlatváltozás emberi társadalmakra gyakorolt hatása már számos helyen érezhető, például a Száhel-övezetben, amelyet nagyban érint a sivatagosodás, Bangladesben, ahol ismétlődő áradások vannak, egyes európai régiókban, valamint a Csendes-óceán több szigetén is, amelyek el fognak tűnni a víz alatt,

| K. | mivel az éghajlatváltozás olyan kihívás, amelyre nincs általános politikai megoldás, de a meglévő lehetőségek összeadása és a hatékonyság drámai növelése a gazdaság és a társadalom minden területén hozzájárulhat az erőforrásokkal és az elosztással kapcsolatos problémák megoldásához, és egyengetheti a harmadik ipari forradalomhoz vezető utat, |
| --- | --- |

K.

mivel az éghajlatváltozás olyan kihívás, amelyre nincs általános politikai megoldás, de a meglévő lehetőségek összeadása és a hatékonyság drámai növelése a gazdaság és a társadalom minden területén hozzájárulhat az erőforrásokkal és az elosztással kapcsolatos problémák megoldásához, és egyengetheti a harmadik ipari forradalomhoz vezető utat,

| L. | mivel sürgős intézkedésekre van szükség az energia- és az üzemanyag-szűkösség kezelésére, |
| --- | --- |

L.

mivel sürgős intézkedésekre van szükség az energia- és az üzemanyag-szűkösség kezelésére,

| M. | mivel az Európai Környezetvédelmi Ügynökség 2006-os adatai szerint az EU-n belül az üvegházhatást okozó teljes gázkibocsátásban az energiatermelés 30,9%-kal részesedik, a közlekedési ágazatra 19,4%, a magánháztartásokra és a szolgáltatásokra 14,6%, az építőiparra és az ipari termelésre 12,9%, a mezőgazdaságra 9,2% és az ipari folyamatokra 8,1% esik, illetve a hulladékágazat adja az összes kibocsátás 2,9%-t, a fennmaradó kibocsátás pedig kémiai oldószerekből és meghatározatlan égési folyamatokból keletkezik, |
| --- | --- |

M.

mivel az Európai Környezetvédelmi Ügynökség 2006-os adatai szerint az EU-n belül az üvegházhatást okozó teljes gázkibocsátásban az energiatermelés 30,9%-kal részesedik, a közlekedési ágazatra 19,4%, a magánháztartásokra és a szolgáltatásokra 14,6%, az építőiparra és az ipari termelésre 12,9%, a mezőgazdaságra 9,2% és az ipari folyamatokra 8,1% esik, illetve a hulladékágazat adja az összes kibocsátás 2,9%-t, a fennmaradó kibocsátás pedig kémiai oldószerekből és meghatározatlan égési folyamatokból keletkezik,

| N. | mivel sok ágazat máris hozzájárul az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentéséhez, és az éghajlatváltozás mérsékléséhez máris sok kedvező költségű kibocsátáscsökkentési lehetőség illetve hatékonyságnövelő technológia áll rendelkezésre, ezek széles körű alkalmazását azonban piaci hozzáférési korlátok, bürokratikus akadályok és magas finanszírozási költségek gátolják, |
| --- | --- |

N.

mivel sok ágazat máris hozzájárul az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentéséhez, és az éghajlatváltozás mérsékléséhez máris sok kedvező költségű kibocsátáscsökkentési lehetőség illetve hatékonyságnövelő technológia áll rendelkezésre, ezek széles körű alkalmazását azonban piaci hozzáférési korlátok, bürokratikus akadályok és magas finanszírozási költségek gátolják,

| O. | mivel a termelésben, a földhasználatban és a hulladékgazdálkodásban az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére irányuló intézkedések kiemelt prioritást élveznek; mivel az éghajlatváltozás azonban nem küzdhető le pusztán az egyes ágazatok kibocsátáscsökkentéseivel; mivel ehelyett a probléma rendszerszemléletű megközelítésére van szükség ahhoz, hogy valamennyi ágazatot átfogó politikai megoldásokat találjunk, és következetes jogalkotással és az elkerülhetetlen változásokhoz való alkalmazkodással az egész társadalomra kiterjedő változásokat érjünk el a termelésben, a fogyasztásban, az életmódban és a kereskedelemben, |
| --- | --- |

O.

mivel a termelésben, a földhasználatban és a hulladékgazdálkodásban az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére irányuló intézkedések kiemelt prioritást élveznek; mivel az éghajlatváltozás azonban nem küzdhető le pusztán az egyes ágazatok kibocsátáscsökkentéseivel; mivel ehelyett a probléma rendszerszemléletű megközelítésére van szükség ahhoz, hogy valamennyi ágazatot átfogó politikai megoldásokat találjunk, és következetes jogalkotással és az elkerülhetetlen változásokhoz való alkalmazkodással az egész társadalomra kiterjedő változásokat érjünk el a termelésben, a fogyasztásban, az életmódban és a kereskedelemben,

A nemzetközi dimenzió: a 2012 utáni időszak, éghajlati külpolitika és nemzetközi kereskedelem

| P. | mivel az ENSZ vezetése alatt a Bali-menetrendnek megfelelően a következő központi területeken folytatnak egy 2012 utáni megállapodásra irányuló tárgyalásokat: kibocsátáscsökkentések és új, kötelező csökkentési célok, kiigazító intézkedések, az erdőterületek kivágása, elpusztítása és degradációja, csökkentési és kiigazító intézkedésekhez kapcsolódó technológiai fejlesztés, a szükséges pénzforrások és végül a kiotói jegyzőkönyv keretében elfogadott marrakeshi megállapodások szerinti rugalmas mechanizmusok felülvizsgálata, |
| --- | --- |

P.

mivel az ENSZ vezetése alatt a Bali-menetrendnek megfelelően a következő központi területeken folytatnak egy 2012 utáni megállapodásra irányuló tárgyalásokat: kibocsátáscsökkentések és új, kötelező csökkentési célok, kiigazító intézkedések, az erdőterületek kivágása, elpusztítása és degradációja, csökkentési és kiigazító intézkedésekhez kapcsolódó technológiai fejlesztés, a szükséges pénzforrások és végül a kiotói jegyzőkönyv keretében elfogadott marrakeshi megállapodások szerinti rugalmas mechanizmusok felülvizsgálata,

| Q. | mivel a Kereskedelmi Világszervezetnek, a Világbanknak és a Nemzetközi Valutaalapnak is erőteljesen részt kell vennie a csökkentésre irányuló erőfeszítésekben, |
| --- | --- |

Q.

mivel a Kereskedelmi Világszervezetnek, a Világbanknak és a Nemzetközi Valutaalapnak is erőteljesen részt kell vennie a csökkentésre irányuló erőfeszítésekben,

| R. | mivel 2009 végén a koppenhágai éghajlati konferencián (COP 15) le kell zárni a 2012 utáni megállapodásról folyó tárgyalásokat, hogy elkerülhető legyen az első és a második kötelezettségvállalási időszak közötti hézag, |
| --- | --- |

R.

mivel 2009 végén a koppenhágai éghajlati konferencián (COP 15) le kell zárni a 2012 utáni megállapodásról folyó tárgyalásokat, hogy elkerülhető legyen az első és a második kötelezettségvállalási időszak közötti hézag,

| S. | mivel az Európai Tanács 2008. márciusi ülésén hangsúlyozták annak szükségességét, hogy felgyorsítsák a Bali-menetrend tárgyalási ütemét, hogy az EU 2°C-ra vonatkozó céljával összhangban 2009-ig új éghajlatvédelmi megállapodást lehessen elfogadni, |
| --- | --- |

S.

mivel az Európai Tanács 2008. márciusi ülésén hangsúlyozták annak szükségességét, hogy felgyorsítsák a Bali-menetrend tárgyalási ütemét, hogy az EU 2°C-ra vonatkozó céljával összhangban 2009-ig új éghajlatvédelmi megállapodást lehessen elfogadni,

| T. | mivel az éghajlatváltozás élesítheti a nemzetközi kapcsolatokban az esetleges konfliktusokat, például az éghajlattal összefüggő migráció, az árvizek és a partvonalak áthelyeződése miatti területvesztés és határviták, illetve a mezőgazdasági hasznosítású területek csökkenése, az egyre fokozódó vízhiány vagy az erdőirtás miatti erőforrás-konfliktusok révén, |
| --- | --- |

T.

mivel az éghajlatváltozás élesítheti a nemzetközi kapcsolatokban az esetleges konfliktusokat, például az éghajlattal összefüggő migráció, az árvizek és a partvonalak áthelyeződése miatti területvesztés és határviták, illetve a mezőgazdasági hasznosítású területek csökkenése, az egyre fokozódó vízhiány vagy az erdőirtás miatti erőforrás-konfliktusok révén,

| U. | mivel a Tanács 2008. tavaszi csúcstalálkozóján felkérték a Bizottságot, hogy az éghajlatvédelmi intézkedések finanszírozása tekintetében terjesszen elő egy európai stratégiát, amelynek célja a kibocsátások csökkentése és az alkalmazkodás az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiák kutatásával és fejlesztésével összefüggésben; mivel az ilyen technológiák átadása lényeges előfeltétele az éghajlatvédelmet szolgáló globális kibocsátáscsökkentési és alkalmazkodási intézkedések sikeres megvalósításának, |
| --- | --- |

U.

mivel a Tanács 2008. tavaszi csúcstalálkozóján felkérték a Bizottságot, hogy az éghajlatvédelmi intézkedések finanszírozása tekintetében terjesszen elő egy európai stratégiát, amelynek célja a kibocsátások csökkentése és az alkalmazkodás az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiák kutatásával és fejlesztésével összefüggésben; mivel az ilyen technológiák átadása lényeges előfeltétele az éghajlatvédelmet szolgáló globális kibocsátáscsökkentési és alkalmazkodási intézkedések sikeres megvalósításának,

| V. | mivel mind a csökkentési, mind az alkalmazkodási erőfeszítések döntő fontosságúak; mivel az iparosodott országok történelmi felelősséggel tartoznak az éghajlatváltozás miatt; mivel a fejlődő országok csak kevéssé járultak hozzá az éghajlatváltozáshoz, mégis őket érintik leginkább az éghajlati változások; mivel az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez rendelkezésre álló pénzeszközök a fejlődő országokban nem elegendőek és jelentősen növelni kell őket, |
| --- | --- |

V.

mivel mind a csökkentési, mind az alkalmazkodási erőfeszítések döntő fontosságúak; mivel az iparosodott országok történelmi felelősséggel tartoznak az éghajlatváltozás miatt; mivel a fejlődő országok csak kevéssé járultak hozzá az éghajlatváltozáshoz, mégis őket érintik leginkább az éghajlati változások; mivel az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez rendelkezésre álló pénzeszközök a fejlődő országokban nem elegendőek és jelentősen növelni kell őket,

| W. | mivel a technológiaátadást akadályozzák a szellemi tulajdon védelmével kapcsolatos aggodalmak, a gyenge politikai intézmények és a jogállamiság hiánya, valamint az általános tőkehiány, |
| --- | --- |

W.

mivel a technológiaátadást akadályozzák a szellemi tulajdon védelmével kapcsolatos aggodalmak, a gyenge politikai intézmények és a jogállamiság hiánya, valamint az általános tőkehiány,

| X. | mivel a Kereskedelmi Világszervezet nem képezi a nemzetközi éghajlatvédelemmel kapcsolatos tárgyalások alternatív fórumát, és mivel a 2012 utáni tárgyalások sikeres lezárása nélkül nem várható, hogy a világkereskedelem hozzá fog járulni az éghajlatvédelemhez, |
| --- | --- |

X.

mivel a Kereskedelmi Világszervezet nem képezi a nemzetközi éghajlatvédelemmel kapcsolatos tárgyalások alternatív fórumát, és mivel a 2012 utáni tárgyalások sikeres lezárása nélkül nem várható, hogy a világkereskedelem hozzá fog járulni az éghajlatvédelemhez,

| Y. | mivel az EU szén-dioxid-kibocsátása magában foglalja az Európában elfogyasztott, de másutt termelt áruk előállítása során kibocsátott üvegházhatást okozó gázokat is, |
| --- | --- |

Y.

mivel az EU szén-dioxid-kibocsátása magában foglalja az Európában elfogyasztott, de másutt termelt áruk előállítása során kibocsátott üvegházhatást okozó gázokat is,

Energia

| Z. | mivel a primer energiafelhasználásban globálisan mintegy 35%-kal a kőolaj a legfontosabb energiaforrás, amelyet 25%-kal a szén, illetve 21%-kal a földgáz követ; mivel azonban az olcsó és bőségesen rendelkezésre álló fosszilis energia korszaka a végéhez közeledik, |
| --- | --- |

Z.

mivel a primer energiafelhasználásban globálisan mintegy 35%-kal a kőolaj a legfontosabb energiaforrás, amelyet 25%-kal a szén, illetve 21%-kal a földgáz követ; mivel azonban az olcsó és bőségesen rendelkezésre álló fosszilis energia korszaka a végéhez közeledik,

| AA. | mivel az Eurostat adatai szerint 2006-ban az EU nyersolajimportjának 33,5 %-a Oroszországból, 15,8%-a Norvégiából és 27%-a arab országokból származik, és mivel az EU gázimportjának 42%-a Oroszországból, 24,2%-a Norvégiából és 25,9%-a arab országokból származik, |
| --- | --- |

AA.

mivel az Eurostat adatai szerint 2006-ban az EU nyersolajimportjának 33,5 %-a Oroszországból, 15,8%-a Norvégiából és 27%-a arab országokból származik, és mivel az EU gázimportjának 42%-a Oroszországból, 24,2%-a Norvégiából és 25,9%-a arab országokból származik,

| AB. | mivel a Nemzetközi Energiaügynökség 2030-ig a világ energiaszükségletének legalább 60%-os növekedését jósolja, és ezt a növekvő energiaigényt a gazdaságilag felemelkedő országok is okozzák, |
| --- | --- |

AB.

mivel a Nemzetközi Energiaügynökség 2030-ig a világ energiaszükségletének legalább 60%-os növekedését jósolja, és ezt a növekvő energiaigényt a gazdaságilag felemelkedő országok is okozzák,

| AC. | mivel az energiapiaci fejlemények hozzájárulnak az éghajlatvédelmi célok követéséhez, minthogy az energiaárak piaci tényezők miatti drágulása jelentősen ösztönzi az erőforrások fenntartható felhasználását és ezzel az alacsony CO2-kibocsátású fogyasztást, |
| --- | --- |

AC.

mivel az energiapiaci fejlemények hozzájárulnak az éghajlatvédelmi célok követéséhez, minthogy az energiaárak piaci tényezők miatti drágulása jelentősen ösztönzi az erőforrások fenntartható felhasználását és ezzel az alacsony CO2-kibocsátású fogyasztást,

| AD. | mivel a növekvő energiaigény fedezése kizárólag fosszilis tüzelőanyagokkal közép- és hosszú távon kizárt, és mivel a következő évek beruházási döntései fogják meghatározni az energiarendszer és az energia-összetétel felépítését az elkövetkező évtizedekre, |
| --- | --- |

AD.

mivel a növekvő energiaigény fedezése kizárólag fosszilis tüzelőanyagokkal közép- és hosszú távon kizárt, és mivel a következő évek beruházási döntései fogják meghatározni az energiarendszer és az energia-összetétel felépítését az elkövetkező évtizedekre,

| AE. | mivel a növekvő energiaigény több, egymást kiegészítő intézkedést tesz szükségessé, mint például a meglévő fosszilis tüzelésű erőműparknak az általános energiahatékonyság erőteljes növelését célzó sürgető korszerűsítését, új erőművek építését és a megújuló energiaforrások folyamatos kifejlesztését, |
| --- | --- |

AE.

mivel a növekvő energiaigény több, egymást kiegészítő intézkedést tesz szükségessé, mint például a meglévő fosszilis tüzelésű erőműparknak az általános energiahatékonyság erőteljes növelését célzó sürgető korszerűsítését, új erőművek építését és a megújuló energiaforrások folyamatos kifejlesztését,

| AF. | mivel az energiamegtakarítás hosszú távon az erőforrások kímélésének és ezáltal az éghajlatvédelemnek is a legköltséghatékonyabb és legtisztább formája, és mivel az EU energiahatékonyságának fokozására irányuló elkötelezett és tartós erőfeszítések széleskörű strukturális megoldásokat fognak eredményezni a gazdaság egészében, kikövezve ezzel az utat egy környezetbarát, alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság felé, |
| --- | --- |

AF.

mivel az energiamegtakarítás hosszú távon az erőforrások kímélésének és ezáltal az éghajlatvédelemnek is a legköltséghatékonyabb és legtisztább formája, és mivel az EU energiahatékonyságának fokozására irányuló elkötelezett és tartós erőfeszítések széleskörű strukturális megoldásokat fognak eredményezni a gazdaság egészében, kikövezve ezzel az utat egy környezetbarát, alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság felé,

| AG. | mivel az atomenergia használata – tekintet nélkül az urán rendelkezésre állására – továbbra is felveti az atomhulladék biztonságos végső tárolásának, illetve a technológia nem demokratikus államszervezetekben való terjedésének kérdését, |
| --- | --- |

AG.

mivel az atomenergia használata – tekintet nélkül az urán rendelkezésre állására – továbbra is felveti az atomhulladék biztonságos végső tárolásának, illetve a technológia nem demokratikus államszervezetekben való terjedésének kérdését,

| AH. | mivel a nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor projektje a magfúzió – mint a jövő lehetséges új energiaforrásának – tőkeintenzív fejlesztési súlypontjává vált, és az esetleges energiapiaci hasznosítás csak rendkívül hosszú távon várható, |
| --- | --- |

AH.

mivel a nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor projektje a magfúzió – mint a jövő lehetséges új energiaforrásának – tőkeintenzív fejlesztési súlypontjává vált, és az esetleges energiapiaci hasznosítás csak rendkívül hosszú távon várható,

Bioüzemanyagok

| AI. | mivel a jelenlegi bioüzemanyag-politikát globális távlatból kell szemlélni, ahol is egyik oldalról fokozódik a verseny a termőföldek iránt, másik oldalról pedig növekszik az igény a megújuló energia iránt, különösen a közlekedési szektorban, |
| --- | --- |

AI.

mivel a jelenlegi bioüzemanyag-politikát globális távlatból kell szemlélni, ahol is egyik oldalról fokozódik a verseny a termőföldek iránt, másik oldalról pedig növekszik az igény a megújuló energia iránt, különösen a közlekedési szektorban,

| AJ. | mivel a biomassza energiatermelés céljából és hajtóanyagként való előállítása sok fejlődő országnak új gazdasági lehetőségeket kínál, és csökkenti ezen országok energiabehozataltól való függőségét is, feltételezve azt, hogy az előállítás fenntartható, és nem vezet például monokultúrához vagy az élelmiszertermeléssel való versengéshez, |
| --- | --- |

AJ.

mivel a biomassza energiatermelés céljából és hajtóanyagként való előállítása sok fejlődő országnak új gazdasági lehetőségeket kínál, és csökkenti ezen országok energiabehozataltól való függőségét is, feltételezve azt, hogy az előállítás fenntartható, és nem vezet például monokultúrához vagy az élelmiszertermeléssel való versengéshez,

| AK. | mivel sok első generációs bioüzemanyag kibocsátáscsökkentési potenciálja a hagyományos hajtóanyagokhoz képest egy átfogó életciklus-elemzést követően részben lényegesen kisebbnek bizonyul, és eddig nem sikerült kielégítően megoldani az élelmiszer-termeléssel szemben a fenntarthatóság, a környezettel való összeegyeztethetőség és a termőterületek rendelkezésre állásának kérdését, |
| --- | --- |

AK.

mivel sok első generációs bioüzemanyag kibocsátáscsökkentési potenciálja a hagyományos hajtóanyagokhoz képest egy átfogó életciklus-elemzést követően részben lényegesen kisebbnek bizonyul, és eddig nem sikerült kielégítően megoldani az élelmiszer-termeléssel szemben a fenntarthatóság, a környezettel való összeegyeztethetőség és a termőterületek rendelkezésre állásának kérdését,

| AL. | mivel a fenntartható bioüzemanyag -politikának arra kellene irányulnia, hogy fenntarthatósági kritériumokat határozzon meg a bioüzemanyagok első generációjának előállítása tekintetében, és hogy előmozdítsa a második generáció lehető leggyorsabb kifejlesztését is, |
| --- | --- |

AL.

mivel a fenntartható bioüzemanyag -politikának arra kellene irányulnia, hogy fenntarthatósági kritériumokat határozzon meg a bioüzemanyagok első generációjának előállítása tekintetében, és hogy előmozdítsa a második generáció lehető leggyorsabb kifejlesztését is,

| AM. | mivel az ásványolajipar az új hajtóanyagokhoz szükséges infrastruktúrát csak a bioüzemanyag iránti megfelelő kereslet esetén fogja egész területet lefedően kiépíteni, az autóipar részéről azonban technológiai előrelépésekre került sor, amelyek révén a gépjárműbe helyezett érzékelővel a benzin és a bioüzemanyag minden keverési aránya megállapítható, amely készülék lehetővé teszi továbbá, hogy a régebbi járművek is bioüzemanyaggal működjenek, hogy ezzel a teljes gépjármű-állományban el lehessen érni a CO2-kibocsátás csökkentését, |
| --- | --- |

AM.

mivel az ásványolajipar az új hajtóanyagokhoz szükséges infrastruktúrát csak a bioüzemanyag iránti megfelelő kereslet esetén fogja egész területet lefedően kiépíteni, az autóipar részéről azonban technológiai előrelépésekre került sor, amelyek révén a gépjárműbe helyezett érzékelővel a benzin és a bioüzemanyag minden keverési aránya megállapítható, amely készülék lehetővé teszi továbbá, hogy a régebbi járművek is bioüzemanyaggal működjenek, hogy ezzel a teljes gépjármű-állományban el lehessen érni a CO2-kibocsátás csökkentését,

| AN. | mivel a bioüzemanyagokban rejlő lehetőség csak akkor bontakoztatható ki, ha azokat a fenntartható közlekedési rendszerek kifejlesztése – beleértve az igen hatékony üzemanyag-felhasználású járművek kifejlesztését és használatát – egyik alkotóelemének tekintik, |
| --- | --- |

AN.

mivel a bioüzemanyagokban rejlő lehetőség csak akkor bontakoztatható ki, ha azokat a fenntartható közlekedési rendszerek kifejlesztése – beleértve az igen hatékony üzemanyag-felhasználású járművek kifejlesztését és használatát – egyik alkotóelemének tekintik,

Energiahatékonyság

| AO. | mivel jó néhány tagállam nem rendelkezik egyértelmű energiahatékonysági stratégiával, |
| --- | --- |

AO.

mivel jó néhány tagállam nem rendelkezik egyértelmű energiahatékonysági stratégiával,

| AP. | mivel a tagállamoknak javítaniuk és bővíteniük kell az energiahatékonysági tanúsítványok alkalmazását, az ajánlásokat pedig pénzügyi ösztönzőkhöz kell kötniük, |
| --- | --- |

AP.

mivel a tagállamoknak javítaniuk és bővíteniük kell az energiahatékonysági tanúsítványok alkalmazását, az ajánlásokat pedig pénzügyi ösztönzőkhöz kell kötniük,

| AQ. | mivel az energiafogyasztás egyéni és közösségi szintű energiahatékonyság mellett történő csökkentése újfajta kereskedelmet és munkahelyeket teremt, valamint küzd az energiaszegénység ellen, |
| --- | --- |

AQ.

mivel az energiafogyasztás egyéni és közösségi szintű energiahatékonyság mellett történő csökkentése újfajta kereskedelmet és munkahelyeket teremt, valamint küzd az energiaszegénység ellen,

| AR. | mivel a végső energiafelhasználás 40%-a az építési ágazatnak tudható be, és ezzel az üvegházhatást okozó gázok teljes kibocsátásának 33%-a az épített környezetre vezethető vissza, |
| --- | --- |

AR.

mivel a végső energiafelhasználás 40%-a az építési ágazatnak tudható be, és ezzel az üvegházhatást okozó gázok teljes kibocsátásának 33%-a az épített környezetre vezethető vissza,

| AS. | mivel az építési ágazat (lakóépületek, valamint ipari célú és középületek) a hőszigetelés, a fűtési, illetve a hűtési rendszerek, az elektromos berendezések és a szellőzőberendezések korszerűsítése, valamint a napvédelem beépítése révén rendkívül nagy és költséghatékony szén-dioxid-csökkentési potenciállal rendelkezik, |
| --- | --- |

AS.

mivel az építési ágazat (lakóépületek, valamint ipari célú és középületek) a hőszigetelés, a fűtési, illetve a hűtési rendszerek, az elektromos berendezések és a szellőzőberendezések korszerűsítése, valamint a napvédelem beépítése révén rendkívül nagy és költséghatékony szén-dioxid-csökkentési potenciállal rendelkezik,

| AT. | mivel az alacsony energiafogyasztású házak tetszetősek, divatosak és költséghatékonyak, |
| --- | --- |

AT.

mivel az alacsony energiafogyasztású házak tetszetősek, divatosak és költséghatékonyak,

| AU. | mivel az EU egyik kulcsfontosságú célja, hogy a társadalom valamennyi rétegében az energiahatékonyságba befektetve különválassza az energiafogyasztás növekedését a gazdasági növekedéstől, |
| --- | --- |

AU.

mivel az EU egyik kulcsfontosságú célja, hogy a társadalom valamennyi rétegében az energiahatékonyságba befektetve különválassza az energiafogyasztás növekedését a gazdasági növekedéstől,

| AV. | mivel pénzügyi eszközöket kell kialakítani annak érdekében, hogy el lehessen különíteni a szükséges költségvetési forrásokat az energiahatékonyság javítására, és az elektromos és elektronikus berendezésekre vonatkozó hatékonysági szabványok folyamatos felülvizsgálatára és a piaci folyamatoknak megfelelő kiigazítására éppúgy szükség van, mint a szabványok nagy ipari berendezésekre való kiterjesztésére és a berendezések tekintetében a kikapcsolási automatika kötelezővé tételére, |
| --- | --- |

AV.

mivel pénzügyi eszközöket kell kialakítani annak érdekében, hogy el lehessen különíteni a szükséges költségvetési forrásokat az energiahatékonyság javítására, és az elektromos és elektronikus berendezésekre vonatkozó hatékonysági szabványok folyamatos felülvizsgálatára és a piaci folyamatoknak megfelelő kiigazítására éppúgy szükség van, mint a szabványok nagy ipari berendezésekre való kiterjesztésére és a berendezések tekintetében a kikapcsolási automatika kötelezővé tételére,

Mobilitás és logisztika

| AW. | mivel a forgalom növekedésének az általános gazdasági növekedéstől való különválasztása az EU közlekedéspolitikájának kulcsfontosságú célja, a szállítási szolgáltatások iránti kereslet mégis erőteljesebben növekedett a GDP-nél, és a közlekedésből származó kibocsátások már egyébként is magas részaránya az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásán belül tovább növekszik az EU-ban, |
| --- | --- |

AW.

mivel a forgalom növekedésének az általános gazdasági növekedéstől való különválasztása az EU közlekedéspolitikájának kulcsfontosságú célja, a szállítási szolgáltatások iránti kereslet mégis erőteljesebben növekedett a GDP-nél, és a közlekedésből származó kibocsátások már egyébként is magas részaránya az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásán belül tovább növekszik az EU-ban,

| AX. | mivel jelenleg az EU-ban a végső energiafelhasználás mintegy egyharmadát a közlekedés adja, és mivel a közlekedési ágazat szinte teljes mértékben (97%-ban) a kőolajalapú üzemanyagoktól (benzin és dízelolaj) függ, |
| --- | --- |

AX.

mivel jelenleg az EU-ban a végső energiafelhasználás mintegy egyharmadát a közlekedés adja, és mivel a közlekedési ágazat szinte teljes mértékben (97%-ban) a kőolajalapú üzemanyagoktól (benzin és dízelolaj) függ,

| AY. | mivel az EU üvegházhatást okozó gázkibocsátása 1990 és 2005 között 14%-kal csökkenhetett volna 7,9% helyett, ha a szállítási ágazat is a többi ágazattal azonos teljesítményt nyújtott volna a kibocsátás csökkentésében, |
| --- | --- |

AY.

mivel az EU üvegházhatást okozó gázkibocsátása 1990 és 2005 között 14%-kal csökkenhetett volna 7,9% helyett, ha a szállítási ágazat is a többi ágazattal azonos teljesítményt nyújtott volna a kibocsátás csökkentésében,

| AZ. | mivel az európai lakosság 80%-a városi területeken él, ahol az összes közlekedéssel összefüggő kibocsátás 40%-a keletkezik, miközben a közlekedési túlterhelések, amelyek szintén főként a városi területekre összpontosulnak, az EU-nak a GDP mintegy 1%-ába kerülnek, |
| --- | --- |

AZ.

mivel az európai lakosság 80%-a városi területeken él, ahol az összes közlekedéssel összefüggő kibocsátás 40%-a keletkezik, miközben a közlekedési túlterhelések, amelyek szintén főként a városi területekre összpontosulnak, az EU-nak a GDP mintegy 1%-ába kerülnek,

| BA. | mivel a városi mobilitás egyrészt közvetlenül összefügg az egyéni életminőséggel, másrészt azonban éppen az egyéni közlekedés járul hozzá jelentősen a városokban az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásához és más környezeti problémákhoz, mint például a levegőszennyezés és a zaj, és ezáltal ahelyett, hogy sok polgár életminőségét javítaná, részben a káros egészségügyi hatások miatt jelentősen csorbítja, |
| --- | --- |

BA.

mivel a városi mobilitás egyrészt közvetlenül összefügg az egyéni életminőséggel, másrészt azonban éppen az egyéni közlekedés járul hozzá jelentősen a városokban az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásához és más környezeti problémákhoz, mint például a levegőszennyezés és a zaj, és ezáltal ahelyett, hogy sok polgár életminőségét javítaná, részben a káros egészségügyi hatások miatt jelentősen csorbítja,

| BB. | mivel az európai polgárok által megtett utak fele rövidebb 5 km-nél, |
| --- | --- |

BB.

mivel az európai polgárok által megtett utak fele rövidebb 5 km-nél,

| BC. | mivel a napi regionális és ingaközlekedésben az autóval megtett utak 60%-a és a vonattal megtett utak 90%-a a legfeljebb 30 km-es távolságon belülre esik, |
| --- | --- |

BC.

mivel a napi regionális és ingaközlekedésben az autóval megtett utak 60%-a és a vonattal megtett utak 90%-a a legfeljebb 30 km-es távolságon belülre esik,

| BD. | mivel 2001 és 2006 között a vasúti és vízi áruszállítás csökkent (18,6%-ról 17,7%-ra, illetve 6,5%-ról 5,6%-ra), az országúti áruszállítás pedig nőtt (74,9%-ról 76,7%-ra), |
| --- | --- |

BD.

mivel 2001 és 2006 között a vasúti és vízi áruszállítás csökkent (18,6%-ról 17,7%-ra, illetve 6,5%-ról 5,6%-ra), az országúti áruszállítás pedig nőtt (74,9%-ról 76,7%-ra),

| BE. | mivel a vízi utas- és áruszállítás egyike a leginkább energiahatékony szállítási módoknak, és a vízen szállított áruk aránya az EU-ban körülbelül 40%-ra tehető, |
| --- | --- |

BE.

mivel a vízi utas- és áruszállítás egyike a leginkább energiahatékony szállítási módoknak, és a vízen szállított áruk aránya az EU-ban körülbelül 40%-ra tehető,

| BF. | mivel becslések szerint a belvízi hajózás árutonnánkénti és kilométerenkénti energiafelhasználása a közúti közlekedés energiafelhasználásának hatodát, illetve a vasúti közlekedés energiafelhasználásának felét teszi ki, |
| --- | --- |

BF.

mivel becslések szerint a belvízi hajózás árutonnánkénti és kilométerenkénti energiafelhasználása a közúti közlekedés energiafelhasználásának hatodát, illetve a vasúti közlekedés energiafelhasználásának felét teszi ki,

| BG. | mivel az olyan programokat, mint a Marco Polo és a NAIADES, elégtelenül használták fel a tagállamok arra, hogy az áruszállítást a belvízi utakra és a tengerekre tereljék, |
| --- | --- |

BG.

mivel az olyan programokat, mint a Marco Polo és a NAIADES, elégtelenül használták fel a tagállamok arra, hogy az áruszállítást a belvízi utakra és a tengerekre tereljék,

| BH. | mivel a nyílt tengeri útvonalakon folytatott kereskedelem növekszik, és a hajógyártásban a tendencia a nagyobb tartályhajók és utasszállító hajók építése irányába mutat, amelyek több nehézolajat használnak fel, és emiatt az eddiginél is jobban terhelik a környezetet, anélkül, hogy a nemzetközi hajózás a nemzetközi éghajlatvédelmi erőfeszítések része lenne, |
| --- | --- |

BH.

mivel a nyílt tengeri útvonalakon folytatott kereskedelem növekszik, és a hajógyártásban a tendencia a nagyobb tartályhajók és utasszállító hajók építése irányába mutat, amelyek több nehézolajat használnak fel, és emiatt az eddiginél is jobban terhelik a környezetet, anélkül, hogy a nemzetközi hajózás a nemzetközi éghajlatvédelmi erőfeszítések része lenne,

| BI. | mivel a légiközlekedési ágazat elmúlt évtizedben végbement fokozatos liberalizálása és deregulációja egyrészt az európai légi közlekedés dinamikus fejlődésének lényeges előfeltétele volt, valamint 1995 és 2004 között az EU-n belül 49%-kal nőtt a légi személyforgalom, másrészt viszont a teljes ágazat szén-dioxid-kibocsátása 1990 és 2005 között 79%-kal nőtt, |
| --- | --- |

BI.

mivel a légiközlekedési ágazat elmúlt évtizedben végbement fokozatos liberalizálása és deregulációja egyrészt az európai légi közlekedés dinamikus fejlődésének lényeges előfeltétele volt, valamint 1995 és 2004 között az EU-n belül 49%-kal nőtt a légi személyforgalom, másrészt viszont a teljes ágazat szén-dioxid-kibocsátása 1990 és 2005 között 79%-kal nőtt,

| BJ. | mivel a légiközlekedési ágazat növekedése a műszaki és üzemi javítások ellenére tovább növeli a környezeti hatásokat, egyelőre mégis csak korlátozottan folytattak vitát a repülőgépmotorokra vonatkozó kötelező kibocsátási normákról a hajtóművek technológiai javítása céljából, továbbá hiányoznak az ennek megvalósíthatóságára vonatkozó tanulmányok, |
| --- | --- |

BJ.

mivel a légiközlekedési ágazat növekedése a műszaki és üzemi javítások ellenére tovább növeli a környezeti hatásokat, egyelőre mégis csak korlátozottan folytattak vitát a repülőgépmotorokra vonatkozó kötelező kibocsátási normákról a hajtóművek technológiai javítása céljából, továbbá hiányoznak az ennek megvalósíthatóságára vonatkozó tanulmányok,

| BK. | mivel a Bizottság és a tagállamok elindították a „Tiszta égbolt” elnevezésű közös technológiai kezdeményezést, és az „egységes európai égbolt” légiközlekedés-irányítási kutatási program (SESAR), az Európai Műhold-navigációs Rendszer (Galileo) és a Global Monitoring for Environment and Security (GMES) programokat, valamint az intelligens közlekedési rendszerekre irányuló kutatási projekteket a közlekedés terén való energiahatékonyság javítása céljából, |
| --- | --- |

BK.

mivel a Bizottság és a tagállamok elindították a „Tiszta égbolt” elnevezésű közös technológiai kezdeményezést, és az „egységes európai égbolt” légiközlekedés-irányítási kutatási program (SESAR), az Európai Műhold-navigációs Rendszer (Galileo) és a Global Monitoring for Environment and Security (GMES) programokat, valamint az intelligens közlekedési rendszerekre irányuló kutatási projekteket a közlekedés terén való energiahatékonyság javítása céljából,

| BL. | mivel a légi közlekedéssel a szén-dioxid mellett nitrogén-oxidok, vízgőz, szulfát- és szénrészecskék is a légkörbe jutnak, amelyek az ENSZ Éghajlat-változási Kormányközi Testületének (IPCC) becslései szerint a légi közlekedés kibocsátásainak összhatását duplájára-négyszeresére erősítik anélkül, hogy ebben a becslésben figyelembe vették volna a cirrusfelhők képződésének járulékos hatását, |
| --- | --- |

BL.

mivel a légi közlekedéssel a szén-dioxid mellett nitrogén-oxidok, vízgőz, szulfát- és szénrészecskék is a légkörbe jutnak, amelyek az ENSZ Éghajlat-változási Kormányközi Testületének (IPCC) becslései szerint a légi közlekedés kibocsátásainak összhatását duplájára-négyszeresére erősítik anélkül, hogy ebben a becslésben figyelembe vették volna a cirrusfelhők képződésének járulékos hatását,

| BM. | tekintettel a legkülső területek lakóinak és gazdaságának a légi szállítástól való nagymértékű függésére a mobilitás és a fejlődés szempontjából, |
| --- | --- |

BM.

tekintettel a legkülső területek lakóinak és gazdaságának a légi szállítástól való nagymértékű függésére a mobilitás és a fejlődés szempontjából,

| BN. | mivel hangsúlyozni kell, hogy hosszú távon a közlekedésből származó kibocsátások csökkentésének leghatékonyabb módja a teljes közlekedés növekedésének csökkentése, azáltal, hogy a tömegközlekedést a személygépkocsik vonzóbb alternatívájává teszik, növelik a vasúti közlekedés volumenét, valamint annak biztosítása révén, hogy a város- és infrastruktúratervezés figyelembe vegye a személygépkocsi-használat csökkentésének abszolút szükségességét, |
| --- | --- |

BN.

mivel hangsúlyozni kell, hogy hosszú távon a közlekedésből származó kibocsátások csökkentésének leghatékonyabb módja a teljes közlekedés növekedésének csökkentése, azáltal, hogy a tömegközlekedést a személygépkocsik vonzóbb alternatívájává teszik, növelik a vasúti közlekedés volumenét, valamint annak biztosítása révén, hogy a város- és infrastruktúratervezés figyelembe vegye a személygépkocsi-használat csökkentésének abszolút szükségességét,

Turizmus és kulturális emlékek

| BO. | mivel az UNESCO világörökségi központ egyik tanulmánya szerint a világ kulturális örökségét képező összes terület és hagyományos táj egytizedét veszélyeztetik az éghajlatváltozás hatásai, |
| --- | --- |

BO.

mivel az UNESCO világörökségi központ egyik tanulmánya szerint a világ kulturális örökségét képező összes terület és hagyományos táj egytizedét veszélyeztetik az éghajlatváltozás hatásai,

| BP. | mivel a Turisztikai Világszervezet (UNWTO) szerint Európa a világ legfontosabb turisztikai régiója, és 2006-ban az összes nemzetközi beérkező turistaforgalom 55%-át Európa adta, |
| --- | --- |

BP.

mivel a Turisztikai Világszervezet (UNWTO) szerint Európa a világ legfontosabb turisztikai régiója, és 2006-ban az összes nemzetközi beérkező turistaforgalom 55%-át Európa adta,

| BQ. | mivel az éghajlatváltozás a turizmus áramlásainak megváltozását idézheti elő, és ezek a változások az érintett üdülőrégiók számára jelentős gazdasági hátrányt jelentenének, |
| --- | --- |

BQ.

mivel az éghajlatváltozás a turizmus áramlásainak megváltozását idézheti elő, és ezek a változások az érintett üdülőrégiók számára jelentős gazdasági hátrányt jelentenének,

Ipari kibocsátások

| BR. | mivel az európai uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer egyedülálló eszköz a kibocsátás csökkenésének lehető legnagyobb hatékonyság melletti elérésére és a hasonló rendszerek mintájaként szolgál, amelyek összeegyeztethetőségét viszont szavatolni kellene, |
| --- | --- |

BR.

mivel az európai uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer egyedülálló eszköz a kibocsátás csökkenésének lehető legnagyobb hatékonyság melletti elérésére és a hasonló rendszerek mintájaként szolgál, amelyek összeegyeztethetőségét viszont szavatolni kellene,

| BS. | mivel az ipari szektorok kulcsszerepet játszanak az Európai Tanács által meghatározott, üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésével kapcsolatos célok teljesítésében, és mivel ösztönözni kell őket arra, hogy – versenyképességük fenntartása mellett – még tovább csökkentsék az üvegházhatást okozó gázok ipari kibocsátásait, |
| --- | --- |

BS.

mivel az ipari szektorok kulcsszerepet játszanak az Európai Tanács által meghatározott, üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésével kapcsolatos célok teljesítésében, és mivel ösztönözni kell őket arra, hogy – versenyképességük fenntartása mellett – még tovább csökkentsék az üvegházhatást okozó gázok ipari kibocsátásait,

| BT. | mivel a tiszta fejlesztési mechanizmus (CDM) és a közös végrehajtás (JI) alapgondolatának, azaz a modern és hatékony technológiák elterjesztésének működnie kell a valóságban is, mivel a CDM/JI-nek az olyan jó minőségű projektekre kell korlátozódnia, amelyek az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásai terén további dokumentált csökkentéseket biztosítanak, |
| --- | --- |

BT.

mivel a tiszta fejlesztési mechanizmus (CDM) és a közös végrehajtás (JI) alapgondolatának, azaz a modern és hatékony technológiák elterjesztésének működnie kell a valóságban is, mivel a CDM/JI-nek az olyan jó minőségű projektekre kell korlátozódnia, amelyek az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásai terén további dokumentált csökkentéseket biztosítanak,

Mezőgazdaság és állattenyésztés

| BU. | mivel a mezőgazdasági gyakorlat változásai, az uniós környezeti jogszabályok, valamint a közös agrárpolitika legújabb strukturális reformjai a fenntarthatóságot tűzik ki célul, és ebből adódóan közvetetten, a rendelkezésre álló erőforrások jobb felhasználásán keresztül a kibocsátás csökkenéséhez vezetnek, |
| --- | --- |

BU.

mivel a mezőgazdasági gyakorlat változásai, az uniós környezeti jogszabályok, valamint a közös agrárpolitika legújabb strukturális reformjai a fenntarthatóságot tűzik ki célul, és ebből adódóan közvetetten, a rendelkezésre álló erőforrások jobb felhasználásán keresztül a kibocsátás csökkenéséhez vezetnek,

| BV. | mivel a mezőgazdaság üvegházhatást okozó gázok kibocsátója, de pozitívan járul hozzá az üvegházhatást okozó gázok kibocsátása csökkentéséhez, ugyanakkor közvetlenül szenved az éghajlatváltozás negatív hatásától, ami különböző gazdasági és társadalmi következményekkel jár Európa régióiban, |
| --- | --- |

BV.

mivel a mezőgazdaság üvegházhatást okozó gázok kibocsátója, de pozitívan járul hozzá az üvegházhatást okozó gázok kibocsátása csökkentéséhez, ugyanakkor közvetlenül szenved az éghajlatváltozás negatív hatásától, ami különböző gazdasági és társadalmi következményekkel jár Európa régióiban,

| BW. | mivel az állattenyésztéshez szükséges takarmányok nagy területen történő termesztése jelentősen hozzájárul az üvegházhatást okozó gázok mezőgazdasági összkibocsátásához, |
| --- | --- |

BW.

mivel az állattenyésztéshez szükséges takarmányok nagy területen történő termesztése jelentősen hozzájárul az üvegházhatást okozó gázok mezőgazdasági összkibocsátásához,

| BX. | mivel a mezőgazdaságban éppúgy hiányoznak a konkrét éghajlatvédelmi célok – például a metán- és dinitrogén-oxid-kibocsátás csökkentésére vonatkozó kötelező normák –, mint a már meglévő kibocsátáscsökkentési lehetőségek kihasználását ösztönző rendszerek, |
| --- | --- |

BX.

mivel a mezőgazdaságban éppúgy hiányoznak a konkrét éghajlatvédelmi célok – például a metán- és dinitrogén-oxid-kibocsátás csökkentésére vonatkozó kötelező normák –, mint a már meglévő kibocsátáscsökkentési lehetőségek kihasználását ösztönző rendszerek,

| BY. | mivel az állatok természetközeli tartása a táj gondozása és a legelőterületek megőrzése révén jelentős környezeti szolgáltatást nyújt kisebb energiafelhasználás és alacsonyabb kibocsátás mellett, |
| --- | --- |

BY.

mivel az állatok természetközeli tartása a táj gondozása és a legelőterületek megőrzése révén jelentős környezeti szolgáltatást nyújt kisebb energiafelhasználás és alacsonyabb kibocsátás mellett,

| BZ. | mivel az állatállományokat hozzá kell igazítani a rendelkezésre álló területekhez, és mivel a fenntartható legeltetési technikák segíthetnek a legelőterületeken a talajerózió megakadályozásában, |
| --- | --- |

BZ.

mivel az állatállományokat hozzá kell igazítani a rendelkezésre álló területekhez, és mivel a fenntartható legeltetési technikák segíthetnek a legelőterületeken a talajerózió megakadályozásában,

Erdők

| CA. | mivel az erdők nagy értéket képviselnek a bioszféra számára és számos funkciójuk van a globális ökoszisztémában, és mivel az erdőknek tulajdonított jelenlegi gazdasági érték nem alkalmas ökoszisztémájuk vagy társadalmi értékük figyelembe vételére, |
| --- | --- |

CA.

mivel az erdők nagy értéket képviselnek a bioszféra számára és számos funkciójuk van a globális ökoszisztémában, és mivel az erdőknek tulajdonított jelenlegi gazdasági érték nem alkalmas ökoszisztémájuk vagy társadalmi értékük figyelembe vételére,

| CB. | mivel az erdőknek háromrétű szerepük van az éghajlatváltozás csökkentésében: szén-dioxid-tárolóként a fenntartható gazdálkodás és az erdők védelme révén, szénelnyelőként az erdőtelepítés révén, továbbá mint megújuló nyersanyagok a fosszilis tüzelőanyagok és fosszilis termékek helyettesítőjeként, |
| --- | --- |

CB.

mivel az erdőknek háromrétű szerepük van az éghajlatváltozás csökkentésében: szén-dioxid-tárolóként a fenntartható gazdálkodás és az erdők védelme révén, szénelnyelőként az erdőtelepítés révén, továbbá mint megújuló nyersanyagok a fosszilis tüzelőanyagok és fosszilis termékek helyettesítőjeként,

| CC. | mivel szárazföldi területek több mint 30%-át erdők borítják, és ezekben fordul elő a Földön élő fajok több mint kétharmada, és mivel az erdők veszik fel az üvegházhatást okozó gázok éves kibocsátásának mintegy 30%-át, |
| --- | --- |

CC.

mivel szárazföldi területek több mint 30%-át erdők borítják, és ezekben fordul elő a Földön élő fajok több mint kétharmada, és mivel az erdők veszik fel az üvegházhatást okozó gázok éves kibocsátásának mintegy 30%-át,

| CD. | mivel az erdők egyrészt fontos szerepet játszanak az éghajlatváltozás mérséklésében, másrészt azonban világszerte az erdők legalább egyharmadát érintik az éghajlatváltozás következményei, |
| --- | --- |

CD.

mivel az erdők egyrészt fontos szerepet játszanak az éghajlatváltozás mérséklésében, másrészt azonban világszerte az erdők legalább egyharmadát érintik az éghajlatváltozás következményei,

| CE. | mivel az erdők elpusztítása mögötti komoly probléma az ehhez kapcsolódó társadalmi-gazdasági tényezőkben, mint például a szegénységben és az elmaradottságban, a gyenge politikai intézményekben és a jogállamiság hiányában, valamint az igazságtalan tulajdonviszonyokban és a korrupcióban gyökerezik, ami – egyéb következmények mellett – illegális fakitermeléshez és az erdők kiirtásához vezethet, |
| --- | --- |

CE.

mivel az erdők elpusztítása mögötti komoly probléma az ehhez kapcsolódó társadalmi-gazdasági tényezőkben, mint például a szegénységben és az elmaradottságban, a gyenge politikai intézményekben és a jogállamiság hiányában, valamint az igazságtalan tulajdonviszonyokban és a korrupcióban gyökerezik, ami – egyéb következmények mellett – illegális fakitermeléshez és az erdők kiirtásához vezethet,

| CF. | mivel az erdőirtások, a fenntarthatatlan fakitermelés és a többek közt a hőhullámok által okozott tüzek miatt bekövetkező erdőpusztítás jelentősen növeli a szén-dioxid-kibocsátást, |
| --- | --- |

CF.

mivel az erdőirtások, a fenntarthatatlan fakitermelés és a többek közt a hőhullámok által okozott tüzek miatt bekövetkező erdőpusztítás jelentősen növeli a szén-dioxid-kibocsátást,

| CG. | mivel nincsenek megfelelő stratégiák és programok a kipusztított erdők újratelepítésére, |
| --- | --- |

CG.

mivel nincsenek megfelelő stratégiák és programok a kipusztított erdők újratelepítésére,

| CH. | mivel az EU-ban az erdőültetvények összetétele nem felel meg a jellegzetes európai vegyes erdő természetes összetételének, |
| --- | --- |

CH.

mivel az EU-ban az erdőültetvények összetétele nem felel meg a jellegzetes európai vegyes erdő természetes összetételének,

Talajvédelem

| CI. | mivel Európa talajai minden eddiginél gyorsabb ütemben visszafordíthatatlan károsodásnak vannak kitéve, amelynek mértékét az éghajlatváltozás is fokozza, |
| --- | --- |

CI.

mivel Európa talajai minden eddiginél gyorsabb ütemben visszafordíthatatlan károsodásnak vannak kitéve, amelynek mértékét az éghajlatváltozás is fokozza,

| CJ. | mivel a permafroszt (tartósan fagyott) talaj kiengedése megváltoztatja a talajok állapotát az északi féltekén, és ennek révén további jelentős mennyiségű metán szabadul fel és jut a légkörbe, |
| --- | --- |

CJ.

mivel a permafroszt (tartósan fagyott) talaj kiengedése megváltoztatja a talajok állapotát az északi féltekén, és ennek révén további jelentős mennyiségű metán szabadul fel és jut a légkörbe,

Vízgazdálkodás

| CK. | mivel a vízforrások rendelkezésre állása, az ivó- és egyéb vízellátás, a vízfogyasztás és a szennyvízkezelés szoros összefüggésben van a gazdasági és társadalmi keretfeltételekkel, |
| --- | --- |

CK.

mivel a vízforrások rendelkezésre állása, az ivó- és egyéb vízellátás, a vízfogyasztás és a szennyvízkezelés szoros összefüggésben van a gazdasági és társadalmi keretfeltételekkel,

| CL. | mivel az éghajlatváltozás tovább erősíti a rendelkezésre álló vízforrások, valamint az árvizek és aszályok előfordulása tekintetében Európában fennálló regionális különbségeket, |
| --- | --- |

CL.

mivel az éghajlatváltozás tovább erősíti a rendelkezésre álló vízforrások, valamint az árvizek és aszályok előfordulása tekintetében Európában fennálló regionális különbségeket,

Halászat

| CM. | mivel a halak és a tenger gyümölcsei jelentős táplálékforrások, és mivel az óceán a legnagyobb globális szén-dioxid-tároló, illetve biomassza és nyersanyagok forrásaként szolgál, |
| --- | --- |

CM.

mivel a halak és a tenger gyümölcsei jelentős táplálékforrások, és mivel az óceán a legnagyobb globális szén-dioxid-tároló, illetve biomassza és nyersanyagok forrásaként szolgál,

| CN. | mivel a tengerek élelmiszerforrásait máris túlságosan kihasználják, |
| --- | --- |

CN.

mivel a tengerek élelmiszerforrásait máris túlságosan kihasználják,

Hulladék- és erőforrás-gazdálkodás

| CO. | mivel a hulladékhierarchia a hulladékágazatban az éghajlatváltozás csökkentésével kapcsolatban kulcsfontosságú alapelv, |
| --- | --- |

CO.

mivel a hulladékhierarchia a hulladékágazatban az éghajlatváltozás csökkentésével kapcsolatban kulcsfontosságú alapelv,

| CP. | mivel el kell ismerni, hogy a hulladékártalmatlanítással kapcsolatos innováció és az újrafeldolgozott termékek megnövekedett használata kedvezően hat a környezetre és hozzájárul ahhoz, hogy csökkenjen az üvegházhatást okozó gázok hulladékágazatból származó kibocsátása, noha az ebben rejlő lehetőségek még nincsenek teljes mértékben kiaknázva, |
| --- | --- |

CP.

mivel el kell ismerni, hogy a hulladékártalmatlanítással kapcsolatos innováció és az újrafeldolgozott termékek megnövekedett használata kedvezően hat a környezetre és hozzájárul ahhoz, hogy csökkenjen az üvegházhatást okozó gázok hulladékágazatból származó kibocsátása, noha az ebben rejlő lehetőségek még nincsenek teljes mértékben kiaknázva,

| CQ. | mivel a hulladékmennyiség sajnálatos módon minden igyekezet ellenére tovább nő, |
| --- | --- |

CQ.

mivel a hulladékmennyiség sajnálatos módon minden igyekezet ellenére tovább nő,

Kiigazító intézkedések

| CR. | mivel mindenfajta kiigazító intézkedés biztosítást jelent a jövőre nézve, amellyel enyhíthetők az üvegházhatást okozó gázok múltbeli kibocsátása miatti károk és az ezzel összefüggő hőmérséklet-emelkedés, |
| --- | --- |

CR.

mivel mindenfajta kiigazító intézkedés biztosítást jelent a jövőre nézve, amellyel enyhíthetők az üvegházhatást okozó gázok múltbeli kibocsátása miatti károk és az ezzel összefüggő hőmérséklet-emelkedés,

| CS. | mivel a kiigazító intézkedések kidolgozása során egy puszta költség-haszon elemzés nem elegendő ahhoz, hogy minden népességcsoportnak garantálni lehessen a védelem szükséges minimális mértékét, mivel ezen intézkedések vonatkozásában sürgősen meg kell vizsgálni az éghajlatváltozás helyi következményeit, |
| --- | --- |

CS.

mivel a kiigazító intézkedések kidolgozása során egy puszta költség-haszon elemzés nem elegendő ahhoz, hogy minden népességcsoportnak garantálni lehessen a védelem szükséges minimális mértékét, mivel ezen intézkedések vonatkozásában sürgősen meg kell vizsgálni az éghajlatváltozás helyi következményeit,

| CT. | mivel a természetes erőforrások felélése a millenniumi ökoszisztéma-értékelés szerint időközben a teljes ökoszisztéma kétharmadát fenyegeti, sebezhetőbbé tesz az éghajlatváltozásokkal szemben, és ezzel még jobban növeli a kiigazító intézkedések lehető leggyorsabb kidolgozásának irányába ható nyomást, |
| --- | --- |

CT.

mivel a természetes erőforrások felélése a millenniumi ökoszisztéma-értékelés szerint időközben a teljes ökoszisztéma kétharmadát fenyegeti, sebezhetőbbé tesz az éghajlatváltozásokkal szemben, és ezzel még jobban növeli a kiigazító intézkedések lehető leggyorsabb kidolgozásának irányába ható nyomást,

| CU. | mivel az Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EEA), a Közös Kutatóközpont (JRC) és az Egészségügyi Világszervezet (WHO) „Európa változó éghajlatának hatásai” című közös jelentése felhívja a figyelmet arra a tényre, hogy az éghajlatváltozás okozta sebezhetőség régiónként és szektoronként eltérő Európában, és erőteljesebben sújtja a hegyvidéki régiókat, a part menti övezeteket, a földközi-tengeri térséget és a sarkvidéket, továbbá mivel a jelentés hangsúlyozza, hogy a hatások mérséklése érdekében az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának fokozott globális csökkentésén túlmenően előremutató kiigazító intézkedésekre van szükség európai és nemzeti szinten, |
| --- | --- |

CU.

mivel az Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EEA), a Közös Kutatóközpont (JRC) és az Egészségügyi Világszervezet (WHO) „Európa változó éghajlatának hatásai” című közös jelentése felhívja a figyelmet arra a tényre, hogy az éghajlatváltozás okozta sebezhetőség régiónként és szektoronként eltérő Európában, és erőteljesebben sújtja a hegyvidéki régiókat, a part menti övezeteket, a földközi-tengeri térséget és a sarkvidéket, továbbá mivel a jelentés hangsúlyozza, hogy a hatások mérséklése érdekében az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának fokozott globális csökkentésén túlmenően előremutató kiigazító intézkedésekre van szükség európai és nemzeti szinten,

Egészségügy

| CV. | mivel az éghajlatváltozás egyes, többek között az egészségügyi világszervezet által jelentett egészségügyi következményei az egészségügyi rendszerek felkészítésével és megerősítésével, illetve megfelelő megelőző intézkedésekkel kordában tarthatók, különös figyelmet fordítva a trópusi betegségek terjedésére, illetve különösen a sebezhető csoportokat – például a várandós nőket, újszülötteket, gyerekeket és időseket – célzó nyilvános tájékoztató kampányok révén, |
| --- | --- |

CV.

mivel az éghajlatváltozás egyes, többek között az egészségügyi világszervezet által jelentett egészségügyi következményei az egészségügyi rendszerek felkészítésével és megerősítésével, illetve megfelelő megelőző intézkedésekkel kordában tarthatók, különös figyelmet fordítva a trópusi betegségek terjedésére, illetve különösen a sebezhető csoportokat – például a várandós nőket, újszülötteket, gyerekeket és időseket – célzó nyilvános tájékoztató kampányok révén,

| CW. | mivel a 2004–2010-re vonatkozó európai környezetvédelmi és egészségügyi cselekvési terv határozottan nem megfelelő az egészséget érintő, különösen az éghajlatváltozásból eredő környezeti okok kezelésére, |
| --- | --- |

CW.

mivel a 2004–2010-re vonatkozó európai környezetvédelmi és egészségügyi cselekvési terv határozottan nem megfelelő az egészséget érintő, különösen az éghajlatváltozásból eredő környezeti okok kezelésére,

Növekedés és foglalkoztatás

| CX. | mivel az Európai Tanács 2007. márciusi ülésén meghatározott éghajlat-politikai célok technológiai és gazdasági szempontból elérhetők, és európai vállalatok ezrei számára egyedülálló üzleti lehetőségeket kínálnak, |
| --- | --- |

CX.

mivel az Európai Tanács 2007. márciusi ülésén meghatározott éghajlat-politikai célok technológiai és gazdasági szempontból elérhetők, és európai vállalatok ezrei számára egyedülálló üzleti lehetőségeket kínálnak,

| CY. | mivel sok vállalat még nem ismerte fel kellő mértékben az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó esélyek és kockázatok hatókörét, |
| --- | --- |

CY.

mivel sok vállalat még nem ismerte fel kellő mértékben az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó esélyek és kockázatok hatókörét,

| CZ. | mivel az éghajlatvédelem érdekében való elkötelezett fellépés összeegyeztethető a tartós gazdasági növekedéssel és a jóléttel, mivel jelentős recesszióellenes funkciót ellátó, hatékony beruházást jelenthet és a végső célul valóban környezetbarát gazdaság kialakítását kitűző széles körű strukturális változások vonatkozásában kihívásnak kell tekinteni, |
| --- | --- |

CZ.

mivel az éghajlatvédelem érdekében való elkötelezett fellépés összeegyeztethető a tartós gazdasági növekedéssel és a jóléttel, mivel jelentős recesszióellenes funkciót ellátó, hatékony beruházást jelenthet és a végső célul valóban környezetbarát gazdaság kialakítását kitűző széles körű strukturális változások vonatkozásában kihívásnak kell tekinteni,

| DA. | mivel a munkahelyek átrendeződésére inkább egyes ágazatokon belül, mintsem különböző ágazatok között fog sor kerülni, |
| --- | --- |

DA.

mivel a munkahelyek átrendeződésére inkább egyes ágazatokon belül, mintsem különböző ágazatok között fog sor kerülni,

A jövő technológiáinak előmozdítása

| DB. | mivel a kibocsátáskereskedelem az európai éghajlatvédelmi program lényeges építőeleme, amelynek célja a hatékonyság növelésén keresztül az üvegházhatást okozó gázkibocsátás csökkentésének elérése, mivel a kibocsátáskereskedelem önmagában azonban nem elég a szén-dioxid zsákutcájából kivezető út megtalálásához és az alacsony CO2-kibocsátású technológiák területén a széles körű forradalom elindításához, |
| --- | --- |

DB.

mivel a kibocsátáskereskedelem az európai éghajlatvédelmi program lényeges építőeleme, amelynek célja a hatékonyság növelésén keresztül az üvegházhatást okozó gázkibocsátás csökkentésének elérése, mivel a kibocsátáskereskedelem önmagában azonban nem elég a szén-dioxid zsákutcájából kivezető út megtalálásához és az alacsony CO2-kibocsátású technológiák területén a széles körű forradalom elindításához,

| DC. | mivel az éghajlatváltozás mérséklésére irányuló célok elérése megfelelő pénzügyi irányítási mechanizmust igényel az energiahatékony és tiszta technológiák kifejlesztésének és alkalmazásának támogatása érdekében, |
| --- | --- |

DC.

mivel az éghajlatváltozás mérséklésére irányuló célok elérése megfelelő pénzügyi irányítási mechanizmust igényel az energiahatékony és tiszta technológiák kifejlesztésének és alkalmazásának támogatása érdekében,

| DD. | mivel a fenntartható lakásépítés óriási lehetőségeket jelent a munkahelyteremtés tekintetében, |
| --- | --- |

DD.

mivel a fenntartható lakásépítés óriási lehetőségeket jelent a munkahelyteremtés tekintetében,

| DE. | mivel a hatékonyságnövekedés önmagában nem indít el technológiai forradalmat, hanem az újszerű és fejlett technológiákkal és folyamatokkal kapcsolatos K+F fokozására, valamint az azok alkalmazásának megerősítésére irányuló integrált európai, nemzeti és helyi szintű stratégiát tesz szükségessé, |
| --- | --- |

DE.

mivel a hatékonyságnövekedés önmagában nem indít el technológiai forradalmat, hanem az újszerű és fejlett technológiákkal és folyamatokkal kapcsolatos K+F fokozására, valamint az azok alkalmazásának megerősítésére irányuló integrált európai, nemzeti és helyi szintű stratégiát tesz szükségessé,

| DF. | mivel a CO2-elkülönítést és -tárolást (CCS) kisléptékben már alkalmazzák különféle területeken, például a kőolaj- és földgáz-kitermelésben, de az éghajlatvédelem nagyléptékű technológiájaként még korai szakaszban jár, |
| --- | --- |

DF.

mivel a CO2-elkülönítést és -tárolást (CCS) kisléptékben már alkalmazzák különféle területeken, például a kőolaj- és földgáz-kitermelésben, de az éghajlatvédelem nagyléptékű technológiájaként még korai szakaszban jár,

| DG. | mivel a költségek és kockázatok egyelőre túlsúlyban vannak a gazdasági előnyökkel szemben, és a CCS-sel felszerelt erőművek hatásfoka a legkorszerűbb technológia alkalmazása ellenére is csökken, |
| --- | --- |

DG.

mivel a költségek és kockázatok egyelőre túlsúlyban vannak a gazdasági előnyökkel szemben, és a CCS-sel felszerelt erőművek hatásfoka a legkorszerűbb technológia alkalmazása ellenére is csökken,

| DH. | mivel a CCS technológiája az energiarendszer szénmentesítése felé vezető úton áthidaló technológiaként hozzájárulhat az erőműparkból származó CO2-kibocsátások csökkentésének megoldásához, és a megújuló energiaforrások kifejlesztésének kiegészítésére szolgálhat, ám mivel a CCS egy „end-of-pipe” (tüneti kezelést biztosító) technológia, |
| --- | --- |

DH.

mivel a CCS technológiája az energiarendszer szénmentesítése felé vezető úton áthidaló technológiaként hozzájárulhat az erőműparkból származó CO2-kibocsátások csökkentésének megoldásához, és a megújuló energiaforrások kifejlesztésének kiegészítésére szolgálhat, ám mivel a CCS egy „end-of-pipe” (tüneti kezelést biztosító) technológia,

Intelligens számítógépes rendszerek, valamint információs és kommunikációs technológiák (IKT)

| DI. | mivel az IKT-ágazat okozza jelenleg a világ CO2 -kibocsátásának 2%-át, az ágazat azonban nemcsak saját CO2 -kibocsátását csökkenthetné, hanem mindenekelőtt az egész gazdaság számára innovatív és hatékonyabb energiafelhasználású alkalmazásokat fejleszthet ki, |
| --- | --- |

DI.

mivel az IKT-ágazat okozza jelenleg a világ CO2 -kibocsátásának 2%-át, az ágazat azonban nemcsak saját CO2 -kibocsátását csökkenthetné, hanem mindenekelőtt az egész gazdaság számára innovatív és hatékonyabb energiafelhasználású alkalmazásokat fejleszthet ki,

Finanszírozás és költségvetési kérdések

| DJ. | mivel az EU jelenlegi költségvetése nem elégséges az éghajlatvédelmi célok eléréséhez, mert az éghajlatváltozás leküzdésének politikai prioritásához még nem társulnak megfelelő költségvetési források, |
| --- | --- |

DJ.

mivel az EU jelenlegi költségvetése nem elégséges az éghajlatvédelmi célok eléréséhez, mert az éghajlatváltozás leküzdésének politikai prioritásához még nem társulnak megfelelő költségvetési források,

| DK. | mivel a soron következő pénzügyi kereten belül költségvetési forrásokat kell előirányozni az éghajlatváltozás leküzdésére és az európai alkalmazkodási politika kidolgozására annak érdekében, hogy 2013 után a következő költségvetési időszakban az EU elégséges „éghajlati költségvetéssel” rendelkezhessen, |
| --- | --- |

DK.

mivel a soron következő pénzügyi kereten belül költségvetési forrásokat kell előirányozni az éghajlatváltozás leküzdésére és az európai alkalmazkodási politika kidolgozására annak érdekében, hogy 2013 után a következő költségvetési időszakban az EU elégséges „éghajlati költségvetéssel” rendelkezhessen,

| DL. | mivel az éghajlatváltozás elleni küzdelmet az Európai Unió minden politikájában figyelembe kell venni; mivel ebből következően az Európai Unió többé már nem elégedhet meg a meglévő források újraelosztásával, hanem ellenkezőleg, az éghajlatváltozás elleni küzdelem átfogó finanszírozása érdekében támogatnia kell új források létrehozását, |
| --- | --- |

DL.

mivel az éghajlatváltozás elleni küzdelmet az Európai Unió minden politikájában figyelembe kell venni; mivel ebből következően az Európai Unió többé már nem elégedhet meg a meglévő források újraelosztásával, hanem ellenkezőleg, az éghajlatváltozás elleni küzdelem átfogó finanszírozása érdekében támogatnia kell új források létrehozását,

Oktatás, képzés, jelentéstétel, címkézés és a tudatosság növelése

| DM. | mivel az éghajlatváltozás elleni gazdasági és szociális politikai intézkedések olyan kulturális átalakulás előfutárai, amely felváltja a rögzült szokásokat és életmódot, ám mivel nem tudjuk elérni a valóban fenntartható fogyasztást és nyersanyaghasználatot a társadalom minden területén a gondolkodás és viselkedés megváltoztatása nélkül, amelyhez új fogyasztási és életmódbeli mintákat kell létrehozni, |
| --- | --- |

DM.

mivel az éghajlatváltozás elleni gazdasági és szociális politikai intézkedések olyan kulturális átalakulás előfutárai, amely felváltja a rögzült szokásokat és életmódot, ám mivel nem tudjuk elérni a valóban fenntartható fogyasztást és nyersanyaghasználatot a társadalom minden területén a gondolkodás és viselkedés megváltoztatása nélkül, amelyhez új fogyasztási és életmódbeli mintákat kell létrehozni,

| DN. | mivel az éghajlatváltozás technológiai korszerűsítési lendületet fog kiváltani, amelynek gazdasági esélye csak akkor használható ki, ha a munkaerőpiacon elegendő képzett szakember áll rendelkezésre, |
| --- | --- |

DN.

mivel az éghajlatváltozás technológiai korszerűsítési lendületet fog kiváltani, amelynek gazdasági esélye csak akkor használható ki, ha a munkaerőpiacon elegendő képzett szakember áll rendelkezésre,

| DO. | mivel az egyik különleges Eurobarometer-felmérés (300. sz. különleges Eurobarometer-felmérés) egyértelműen azt mutatja, hogy Európában a megkérdezettek nagy többsége nagyon komoly problémának látja az éghajlatváltozást, ugyanakkor sok megkérdezett az információk hiányára panaszkodik, és az éghajlatváltozásra adott válaszképpen személyes kezdeményezéseik olyan meglehetősen egyszerű intézkedésekre korlátozódnak, mint például a hulladék szétválogatása vagy kisebb energia- és vízfogyasztás, amelyek a mindennapi életben nem igényelnek semmilyen drasztikus magatartásváltozást, |
| --- | --- |

DO.

mivel az egyik különleges Eurobarometer-felmérés (300. sz. különleges Eurobarometer-felmérés) egyértelműen azt mutatja, hogy Európában a megkérdezettek nagy többsége nagyon komoly problémának látja az éghajlatváltozást, ugyanakkor sok megkérdezett az információk hiányára panaszkodik, és az éghajlatváltozásra adott válaszképpen személyes kezdeményezéseik olyan meglehetősen egyszerű intézkedésekre korlátozódnak, mint például a hulladék szétválogatása vagy kisebb energia- és vízfogyasztás, amelyek a mindennapi életben nem igényelnek semmilyen drasztikus magatartásváltozást,

| DP. | mivel rendelkezésre állnak az információk ahhoz, hogy kritikusan saját mobilitási szokásaink – például a magángépkocsi használata és alternatív közlekedési módok (gyaloglás, kerékpározás vagy tömegközlekedés) – mögé nézzünk, |
| --- | --- |

DP.

mivel rendelkezésre állnak az információk ahhoz, hogy kritikusan saját mobilitási szokásaink – például a magángépkocsi használata és alternatív közlekedési módok (gyaloglás, kerékpározás vagy tömegközlekedés) – mögé nézzünk,

| DQ. | mivel az európai éghajlatvédelmi előírások és törvények segítenek a helyi és települési döntéshozóknak abban, hogy az Európai Unió sok városában javítsák az életminőséget, valamint a nagyvárosokban és a körzetükben a helyi kezdeményezések döntően hozzájárulnak az Európai Unió szén-dioxid-kibocsátásának csökkentéséhez, |
| --- | --- |

DQ.

mivel az európai éghajlatvédelmi előírások és törvények segítenek a helyi és települési döntéshozóknak abban, hogy az Európai Unió sok városában javítsák az életminőséget, valamint a nagyvárosokban és a körzetükben a helyi kezdeményezések döntően hozzájárulnak az Európai Unió szén-dioxid-kibocsátásának csökkentéséhez,

| DR. | mivel nem egyedül a kiskereskedelem feladata, hogy alternatív vásárlási magatartásra késztesse a vevőket, mivel azonban üzleti modelljeiken és termelési folyamataikon keresztül a vállalatok együttesen mintát adhatnak a fenntarthatóságra és az erőforrások hatékonyságára, és munkahelyi kollektívájuk az éghajlatbarát magatartás jelentős népszerűsítőjeként működhet, |
| --- | --- |

DR.

mivel nem egyedül a kiskereskedelem feladata, hogy alternatív vásárlási magatartásra késztesse a vevőket, mivel azonban üzleti modelljeiken és termelési folyamataikon keresztül a vállalatok együttesen mintát adhatnak a fenntarthatóságra és az erőforrások hatékonyságára, és munkahelyi kollektívájuk az éghajlatbarát magatartás jelentős népszerűsítőjeként működhet,

| DS. | mivel messzemenően hiányoznak a mezőgazdasági termékek éghajlati hatásaira vonatkozó fogyasztói információk, a célzott tájékoztató kampányok azonban befolyásolhatják a fogyasztók vásárlási magatartását, és ezzel egészségpolitikai célok is elérhetők, |
| --- | --- |

DS.

mivel messzemenően hiányoznak a mezőgazdasági termékek éghajlati hatásaira vonatkozó fogyasztói információk, a célzott tájékoztató kampányok azonban befolyásolhatják a fogyasztók vásárlási magatartását, és ezzel egészségpolitikai célok is elérhetők,

| DT. | mivel az éghajlatváltozás problémája ellen nem lehet küzdeni a bolygó valamennyi térségében élő népek széles körű részvétele nélkül, és mivel ily módon az egyik legalapvetőbb feladat az lesz, hogy – minden lehetséges eszközzel – eljuttassuk hozzájuk azokat az információkat, amelyek ahhoz szükségesek, hogy ők is hozzá tudjanak járulni a problémák megoldásához, de ahhoz is, hogy időben védekezni tudjanak az alkalmazkodás elkerülhetetlen nehézségeivel szemben, |
| --- | --- |

DT.

mivel az éghajlatváltozás problémája ellen nem lehet küzdeni a bolygó valamennyi térségében élő népek széles körű részvétele nélkül, és mivel ily módon az egyik legalapvetőbb feladat az lesz, hogy – minden lehetséges eszközzel – eljuttassuk hozzájuk azokat az információkat, amelyek ahhoz szükségesek, hogy ők is hozzá tudjanak járulni a problémák megoldásához, de ahhoz is, hogy időben védekezni tudjanak az alkalmazkodás elkerülhetetlen nehézségeivel szemben,

2050 – A jövő ma kezdődik

| DU. | mivel a világ népességének erőforrásigénye már ma is egynegyedével meghaladja a Föld természetes regenerációs képességét, és ezzel megfosztja a következő nemzedékeket az élethez szükséges alapfeltételektől, |
| --- | --- |

DU.

mivel a világ népességének erőforrásigénye már ma is egynegyedével meghaladja a Föld természetes regenerációs képességét, és ezzel megfosztja a következő nemzedékeket az élethez szükséges alapfeltételektől,

| DV. | mivel a jövőbeni termelési módok és fogyasztói magatartás alapjait a jelen politikai döntéseivel lehet mérvadóan meghatározni, amelyek előrelátást és politikai vezetést igényelnek, a fenntarthatóbb életmód viszont a gazdaság, a tudomány, a média, a szervezett civil társadalom és a polgárok hozzájárulása nélkül nem lesz lehetséges, |
| --- | --- |

DV.

mivel a jövőbeni termelési módok és fogyasztói magatartás alapjait a jelen politikai döntéseivel lehet mérvadóan meghatározni, amelyek előrelátást és politikai vezetést igényelnek, a fenntarthatóbb életmód viszont a gazdaság, a tudomány, a média, a szervezett civil társadalom és a polgárok hozzájárulása nélkül nem lesz lehetséges,

| DW. | mivel az éghajlatváltozás globális környezeti probléma, amelynek szerkezeti jellegű okai vannak, |
| --- | --- |

DW.

mivel az éghajlatváltozás globális környezeti probléma, amelynek szerkezeti jellegű okai vannak,

Politikai vezérgondolatok

| 1. | emlékeztet fent említett, 2008. május 21-i állásfoglalására, illetve különösen arra, hogy minden kibocsátásmérséklési erőfeszítés céljának az kell lennie, hogy a globális hőmérsékletemelkedést bőven a 2° C-os határ alatt tartsuk, hiszen egy ekkora felmelegedés már súlyos hatásokkal lenne társadalmunkra és egyéni életmódunkra, valamint jelentős változásokat vonna maga után az ökoszisztémákban és a vízkészletekben; mély aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy – amint az számos friss tudományos jelentésből kiderül – az éghajlatváltozás gyorsabb és komolyabb kedvezőtlen hatásait tekintve, mint ahogyan azt korábban gondoltuk; ezért felkéri a Bizottságot, hogy kísérje figyelemmel és elemezze a legfrissebb tudományos eredményeket, különösen abból a célból, hogy megítélhesse, képes-e elkerülni a veszélyes éghajlatváltozást az EU 2° C-os célja; |
| --- | --- |

1.

emlékeztet fent említett, 2008. május 21-i állásfoglalására, illetve különösen arra, hogy minden kibocsátásmérséklési erőfeszítés céljának az kell lennie, hogy a globális hőmérsékletemelkedést bőven a 2° C-os határ alatt tartsuk, hiszen egy ekkora felmelegedés már súlyos hatásokkal lenne társadalmunkra és egyéni életmódunkra, valamint jelentős változásokat vonna maga után az ökoszisztémákban és a vízkészletekben; mély aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy – amint az számos friss tudományos jelentésből kiderül – az éghajlatváltozás gyorsabb és komolyabb kedvezőtlen hatásait tekintve, mint ahogyan azt korábban gondoltuk; ezért felkéri a Bizottságot, hogy kísérje figyelemmel és elemezze a legfrissebb tudományos eredményeket, különösen abból a célból, hogy megítélhesse, képes-e elkerülni a veszélyes éghajlatváltozást az EU 2° C-os célja;

| 2. | hangsúlyozza annak sürgősségét, hogy – horizontális megközelítést követve – a globális felmelegedést és az éghajlatváltozást mint új tényezőket integrálják valamennyi szakmai és politikai területbe, és az európai uniós jogalkotás valamennyi kapcsolódó terén figyelembe vegyék a globális felmelegedés és az éghajlatváltozás okait és következményeit; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza annak sürgősségét, hogy – horizontális megközelítést követve – a globális felmelegedést és az éghajlatváltozást mint új tényezőket integrálják valamennyi szakmai és politikai területbe, és az európai uniós jogalkotás valamennyi kapcsolódó terén figyelembe vegyék a globális felmelegedés és az éghajlatváltozás okait és következményeit;

| 3. | emlékeztet különösen az éghajlatváltozás elleni alapvető célokra és hangsúlyozza annak fontosságát – összhangban az éghajlatváltozással foglalkozó kormányközi munkacsoport (IPCC) negyedik értékelésében (AR4)foglalt ajánlásokkal és a Bali-menetrenddel –, hogy az EU és más iparosodott országok együttesen határozzanak meg 2020-ra egy 25–40%-os csökkentési célt az üveghatást okozó gázok kibocsátásának vonatkozásában, illetve egy hosszú távú, legalább 80%-os csökkentést jelentő célt 2050-re (1990-hez képest), továbbra is fenntartva az átlagos globális hőmérséklet az iparosodás előttihez képest számított 2° C-os növekedési korlátját, így 50%-os esélyt adva a cél teljesítésének; |
| --- | --- |

3.

emlékeztet különösen az éghajlatváltozás elleni alapvető célokra és hangsúlyozza annak fontosságát – összhangban az éghajlatváltozással foglalkozó kormányközi munkacsoport (IPCC) negyedik értékelésében (AR4)foglalt ajánlásokkal és a Bali-menetrenddel –, hogy az EU és más iparosodott országok együttesen határozzanak meg 2020-ra egy 25–40%-os csökkentési célt az üveghatást okozó gázok kibocsátásának vonatkozásában, illetve egy hosszú távú, legalább 80%-os csökkentést jelentő célt 2050-re (1990-hez képest), továbbra is fenntartva az átlagos globális hőmérséklet az iparosodás előttihez képest számított 2° C-os növekedési korlátját, így 50%-os esélyt adva a cél teljesítésének;

| 4. | hangsúlyozza, hogy egy ország éghajlatra gyakorolt hatása nem korlátozódik a fizikai kibocsátásra; sürgeti az EU-t, hogy tegyen sürgős lépéseket az unión belül és a nemzetközi tárgyalások keretében, hogy elszámoltatási elveket dolgozzanak ki, amelyekhez hozzátartozik a fogyasztás minden hatása, többek között a nemzetközi légi közlekedés hatásai; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy egy ország éghajlatra gyakorolt hatása nem korlátozódik a fizikai kibocsátásra; sürgeti az EU-t, hogy tegyen sürgős lépéseket az unión belül és a nemzetközi tárgyalások keretében, hogy elszámoltatási elveket dolgozzanak ki, amelyekhez hozzátartozik a fogyasztás minden hatása, többek között a nemzetközi légi közlekedés hatásai;

| 5. | felhívja a Bizottságot, hogy mérlegelje a jövőbeni európai politikai kezdeményezések szén-dioxid-kibocsátásra gyakorolt hatását, biztosítva ezzel, hogy az európai szinten megállapított éghajlat-változási célok teljesüljenek, miközben a környezet és a közegészség védelme továbbra is magas szinten biztosított; |
| --- | --- |

5.

felhívja a Bizottságot, hogy mérlegelje a jövőbeni európai politikai kezdeményezések szén-dioxid-kibocsátásra gyakorolt hatását, biztosítva ezzel, hogy az európai szinten megállapított éghajlat-változási célok teljesüljenek, miközben a környezet és a közegészség védelme továbbra is magas szinten biztosított;

| 6. | hangsúlyozza az Európai Parlament által az éghajlatvédelem érdekében ismételten javasolt politikai intézkedéseket és a nemzetközi, illetve uniós és tagállami szintű együttműködést; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza az Európai Parlament által az éghajlatvédelem érdekében ismételten javasolt politikai intézkedéseket és a nemzetközi, illetve uniós és tagállami szintű együttműködést;

| 7. | üdvözli az európai uniós jogalkotási intézkedéscsomag (az úgynevezett „éghajlati és energiacsomag”) elfogadását, amely csomag az európai uniós üvegházhatást okozó gázkibocsátás egyoldalú 20%-os csökkentését és olyan eljárás létrehozását írja elő, amely a 30%-os csökkentés elérésére irányuló erőfeszítések fokozását célozza a jövőbeni nemzetközi megállapodás keretében tett kötelezettségvállalásokkal összhangban, valamint az EU energiamixében a megújuló energia részarányának 20%-ra növelését írja elő 2020-ra, továbbá felhívja az EU tagállamait, hogy zökkenőmentesen és gyorsan hajtsák végre a fenti jogszabályokat; felhívja a Bizottságot, hogy szorosan kövesse nyomon az „éghajlati és energiacsomag” végrehajtását; |
| --- | --- |

7.

üdvözli az európai uniós jogalkotási intézkedéscsomag (az úgynevezett „éghajlati és energiacsomag”) elfogadását, amely csomag az európai uniós üvegházhatást okozó gázkibocsátás egyoldalú 20%-os csökkentését és olyan eljárás létrehozását írja elő, amely a 30%-os csökkentés elérésére irányuló erőfeszítések fokozását célozza a jövőbeni nemzetközi megállapodás keretében tett kötelezettségvállalásokkal összhangban, valamint az EU energiamixében a megújuló energia részarányának 20%-ra növelését írja elő 2020-ra, továbbá felhívja az EU tagállamait, hogy zökkenőmentesen és gyorsan hajtsák végre a fenti jogszabályokat; felhívja a Bizottságot, hogy szorosan kövesse nyomon az „éghajlati és energiacsomag” végrehajtását;

| 8. | úgy véli, hogy néhány, az éghajlati és energiacsomagban elfogadott alapelv hasznosnak bizonyulhat a nemzetközi megállapodások terén is, különös tekintettel az iparosodott országok kötelezettségvállalásaival kapcsolatos kötelező átmeneti értékekre, a 2005-ben ellenőrzött kibocsátások alapján történő megkülönböztetésre és az éves helyreállítási tényezőnek történő megfelelés rendszerére; |
| --- | --- |

8.

úgy véli, hogy néhány, az éghajlati és energiacsomagban elfogadott alapelv hasznosnak bizonyulhat a nemzetközi megállapodások terén is, különös tekintettel az iparosodott országok kötelezettségvállalásaival kapcsolatos kötelező átmeneti értékekre, a 2005-ben ellenőrzött kibocsátások alapján történő megkülönböztetésre és az éves helyreállítási tényezőnek történő megfelelés rendszerére;

| 9. | elkötelezettséget érez az Európai Uniónak az UNFCCC keretében a COP és a MOP szintjén folyó nemzetközi tárgyalásokban, illetve más nemzetközi fórumokon – mint például a WTO, a Világbank és a Nemzetközi Valutaalap – is betöltött vezető szerepe iránt; rámutat továbbá annak sürgős szükségességére, hogy az EU és tagállamai teljesítsék a kiotói jegyzőkönyv céljait, hogy ezt a vezető szerepet hitelesen tölthessék be; |
| --- | --- |

9.

elkötelezettséget érez az Európai Uniónak az UNFCCC keretében a COP és a MOP szintjén folyó nemzetközi tárgyalásokban, illetve más nemzetközi fórumokon – mint például a WTO, a Világbank és a Nemzetközi Valutaalap – is betöltött vezető szerepe iránt; rámutat továbbá annak sürgős szükségességére, hogy az EU és tagállamai teljesítsék a kiotói jegyzőkönyv céljait, hogy ezt a vezető szerepet hitelesen tölthessék be;

| 10. | osztja azt a véleményt, hogy a modern környezeti technológiák kifejlesztése, alkalmazása és kivitele egyaránt hozzájárul a lisszaboni stratégia és az EU kiotói céljainak, valamint a tágabb éghajlatvédelmi előírások teljesítéséhez, és kiemeli, hogy az ambiciózus környezetvédelmi célok és a gazdasági növekedés elérése érdekében a lisszaboni stratégiát és az éghajlati és energiacsomagot teljes mértékben integrálni kell; |
| --- | --- |

10.

osztja azt a véleményt, hogy a modern környezeti technológiák kifejlesztése, alkalmazása és kivitele egyaránt hozzájárul a lisszaboni stratégia és az EU kiotói céljainak, valamint a tágabb éghajlatvédelmi előírások teljesítéséhez, és kiemeli, hogy az ambiciózus környezetvédelmi célok és a gazdasági növekedés elérése érdekében a lisszaboni stratégiát és az éghajlati és energiacsomagot teljes mértékben integrálni kell;

| 11. | sürgeti a Bizottságot és az EU tagállamait, hogy támogassák az ENSZ „Green New Deal”-re vonatkozó felhívását; tekintettel a pénzügyi válságra a gazdasági növekedés fokozására irányuló, fenntartható módon végzendő beruházásokat szorgalmaz, különösen a zöld technológiák népszerűsítése révén, amely technológiák ugyanakkor előmozdítják Európa jövőbeni versenyképességét és munkahelyeket biztosítanak; |
| --- | --- |

11.

sürgeti a Bizottságot és az EU tagállamait, hogy támogassák az ENSZ „Green New Deal”-re vonatkozó felhívását; tekintettel a pénzügyi válságra a gazdasági növekedés fokozására irányuló, fenntartható módon végzendő beruházásokat szorgalmaz, különösen a zöld technológiák népszerűsítése révén, amely technológiák ugyanakkor előmozdítják Európa jövőbeni versenyképességét és munkahelyeket biztosítanak;

| 12. | hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozás kezelése olyan társadalmi változásokhoz vezet, amelyek hozzájárulnak új munkahelyek és iparágak létrehozásához, az energiaszegénység leküzdéséhez, és társadalmi előnyöket biztosítanak a polgárok számára; kiemeli, hogy amennyiben ezt a célt teljesíteni szeretnénk, a nemzetközi, regionális és helyi szintű együttműködés alapvető fontosságú; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozás kezelése olyan társadalmi változásokhoz vezet, amelyek hozzájárulnak új munkahelyek és iparágak létrehozásához, az energiaszegénység leküzdéséhez, és társadalmi előnyöket biztosítanak a polgárok számára; kiemeli, hogy amennyiben ezt a célt teljesíteni szeretnénk, a nemzetközi, regionális és helyi szintű együttműködés alapvető fontosságú;

| 13. | meggyőződése ezenkívül, hogy az éghajlatváltozás elleni küzdelem kizárólag úgy lehet sikeres, ha a polgárok teljes mértékben elkötelezettek egy szén-dioxid-semleges gazdaság irányában, és az annak bekövetkeztéig tartó átmeneti időszak alatt védettséget élveznek; kiemeli ezért, hogy a csökkentési és alkalmazkodási politikák az Európai Uniót a fenntartható fejlődés olyan új modelljének kialakítására kényszerítik, amely a társadalmi egyetértés érdekében e modell társadalmi jellemzőit népszerűsíti; |
| --- | --- |

13.

meggyőződése ezenkívül, hogy az éghajlatváltozás elleni küzdelem kizárólag úgy lehet sikeres, ha a polgárok teljes mértékben elkötelezettek egy szén-dioxid-semleges gazdaság irányában, és az annak bekövetkeztéig tartó átmeneti időszak alatt védettséget élveznek; kiemeli ezért, hogy a csökkentési és alkalmazkodási politikák az Európai Uniót a fenntartható fejlődés olyan új modelljének kialakítására kényszerítik, amely a társadalmi egyetértés érdekében e modell társadalmi jellemzőit népszerűsíti;

| 14. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy először a mindennapi élet minden területén érjenek el drámai hatékonyságnövelést, és ezzel párhuzamosan kezdjék el a megújuló energiaforrásokra építve az erőforrások tudatos kímélését magában foglaló fenntartható termelési és fogyasztási módra való áttérést; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy először a mindennapi élet minden területén érjenek el drámai hatékonyságnövelést, és ezzel párhuzamosan kezdjék el a megújuló energiaforrásokra építve az erőforrások tudatos kímélését magában foglaló fenntartható termelési és fogyasztási módra való áttérést;

| 15. | ezzel összefüggésben hangsúlyozza annak szükségességét, hogy megvizsgálják az Európai Unió költségvetésének, valamint a meglévő és jövőbeni finanszírozási eszközöknek az európai éghajlatvédelmi politika céljaival való összeegyeztethetőségét, és adott esetben kiigazítsák ezeket; |
| --- | --- |

15.

ezzel összefüggésben hangsúlyozza annak szükségességét, hogy megvizsgálják az Európai Unió költségvetésének, valamint a meglévő és jövőbeni finanszírozási eszközöknek az európai éghajlatvédelmi politika céljaival való összeegyeztethetőségét, és adott esetben kiigazítsák ezeket;

| 16. | hangsúlyozza, hogy a sikeres kutatási és fejlesztési politikát csak az újszerű technológiák biztos piaci hozzáférésen keresztüli gyakorlati alkalmazása teszi lehetővé; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy a sikeres kutatási és fejlesztési politikát csak az újszerű technológiák biztos piaci hozzáférésen keresztüli gyakorlati alkalmazása teszi lehetővé;

| 17. | felszólít az éghajlat által kiváltott migráció potenciális tendenciáinak és a helyi szolgáltatásokra ennek következtében nehezedő nyomásnak a kutatására, annak érdekében, hogy tájékozódjanak a hosszú távú tervezésről és a kockázatkezelési folyamatokról; |
| --- | --- |

17.

felszólít az éghajlat által kiváltott migráció potenciális tendenciáinak és a helyi szolgáltatásokra ennek következtében nehezedő nyomásnak a kutatására, annak érdekében, hogy tájékozódjanak a hosszú távú tervezésről és a kockázatkezelési folyamatokról;

| 18. | hangsúlyozza, hogy a világ népességének közel fele 25 év alatti, és az éghajlat-politikára vonatkozó mai döntéseknek messzemenő következményei lesznek az emberiség történelmének legnagyobb fiatal generációja számára; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy a világ népességének közel fele 25 év alatti, és az éghajlat-politikára vonatkozó mai döntéseknek messzemenő következményei lesznek az emberiség történelmének legnagyobb fiatal generációja számára;

A nemzetközi dimenzió: a 2012 utáni időszak, éghajlati külpolitika és nemzetközi kereskedelem

| 19. | üdvözli a COP 14 és a COP/MOP 4 Poznańban hozott határozatát, amely szerint az eszmecserékről áttérnek a tényleges tárgyalásokra a 2012 utáni időszakra vonatkozó megállapodás, és ebben az összefüggésben a 2009-re vonatkozó munkaprogram elfogadása érdekében; üdvözli továbbá, hogy az elnököknek megbízatást adtak arra, hogy tegyenek javaslatot a tárgyalások alapját képező szövegre, amelyet a 2009. júniusi tárgyalási ülésen vizsgálnak majd meg; |
| --- | --- |

19.

üdvözli a COP 14 és a COP/MOP 4 Poznańban hozott határozatát, amely szerint az eszmecserékről áttérnek a tényleges tárgyalásokra a 2012 utáni időszakra vonatkozó megállapodás, és ebben az összefüggésben a 2009-re vonatkozó munkaprogram elfogadása érdekében; üdvözli továbbá, hogy az elnököknek megbízatást adtak arra, hogy tegyenek javaslatot a tárgyalások alapját képező szövegre, amelyet a 2009. júniusi tárgyalási ülésen vizsgálnak majd meg;

| 20. | sürgeti, hogy a Bizottság és a Tanács következő elnökségei vállaljanak vezető szerepet a 2012 utáni megállapodásra vonatkozó nemzetközi tárgyalások során, és 2009-ig érjék el a megállapodás megkötését, hogy elegendő idő maradjon a jövőbeni éghajlatvédelmi megállapodás megerősítésére, és elkerülhető legyen a kötelezettségvállalási időszakok közötti hézag; |
| --- | --- |

20.

sürgeti, hogy a Bizottság és a Tanács következő elnökségei vállaljanak vezető szerepet a 2012 utáni megállapodásra vonatkozó nemzetközi tárgyalások során, és 2009-ig érjék el a megállapodás megkötését, hogy elegendő idő maradjon a jövőbeni éghajlatvédelmi megállapodás megerősítésére, és elkerülhető legyen a kötelezettségvállalási időszakok közötti hézag;

| 21. | hangsúlyozza, hogy az ENSZ égisze alatt létrejött új éghajlatvédelmi megállapodásnak a „közös, de különböző felelősség” elvére kellene épülnie, amelynek keretében az iparosodott világ országai élen járva csökkentsék hazai kibocsátásaikat, miközben a fejlődő országok a Bali cselekvési terv szerint a kapacitásépítés mérhető, kézzelfogható és ellenőrizhető támogatásával, továbbá az iparosodott országokból származó pénzügyi és technológiai transzferekkel nemzeti szinten megfelelő csökkentési tevékenységeket folytatnak el a fenntartható fejlődés tekintetében; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy az ENSZ égisze alatt létrejött új éghajlatvédelmi megállapodásnak a „közös, de különböző felelősség” elvére kellene épülnie, amelynek keretében az iparosodott világ országai élen járva csökkentsék hazai kibocsátásaikat, miközben a fejlődő országok a Bali cselekvési terv szerint a kapacitásépítés mérhető, kézzelfogható és ellenőrizhető támogatásával, továbbá az iparosodott országokból származó pénzügyi és technológiai transzferekkel nemzeti szinten megfelelő csökkentési tevékenységeket folytatnak el a fenntartható fejlődés tekintetében;

| 22. | felhívja az ENSZ éghajlat-változási keretegyezményének (UNFCCC) azon iparosodott részes feleit, akik ezt még nem tették meg, hogy javasoljanak egyéni kibocsátáscsökkentési kötelezettségvállalásokat, és így járuljanak hozzá az egyezmény céljának elérésére irányuló globális erőfeszítéshez; üdvözli a fejlődő országok UNFCCC-folyamatra vonatkozó kötelezettségvállalásait, és azon független kötelezettségvállalásokat és politikákat, amelyeket közülük többen elfogadtak; |
| --- | --- |

22.

felhívja az ENSZ éghajlat-változási keretegyezményének (UNFCCC) azon iparosodott részes feleit, akik ezt még nem tették meg, hogy javasoljanak egyéni kibocsátáscsökkentési kötelezettségvállalásokat, és így járuljanak hozzá az egyezmény céljának elérésére irányuló globális erőfeszítéshez; üdvözli a fejlődő országok UNFCCC-folyamatra vonatkozó kötelezettségvállalásait, és azon független kötelezettségvállalásokat és politikákat, amelyeket közülük többen elfogadtak;

| 23. | sürgeti az Egyesült Államok hivatalba lépő kormányzatát, hogy feleljen meg a várakozásoknak, és mint olyan, belföldi jogszabályok elfogadása révén járuljon hozzá az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentéséhez és a tiszta technológiák népszerűsítéséhez, valamint a nemzetközi tárgyalásokon való aktív részvétellel járuljon hozzá egy ambiciózus 2012 utáni éghajlat-változási keret kialakításához; |
| --- | --- |

23.

sürgeti az Egyesült Államok hivatalba lépő kormányzatát, hogy feleljen meg a várakozásoknak, és mint olyan, belföldi jogszabályok elfogadása révén járuljon hozzá az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentéséhez és a tiszta technológiák népszerűsítéséhez, valamint a nemzetközi tárgyalásokon való aktív részvétellel járuljon hozzá egy ambiciózus 2012 utáni éghajlat-változási keret kialakításához;

| 24. | hangsúlyozza, hogy a 2012 utáni megállapodást összhangba kell hozni az ENSZ és az Európai Unió nemzetközi politikai napirendjén szereplő egyéb célokkal, mint például a biológiai sokféleség fenntartásával, a millenniumi fejlesztési célokkal és biztonsági kérdésekkel, hogy ki lehessen használni a politikai szinergiákat; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy a 2012 utáni megállapodást összhangba kell hozni az ENSZ és az Európai Unió nemzetközi politikai napirendjén szereplő egyéb célokkal, mint például a biológiai sokféleség fenntartásával, a millenniumi fejlesztési célokkal és biztonsági kérdésekkel, hogy ki lehessen használni a politikai szinergiákat;

| 25. | tudomásul veszi a Koppenhágában tartandó ENSZ COP 15 éghajlat-változási konferenciáról szóló (COM(2009)0039), „Úton a Koppenhágában megkötendő átfogó éghajlatváltozási megállapodás felé” című közlemény Bizottság általi elfogadását; |
| --- | --- |

25.

tudomásul veszi a Koppenhágában tartandó ENSZ COP 15 éghajlat-változási konferenciáról szóló (COM(2009)0039), „Úton a Koppenhágában megkötendő átfogó éghajlatváltozási megállapodás felé” című közlemény Bizottság általi elfogadását;

| 26. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy alkossák meg az éghajlatváltozásra vonatkozó külpolitikát, és az EU és a tagállamok diplomáciai kiküldetései során rendszeresen hívják fel a figyelmet az EU éghajlatvédelmi céljaira; saját részéről vállalja, hogy az EU éghajlatvédelmi céljainak ügyét több ízben felveti, és a más országok parlamenti képviselőivel fenntartott kapcsolataiban megvédi e célokat; |
| --- | --- |

26.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy alkossák meg az éghajlatváltozásra vonatkozó külpolitikát, és az EU és a tagállamok diplomáciai kiküldetései során rendszeresen hívják fel a figyelmet az EU éghajlatvédelmi céljaira; saját részéről vállalja, hogy az EU éghajlatvédelmi céljainak ügyét több ízben felveti, és a más országok parlamenti képviselőivel fenntartott kapcsolataiban megvédi e célokat;

| 27. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a fejlesztési támogatási programokba építsék be a kibocsátás csökkentésére és az éghajlatváltozás következményeihez való alkalmazkodást célzó intézkedésekre vonatkozó követelményeket, illetve a fejlesztési támogatással foglalkozó nemzetközi ügynökségek döntéshozatali folyamataiban utaljanak ezek szükségességére, és ennek során partnerségek segítségével vonják be az érintett országok vagy régiók magánszektorát, nem kormányzati szervezeteit és állami hivatalait is; hangsúlyozza, hogy további források mozgósítására van szükség a fejlődő országok támogatása érdekében az éghajlatváltozás kihívásának való megfelelés céljából, és hogy az ebben az összefüggésben felmerülő kezdeményezéseket hivatalosan is az ENSZ éghajlat-változási keretegyezménye (UNFCCC) folyamatához kell kapcsolni és megvalósítani a millenniumi fejlesztési célokat; üdvözli az éghajlatváltozás elleni globális szövetség EU általi elindítását az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás támogatása érdekében a szegény fejlődő országokban, akik a leginkább ki vannak téve az éghajlatváltozás negatív hatásainak, és emlékeztet e tekintetben a fent említett 2008. október 21-i állásfoglalására; |
| --- | --- |

27.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a fejlesztési támogatási programokba építsék be a kibocsátás csökkentésére és az éghajlatváltozás következményeihez való alkalmazkodást célzó intézkedésekre vonatkozó követelményeket, illetve a fejlesztési támogatással foglalkozó nemzetközi ügynökségek döntéshozatali folyamataiban utaljanak ezek szükségességére, és ennek során partnerségek segítségével vonják be az érintett országok vagy régiók magánszektorát, nem kormányzati szervezeteit és állami hivatalait is; hangsúlyozza, hogy további források mozgósítására van szükség a fejlődő országok támogatása érdekében az éghajlatváltozás kihívásának való megfelelés céljából, és hogy az ebben az összefüggésben felmerülő kezdeményezéseket hivatalosan is az ENSZ éghajlat-változási keretegyezménye (UNFCCC) folyamatához kell kapcsolni és megvalósítani a millenniumi fejlesztési célokat; üdvözli az éghajlatváltozás elleni globális szövetség EU általi elindítását az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás támogatása érdekében a szegény fejlődő országokban, akik a leginkább ki vannak téve az éghajlatváltozás negatív hatásainak, és emlékeztet e tekintetben a fent említett 2008. október 21-i állásfoglalására;

| 28. | üdvözli a COP 14 és a COP/MOP 4 határozatát, amely szerint teljes mértékben működőképessé teszik az Alkalmazkodási Alapot, és így lehetővé teszik az Alap számára, hogy 2009-től kezdődően projekteket finanszírozzon, és ezt rendkívül fontos első lépésnek tartja a fejlődő országok – az országaikban meghozandó éghajlat-változási intézkedések finanszírozásával kapcsolatos –aggodalmainak kezelése tekintetében; üdvözli továbbá a technológiatranszferbe történő beruházás szintjének – a technológiatranszferre vonatkozó poznańi stratégiai program révén történő – arányos növelésére vonatkozó határozatot; |
| --- | --- |

28.

üdvözli a COP 14 és a COP/MOP 4 határozatát, amely szerint teljes mértékben működőképessé teszik az Alkalmazkodási Alapot, és így lehetővé teszik az Alap számára, hogy 2009-től kezdődően projekteket finanszírozzon, és ezt rendkívül fontos első lépésnek tartja a fejlődő országok – az országaikban meghozandó éghajlat-változási intézkedések finanszírozásával kapcsolatos –aggodalmainak kezelése tekintetében; üdvözli továbbá a technológiatranszferbe történő beruházás szintjének – a technológiatranszferre vonatkozó poznańi stratégiai program révén történő – arányos növelésére vonatkozó határozatot;

| 29. | üdvözli az addicionalitás és a CDM földrajzi elosztásának kérdésében elért – jóllehet korlátozott – előrelépést, és kéri az EU tagállamait, hogy a poznańi határozatokkal összhangban lehetőleg tíznél kevesebb regisztrált CDM-projektnek otthont adó országokban – különösen a legfejletlenebb országokban, a fejlődő kis szigetállamokban és Afrikában – megvalósítandó projektektől vásároljanak kibocsátási egységeket, és hogy vállalják e projektek érvényesítésének költségeit; |
| --- | --- |

29.

üdvözli az addicionalitás és a CDM földrajzi elosztásának kérdésében elért – jóllehet korlátozott – előrelépést, és kéri az EU tagállamait, hogy a poznańi határozatokkal összhangban lehetőleg tíznél kevesebb regisztrált CDM-projektnek otthont adó országokban – különösen a legfejletlenebb országokban, a fejlődő kis szigetállamokban és Afrikában – megvalósítandó projektektől vásároljanak kibocsátási egységeket, és hogy vállalják e projektek érvényesítésének költségeit;

| 30. | ebben az összefüggésben emlékeztet a Kiotói Jegyzőkönyv 6., 12. és 17. cikkében és a Marrakeshi Megállapodásokban említett kiegészítés elvére, amelynek értelmében a feleknek az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére vonatkozó kötelezettségeik legnagyobb részét belföldön kell elérniük, mielőtt olyan külső rugalmas mechanizmusokat vennének igénybe, mint a CDM és a JI; |
| --- | --- |

30.

ebben az összefüggésben emlékeztet a Kiotói Jegyzőkönyv 6., 12. és 17. cikkében és a Marrakeshi Megállapodásokban említett kiegészítés elvére, amelynek értelmében a feleknek az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére vonatkozó kötelezettségeik legnagyobb részét belföldön kell elérniük, mielőtt olyan külső rugalmas mechanizmusokat vennének igénybe, mint a CDM és a JI;

| 31. | hangsúlyozza, hogy a CDM/JI túlzott alkalmazása a nemzetközi ENSZ-tárgyalásokon aláássa az Európai Unió szavahihetőségét, és ezáltal gyengíti az éghajlatváltozás elleni közdelemben betöltött vezető szerepét; felelősségvállalásra és a CDM/JI alkalmazásának csökkentésére, valamint a kibocsátások csökkentésének saját országaikban való teljesítésére ösztönzi a tagállamokat; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza, hogy a CDM/JI túlzott alkalmazása a nemzetközi ENSZ-tárgyalásokon aláássa az Európai Unió szavahihetőségét, és ezáltal gyengíti az éghajlatváltozás elleni közdelemben betöltött vezető szerepét; felelősségvállalásra és a CDM/JI alkalmazásának csökkentésére, valamint a kibocsátások csökkentésének saját országaikban való teljesítésére ösztönzi a tagállamokat;

| 32. | csatlakozik a közös kül- és biztonságpolitika magas képviselői és a Bizottság „Éghajlatváltozás és nemzetközi biztonság” című jelentésének ajánlásaihoz, és hangsúlyozza a megfelelő multilaterális preventív uniós éghajlati diplomácia kiépítésének szükségességét, hogy az éghajlat-politikai szempontok a nemzetközi kapcsolatok más tényezőivel – mint például a népességnövekedés és az éghajlattal összefüggő migráció, városiasodás, energiaigény, növekvő energiaárak, valamint a víz és az élelmiszerek szűkössége – összekapcsolva erőteljesebben beépüljenek a nemzetközi kapcsolatok alakításába; |
| --- | --- |

32.

csatlakozik a közös kül- és biztonságpolitika magas képviselői és a Bizottság „Éghajlatváltozás és nemzetközi biztonság” című jelentésének ajánlásaihoz, és hangsúlyozza a megfelelő multilaterális preventív uniós éghajlati diplomácia kiépítésének szükségességét, hogy az éghajlat-politikai szempontok a nemzetközi kapcsolatok más tényezőivel – mint például a népességnövekedés és az éghajlattal összefüggő migráció, városiasodás, energiaigény, növekvő energiaárak, valamint a víz és az élelmiszerek szűkössége – összekapcsolva erőteljesebben beépüljenek a nemzetközi kapcsolatok alakításába;

| 33. | felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy az európai biztonsági stratégia (EBS) és az európai biztonsági és védelmi politika keretében az éghajlatváltozás és az ebből eredő természeti katasztrófák polgári védelmet és emberi biztonságot érintő hatásainak, valamint az éghajlatváltozás miatt a víz- és termőföld-ellátottságban bekövetkező változások által okozott lehetséges konfliktusoknak a megelőzésére, ellenőrzésére és megfelelő intézkedésekkel való kezelésére; |
| --- | --- |

33.

felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy az európai biztonsági stratégia (EBS) és az európai biztonsági és védelmi politika keretében az éghajlatváltozás és az ebből eredő természeti katasztrófák polgári védelmet és emberi biztonságot érintő hatásainak, valamint az éghajlatváltozás miatt a víz- és termőföld-ellátottságban bekövetkező változások által okozott lehetséges konfliktusoknak a megelőzésére, ellenőrzésére és megfelelő intézkedésekkel való kezelésére;

| 34. | felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy erősítsék meg a meglévő éghajlati partnerségeket a fejlődő célországokkal, valamint hogy ahol ilyen még nem létezik, létesítsenek új partnerségeket, jelentősen nagyobb pénzügyi támogatást biztosítva a technológiafejlesztés és technológiatranszfer, a szellemi tulajdon védelme és az intézményi kapacitásépítés céljára; |
| --- | --- |

34.

felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy erősítsék meg a meglévő éghajlati partnerségeket a fejlődő célországokkal, valamint hogy ahol ilyen még nem létezik, létesítsenek új partnerségeket, jelentősen nagyobb pénzügyi támogatást biztosítva a technológiafejlesztés és technológiatranszfer, a szellemi tulajdon védelme és az intézményi kapacitásépítés céljára;

| 35. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a fejlesztési együttműködés keretében az energiahatékonyságnak és a megújuló energiaforrásoknak biztosítsák a legnagyobb fokú elsőbbséget; |
| --- | --- |

35.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a fejlesztési együttműködés keretében az energiahatékonyságnak és a megújuló energiaforrásoknak biztosítsák a legnagyobb fokú elsőbbséget;

| 36. | felszólítja a Bizottságot, hogy a WTO és a 2012 utáni megállapodás tárgyalási fordulóin belül egymással egyeztetett kereskedelempolitikai és környezetpolitikai tárgyalási stratégiát folytasson, hogy hitelesen közvetítse a tárgyalópartnerek felé az európai éghajlatvédelmi célokat és az ennek érdekében kidolgozott eszközöket, és oszlassa el a kötelező éghajlatvédelmi célokkal nem rendelkező harmadik országokkal való kereskedelmi kapcsolatokban a kereskedelmi korlátozásokkal vagy egyéb hátrányokkal kapcsolatos aggodalmakat, illetve a globális éghajlatvédelem értelmében valósítsa meg a kölcsönösség alapelvét; |
| --- | --- |

36.

felszólítja a Bizottságot, hogy a WTO és a 2012 utáni megállapodás tárgyalási fordulóin belül egymással egyeztetett kereskedelempolitikai és környezetpolitikai tárgyalási stratégiát folytasson, hogy hitelesen közvetítse a tárgyalópartnerek felé az európai éghajlatvédelmi célokat és az ennek érdekében kidolgozott eszközöket, és oszlassa el a kötelező éghajlatvédelmi célokkal nem rendelkező harmadik országokkal való kereskedelmi kapcsolatokban a kereskedelmi korlátozásokkal vagy egyéb hátrányokkal kapcsolatos aggodalmakat, illetve a globális éghajlatvédelem értelmében valósítsa meg a kölcsönösség alapelvét;

| 37. | szorgalmazza, hogy a Bizottság, a Tanács hivatalban lévő elnökségei és a tagállamok töltsenek be vezető szerepet a 2012 utáni megállapodáshoz vezető tárgyalási folyamatban, hogy biztosítsák a 2° C-os célkitűzés teljesítésére irányuló éghajlatvédelmi tárgyalások sikerét; |
| --- | --- |

37.

szorgalmazza, hogy a Bizottság, a Tanács hivatalban lévő elnökségei és a tagállamok töltsenek be vezető szerepet a 2012 utáni megállapodáshoz vezető tárgyalási folyamatban, hogy biztosítsák a 2° C-os célkitűzés teljesítésére irányuló éghajlatvédelmi tárgyalások sikerét;

Energia

| 38. | hangsúlyozza, hogy Európának egy jövőorientált közös energiapolitikára van szüksége, mind az EU-n belül, mind a külpolitikában, hogy a fenntarthatóság, az erőforrás-hatékonyság és az éghajlat-semlegesség követelménye mellett, valamint az éghajlatváltozás és versenyképesség kérdéseit megválaszolva szavatolható legyen az energiaellátás biztonságának magas szintje; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza, hogy Európának egy jövőorientált közös energiapolitikára van szüksége, mind az EU-n belül, mind a külpolitikában, hogy a fenntarthatóság, az erőforrás-hatékonyság és az éghajlat-semlegesség követelménye mellett, valamint az éghajlatváltozás és versenyképesség kérdéseit megválaszolva szavatolható legyen az energiaellátás biztonságának magas szintje;

| 39. | felszólítja az EU-t, hogy hozzon létre egy európai megújuló energiaforrás közösséget annak érdekében, hogy előmozdítsa ezen a területen a további kutatásokat és kísérleti projekteket, valamint a hálózat fejlesztését, lehetővé téve ezzel a megújuló energiaforrások optimális integrációját; |
| --- | --- |

39.

felszólítja az EU-t, hogy hozzon létre egy európai megújuló energiaforrás közösséget annak érdekében, hogy előmozdítsa ezen a területen a további kutatásokat és kísérleti projekteket, valamint a hálózat fejlesztését, lehetővé téve ezzel a megújuló energiaforrások optimális integrációját;

| 40. | felhívja az EU-t és tagállamait az alábbiak biztosítására:






  — | gondoskodjanak az EU számára az energiaforrások sokféleségének biztosításához szükséges európai energia átvitelére szolgáló infrastruktúra fejlesztéséről és az abba való beruházásról (beleértve az úgynevezett szuperhálózatot); |
| --- | --- | --- |

40.

felhívja az EU-t és tagállamait az alábbiak biztosítására:

—

gondoskodjanak az EU számára az energiaforrások sokféleségének biztosításához szükséges európai energia átvitelére szolgáló infrastruktúra fejlesztéséről és az abba való beruházásról (beleértve az úgynevezett szuperhálózatot);

| — | az IKT-hez kapcsolódó technológiákkal kapcsolatos, folyamatban lévő kutatási és fejlesztési kísérleti projektek, decentralizált termelés és egyéb új technológiai fejlesztések; |
| --- | --- |

—

az IKT-hez kapcsolódó technológiákkal kapcsolatos, folyamatban lévő kutatási és fejlesztési kísérleti projektek, decentralizált termelés és egyéb új technológiai fejlesztések;

| 41. | felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy biztosítsanak az energiamix vonatkozásában politikailag irányított és a vállalkozások által vezetett átmeneti időszakot, amelynek során a tagállamok és az EU hatóságainak aktív támogatásával, valamint a más országokkal és nemzetközi szervezetekkel folytatott lehető legnagyobb fokú együttműködés révén a fosszilis tüzelőanyagok használatát megújuló energiaforrások alkalmazásával egészítik ki, illetve később helyettesítik; |
| --- | --- |

41.

felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy biztosítsanak az energiamix vonatkozásában politikailag irányított és a vállalkozások által vezetett átmeneti időszakot, amelynek során a tagállamok és az EU hatóságainak aktív támogatásával, valamint a más országokkal és nemzetközi szervezetekkel folytatott lehető legnagyobb fokú együttműködés révén a fosszilis tüzelőanyagok használatát megújuló energiaforrások alkalmazásával egészítik ki, illetve később helyettesítik;

| 42. | felszólítja a tagállamokat, hogy a régiók és a polgárok körében növeljék a személyes felelősséget, valamint hogy jogi és fiskális ösztönzőkkel segítsék elő a helyi szinten elérhető megújuló energiaforrások növekvő felhasználását; |
| --- | --- |

42.

felszólítja a tagállamokat, hogy a régiók és a polgárok körében növeljék a személyes felelősséget, valamint hogy jogi és fiskális ösztönzőkkel segítsék elő a helyi szinten elérhető megújuló energiaforrások növekvő felhasználását;

| 43. | felszólítja az tagállamokat, hogy az értékcsökkenési leírási rendszereken és adózási ösztönző mechanizmusokon keresztül sarkallják az áramszolgáltatókat a fosszilis tüzelésű erőműpark szükséges korszerűsítésére, hogy ilyen módon a hagyományos villamosenergia-termelés terén jelentős hatékonyságnövekedést érjenek el; |
| --- | --- |

43.

felszólítja az tagállamokat, hogy az értékcsökkenési leírási rendszereken és adózási ösztönző mechanizmusokon keresztül sarkallják az áramszolgáltatókat a fosszilis tüzelésű erőműpark szükséges korszerűsítésére, hogy ilyen módon a hagyományos villamosenergia-termelés terén jelentős hatékonyságnövekedést érjenek el;

| 44. | felszólítja az tagállamokat, hogy a decentrálisan előállított energia és villamos energia tekintetében szavatolják a hálózati hozzáférést, bontsák le a megújuló energiaforrások ágazatában működő innovatív áramszolgáltatók piaci hozzáférésének korlátait, továbbá gyorsítsák fel a helyi kombinált hő- és villamosenergia-termelés, valamint a trigenerációs termelés kiépítését, illetve ehhez kapcsolódóan tűzzenek ki középtávú célokat; |
| --- | --- |

44.

felszólítja az tagállamokat, hogy a decentrálisan előállított energia és villamos energia tekintetében szavatolják a hálózati hozzáférést, bontsák le a megújuló energiaforrások ágazatában működő innovatív áramszolgáltatók piaci hozzáférésének korlátait, továbbá gyorsítsák fel a helyi kombinált hő- és villamosenergia-termelés, valamint a trigenerációs termelés kiépítését, illetve ehhez kapcsolódóan tűzzenek ki középtávú célokat;

| 45. | javasolja, hogy az európai energia-külpolitika lényeges elemeként a földközi-tengeri térségben hozzanak létre napenergiára irányuló partnerségeket a harmadik országokkal, amely partnerségek a kezdeti időszakban a napenergia-előállítást, és az így nyert energiának magasfeszültségű vezetékeken keresztül az Európai Unióba történő szállítását célozzák, és amely partnerségek egy azt követő, második időszakban a hidrogén előállításának alapját, és ezáltal a megújuló energiákon alapuló gazdaságra való áttérést jelenthetik; |
| --- | --- |

45.

javasolja, hogy az európai energia-külpolitika lényeges elemeként a földközi-tengeri térségben hozzanak létre napenergiára irányuló partnerségeket a harmadik országokkal, amely partnerségek a kezdeti időszakban a napenergia-előállítást, és az így nyert energiának magasfeszültségű vezetékeken keresztül az Európai Unióba történő szállítását célozzák, és amely partnerségek egy azt követő, második időszakban a hidrogén előállításának alapját, és ezáltal a megújuló energiákon alapuló gazdaságra való áttérést jelenthetik;

| 46. | felhívja az EU-t, a tagállamokat és a gazdasági szereplőket, hogy:






  — | fektessenek be a megújuló energiákból előállított villamos áram és a hidrogén előállításához, szállításához és tárolásához szükséges infrastruktúrába, hálózatokba és vezetékekbe; |
| --- | --- | --- |

46.

felhívja az EU-t, a tagállamokat és a gazdasági szereplőket, hogy:

—

fektessenek be a megújuló energiákból előállított villamos áram és a hidrogén előállításához, szállításához és tárolásához szükséges infrastruktúrába, hálózatokba és vezetékekbe;

| — | energiapartnerségek révén kínáljanak fel a harmadik országok részére olyan programokat, amelyek a szükséges intézmények, infrastruktúrák és a helyi szakértők képzési programjainak létrehozására, valamint a saját szükségleteik szerinti hálózati hozzáférésre irányulnak; |
| --- | --- |

—

energiapartnerségek révén kínáljanak fel a harmadik országok részére olyan programokat, amelyek a szükséges intézmények, infrastruktúrák és a helyi szakértők képzési programjainak létrehozására, valamint a saját szükségleteik szerinti hálózati hozzáférésre irányulnak;

| 47. | felszólítja az tagállamokat, hogy a helyi vagy regionális lehetőségeknek megfelelően növeljék tovább az intenzív támogatás révén már az energiatermelés bevett formájává vált szélenergia, illetve a víz- és a geotermikus energia részesedését az energia-összetételben, valamint hogy a meglévő fejlesztési potenciált még jobban használják ki, segítségül hívva az európai kutatási kezdeményezéseket és a kiválósági hálózatokon keresztüli koordinálást is; |
| --- | --- |

47.

felszólítja az tagállamokat, hogy a helyi vagy regionális lehetőségeknek megfelelően növeljék tovább az intenzív támogatás révén már az energiatermelés bevett formájává vált szélenergia, illetve a víz- és a geotermikus energia részesedését az energia-összetételben, valamint hogy a meglévő fejlesztési potenciált még jobban használják ki, segítségül hívva az európai kutatási kezdeményezéseket és a kiválósági hálózatokon keresztüli koordinálást is;

| 48. | hangsúlyozza, hogy a fenntartható biomassza energiatermelésre való felhasználásában jelentős potenciál rejlik az üvegházhatást okozó gázkibocsátás csökkentése tekintetében, és szorgalmazza egy európai stratégia kidolgozását a fenntartható biomassza villamosenergia- és gáztermelésre, fűtésre és hűtésre való felhasználásáról; |
| --- | --- |

48.

hangsúlyozza, hogy a fenntartható biomassza energiatermelésre való felhasználásában jelentős potenciál rejlik az üvegházhatást okozó gázkibocsátás csökkentése tekintetében, és szorgalmazza egy európai stratégia kidolgozását a fenntartható biomassza villamosenergia- és gáztermelésre, fűtésre és hűtésre való felhasználásáról;

| 49. | felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő átfogó elemzést a bioenergia különböző forrásainak teljes életciklusa során keletkező valamennyi kibocsátásról annak meghatározása érdekében, hogy milyen szerepet játszhat a visszamaradt anyagokból és az erre a célra szánt termelésből származó biomassza a jövőben energiaforrásként; úgy véli, ennek során az eredményekre nyitottan, az előnyök és a hátrányok mérlegelésével meg kell vizsgálni annak az esélyeit is, hogy javítsák az új nemesítések vagy a biotechnológia alkalmazása révén keletkező biomassza fűtőértékét; |
| --- | --- |

49.

felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő átfogó elemzést a bioenergia különböző forrásainak teljes életciklusa során keletkező valamennyi kibocsátásról annak meghatározása érdekében, hogy milyen szerepet játszhat a visszamaradt anyagokból és az erre a célra szánt termelésből származó biomassza a jövőben energiaforrásként; úgy véli, ennek során az eredményekre nyitottan, az előnyök és a hátrányok mérlegelésével meg kell vizsgálni annak az esélyeit is, hogy javítsák az új nemesítések vagy a biotechnológia alkalmazása révén keletkező biomassza fűtőértékét;

| 50. | úgy véli, hogy a kapcsolt hő- és villamosenergia-termelés hatékony, gazdasági és környezetvédelmi szempontból ésszerű lehetőség; |
| --- | --- |

50.

úgy véli, hogy a kapcsolt hő- és villamosenergia-termelés hatékony, gazdasági és környezetvédelmi szempontból ésszerű lehetőség;

| 51. | elismeri a tagállamok eltérő megközelítéseit az atomenergiával kapcsolatban, és ezért sürgeti a Bizottságot, hogy fordítson külön figyelmet a radioaktív hulladékokra és azok teljes életciklusára a biztonság javítása céljából; |
| --- | --- |

51.

elismeri a tagállamok eltérő megközelítéseit az atomenergiával kapcsolatban, és ezért sürgeti a Bizottságot, hogy fordítson külön figyelmet a radioaktív hulladékokra és azok teljes életciklusára a biztonság javítása céljából;

| 52. | az ITER kutatóreaktorban a magfúzió technológiai megvalósíthatóságával kapcsolatban végzett kutatást az első lépésnek tartja, amely közelebb visz ezen energiaforma kereskedelmi felhasználásának céljához, továbbá hangsúlyozza, hogy e cél elérése erőteljesen függ attól, hogy szavatolt-e a kutatás hosszú távú finanszírozása; |
| --- | --- |

52.

az ITER kutatóreaktorban a magfúzió technológiai megvalósíthatóságával kapcsolatban végzett kutatást az első lépésnek tartja, amely közelebb visz ezen energiaforma kereskedelmi felhasználásának céljához, továbbá hangsúlyozza, hogy e cél elérése erőteljesen függ attól, hogy szavatolt-e a kutatás hosszú távú finanszírozása;

| 53. | sürgeti a tagállamokat és az EU-t, hogy támogassák a szén- és gáztüzelésű erőművek esetében a CO2-elkülönítést és -tárolást célzó technológia fejlesztését azáltal, hogy ösztönzőket biztosítanak a demonstrációs projektek számára, és bátorítják a kutatást; |
| --- | --- |

53.

sürgeti a tagállamokat és az EU-t, hogy támogassák a szén- és gáztüzelésű erőművek esetében a CO2-elkülönítést és -tárolást célzó technológia fejlesztését azáltal, hogy ösztönzőket biztosítanak a demonstrációs projektek számára, és bátorítják a kutatást;

Bioüzemanyagok

| 54. | megállapítja, hogy bizonyos bioüzemanyagok előállítása hatással lehet az élelmiszerárakra, a biológiai sokféleség eltűnésére és az erdőirtásokra, ugyanakkor megjegyzi, hogy a bioüzemanyagokat felelősen, bizonyíthatóan fenntartható módon is elő lehet állítani; |
| --- | --- |

54.

megállapítja, hogy bizonyos bioüzemanyagok előállítása hatással lehet az élelmiszerárakra, a biológiai sokféleség eltűnésére és az erdőirtásokra, ugyanakkor megjegyzi, hogy a bioüzemanyagokat felelősen, bizonyíthatóan fenntartható módon is elő lehet állítani;

| 55. | elengedhetetlennek tartja, hogy a gazdasági tervezhetőség és a gazdaságosság megvizsgálása, az élelmiszerekhez való hozzáférés és az élelmiszer-termelésbiztosítása, az ökológiai fenntarthatóság kérdésének megválaszolása - beleértve a vonatkozó közvetlen hatások felmérését is -, és nem utolsósorban a társadalmi fejlődés és a jövedelmek tartós javításának lehetővé tétele érdekében a fejlődő országokat bevonják a bioüzemanyagok fejlesztésére és előállítására vonatkozó hosszú távú stratégiába, valamint hogy biztosított legyen, hogy a fejlődő országok megkapják az ahhoz szükséges képzést, hogy megfelelhessenek az EU fenntarthatósági kritériumainak; |
| --- | --- |

55.

elengedhetetlennek tartja, hogy a gazdasági tervezhetőség és a gazdaságosság megvizsgálása, az élelmiszerekhez való hozzáférés és az élelmiszer-termelésbiztosítása, az ökológiai fenntarthatóság kérdésének megválaszolása - beleértve a vonatkozó közvetlen hatások felmérését is -, és nem utolsósorban a társadalmi fejlődés és a jövedelmek tartós javításának lehetővé tétele érdekében a fejlődő országokat bevonják a bioüzemanyagok fejlesztésére és előállítására vonatkozó hosszú távú stratégiába, valamint hogy biztosított legyen, hogy a fejlődő országok megkapják az ahhoz szükséges képzést, hogy megfelelhessenek az EU fenntarthatósági kritériumainak;

| 56. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat arra, hogy fokozzák a fejlettebb bioüzemanyagok kutatását és fejlesztését, ehhez biztosítsák a szükséges pénzügyi forrásokat, és ezt kössék össze a bioenergia előállítására vonatkozó rögzített fejlesztési célokkal; |
| --- | --- |

56.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat arra, hogy fokozzák a fejlettebb bioüzemanyagok kutatását és fejlesztését, ehhez biztosítsák a szükséges pénzügyi forrásokat, és ezt kössék össze a bioenergia előállítására vonatkozó rögzített fejlesztési célokkal;

| 57. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az EU-n belüli fenntarthatósági kritériumok kialakításánál szerzett tapasztalataik felhasználásával tevékenyen segítsék elő a bioüzemanyagok globális szabványainak kialakítását; |
| --- | --- |

57.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az EU-n belüli fenntarthatósági kritériumok kialakításánál szerzett tapasztalataik felhasználásával tevékenyen segítsék elő a bioüzemanyagok globális szabványainak kialakítását;

Energiahatékonyság

| 58. | felhívja a Bizottságot, hogy javasoljon kötelező érvényű 20%-os célt az energiahatékonyság terén 2020-ig, és egészítse ki a javaslatot konkrét közbenső célértékekkel; |
| --- | --- |

58.

felhívja a Bizottságot, hogy javasoljon kötelező érvényű 20%-os célt az energiahatékonyság terén 2020-ig, és egészítse ki a javaslatot konkrét közbenső célértékekkel;

| 59. | széles körű, helyi szinten megvalósított tájékoztató kampányt szorgalmaz a polgárok számára a decentralizált energiahatékonyság növelése céljából, amelynek keretében a ház- és lakástulajdonosoknak energiamérleggel kísért hőfényképeket kínálnak, valamint a lehetséges korszerűsítések tekintetében finanszírozási javaslatokkal is szolgálnak a mikrohitelek mintájára; |
| --- | --- |

59.

széles körű, helyi szinten megvalósított tájékoztató kampányt szorgalmaz a polgárok számára a decentralizált energiahatékonyság növelése céljából, amelynek keretében a ház- és lakástulajdonosoknak energiamérleggel kísért hőfényképeket kínálnak, valamint a lehetséges korszerűsítések tekintetében finanszírozási javaslatokkal is szolgálnak a mikrohitelek mintájára;

| 60. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az energiahatékonyság, a fenntartható fejlődés és az EU polgárai életminőségének javítása érdekében tegyenek hathatós lépéseket az információs és kommunikációs technológia fontosságával kapcsolatos tudatosság növelésére; |
| --- | --- |

60.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az energiahatékonyság, a fenntartható fejlődés és az EU polgárai életminőségének javítása érdekében tegyenek hathatós lépéseket az információs és kommunikációs technológia fontosságával kapcsolatos tudatosság növelésére;

| 61. | ösztönzi, hogy vásárokon, információs napokon és szemináriumokon keresztül hozzanak létre szinergiákat az ingatlantulajdonosok, a pénzügyi szolgáltatók, a szakipar és az ingatlanágazat más szereplői között; |
| --- | --- |

61.

ösztönzi, hogy vásárokon, információs napokon és szemináriumokon keresztül hozzanak létre szinergiákat az ingatlantulajdonosok, a pénzügyi szolgáltatók, a szakipar és az ingatlanágazat más szereplői között;

| 62. | szorgalmazza, hogy az éghajlatvédelmi intézkedések helyi és regionális kiindulópontjainak az energiafogyasztás egyidejű hatékonyságnövelése melletti szavatolása érdekében egyértelműen európai szinten koordinálják a kombinált hő- és villamosenergia-termelés, valamint a trigenerációs termelés kiépítését és ezeknek az ipari létesítményekbe való integrálását; |
| --- | --- |

62.

szorgalmazza, hogy az éghajlatvédelmi intézkedések helyi és regionális kiindulópontjainak az energiafogyasztás egyidejű hatékonyságnövelése melletti szavatolása érdekében egyértelműen európai szinten koordinálják a kombinált hő- és villamosenergia-termelés, valamint a trigenerációs termelés kiépítését és ezeknek az ipari létesítményekbe való integrálását;

| 63. | felszólítja a Gazdasági és Pénzügyi Tanácsot (ECOFIN), hogy az energiatakarékos termékekre és szolgáltatásokra alacsonyabb mértékű hozzáadottérték-adót vezessen be; javasolja különösen a tagállamoknak, hogy a korszerűsítési munkákra és az ehhez felhasznált eszközökre vonatkozó csökkentett hozzáadottértékadó-kulcsokon, az épületek energiahatékonyságán alapuló telek- és vagyonadókon vagy energiahatékonysági tanúsítási eljárások teljes végrehajtásán és népszerűsítésén keresztül ösztönözzék a korszerűsítést; |
| --- | --- |

63.

felszólítja a Gazdasági és Pénzügyi Tanácsot (ECOFIN), hogy az energiatakarékos termékekre és szolgáltatásokra alacsonyabb mértékű hozzáadottérték-adót vezessen be; javasolja különösen a tagállamoknak, hogy a korszerűsítési munkákra és az ehhez felhasznált eszközökre vonatkozó csökkentett hozzáadottértékadó-kulcsokon, az épületek energiahatékonyságán alapuló telek- és vagyonadókon vagy energiahatékonysági tanúsítási eljárások teljes végrehajtásán és népszerűsítésén keresztül ösztönözzék a korszerűsítést;

| 64. | a bérbe vagy haszonbérbe adott ingatlanok korszerűsítését célzó ösztönzőként javasolja a bérleti vagy haszonbérleti díjakból származó bevételeket terhelő adókulcsoknak a megújuló energián alapuló fűtési és villamos-energia rendszerekbe, valamint a hatékonyságnövelésbe való beruházási költségeknek megfelelő csökkentését; |
| --- | --- |

64.

a bérbe vagy haszonbérbe adott ingatlanok korszerűsítését célzó ösztönzőként javasolja a bérleti vagy haszonbérleti díjakból származó bevételeket terhelő adókulcsoknak a megújuló energián alapuló fűtési és villamos-energia rendszerekbe, valamint a hatékonyságnövelésbe való beruházási költségeknek megfelelő csökkentését;

| 65. | megjegyzi, hogy az épületek hosszú élettartamából adódóan kiemelt fontosságú biztosítani azt, hogy az új épületeket a lehető legmagasabb szintű energiahatékonysági előírásoknak megfelelően építsék, hogy a meglévő épületeket a jelenkori előírásoknak megfelelő szintre fejlesszék, illetve hogy a megújuló energiaforrásból származó, fűtésre és hűtésre szolgáló minimális energiaszinteket minden új vagy felújított épületnél alkalmazzák; |
| --- | --- |

65.

megjegyzi, hogy az épületek hosszú élettartamából adódóan kiemelt fontosságú biztosítani azt, hogy az új épületeket a lehető legmagasabb szintű energiahatékonysági előírásoknak megfelelően építsék, hogy a meglévő épületeket a jelenkori előírásoknak megfelelő szintre fejlesszék, illetve hogy a megújuló energiaforrásból származó, fűtésre és hűtésre szolgáló minimális energiaszinteket minden új vagy felújított épületnél alkalmazzák;

| 66. | javasolja, hogy a tagállamok javítsák és bővítsék ki az energiahatékonysági tanúsítványok alkalmazását, és az ajánlásokat kapcsolják össze pénzügyi ösztönzőkkel; |
| --- | --- |

66.

javasolja, hogy a tagállamok javítsák és bővítsék ki az energiahatékonysági tanúsítványok alkalmazását, és az ajánlásokat kapcsolják össze pénzügyi ösztönzőkkel;

| 67. | felszólít az új és felújított épületekre vonatkozó minimális európai uniós energiahatékonysági kritériumok bevezetésére; felszólítja a tagállamok felelős közigazgatási szerveit és szakmai szövetségeit, hogy az új építkezések esetében az építészek és építőmérnökök számára vezérelvként vezessék be az energiahatékonyság kritériumait; e cél elérésének az új építésű és felújított épületek energiahatékonysági fokára vonatkozó építésügyi előírásokkal, valamint hogy ebben az összefüggésben biztosítsák a tiszta és egészséges beltéri levegőt; |
| --- | --- |

67.

felszólít az új és felújított épületekre vonatkozó minimális európai uniós energiahatékonysági kritériumok bevezetésére; felszólítja a tagállamok felelős közigazgatási szerveit és szakmai szövetségeit, hogy az új építkezések esetében az építészek és építőmérnökök számára vezérelvként vezessék be az energiahatékonyság kritériumait; e cél elérésének az új építésű és felújított épületek energiahatékonysági fokára vonatkozó építésügyi előírásokkal, valamint hogy ebben az összefüggésben biztosítsák a tiszta és egészséges beltéri levegőt;

| 68. | hangsúlyozza a minimális energiahatékonysági kritériumok beleépítésének szükségességét a középületek és a nemzeti, regionális és helyi szintű szolgáltatások átfogó közbeszerzési politikájába olyan eszközként, amely támogatja az új technológiákkal kapcsolatos innovációt és biztosítja azok piacra jutását; |
| --- | --- |

68.

hangsúlyozza a minimális energiahatékonysági kritériumok beleépítésének szükségességét a középületek és a nemzeti, regionális és helyi szintű szolgáltatások átfogó közbeszerzési politikájába olyan eszközként, amely támogatja az új technológiákkal kapcsolatos innovációt és biztosítja azok piacra jutását;

| 69. | kéri, hogy hozzák nyilvánosságra és internetes oldalaikon tegyék a felhasználók számára könnyen elérhetővé az európai intézmények szén-dioxid-kibocsátásáról és energiacsökkentési potenciáljáról készült hozzáférhető tanulmányokat; |
| --- | --- |

69.

kéri, hogy hozzák nyilvánosságra és internetes oldalaikon tegyék a felhasználók számára könnyen elérhetővé az európai intézmények szén-dioxid-kibocsátásáról és energiacsökkentési potenciáljáról készült hozzáférhető tanulmányokat;

| 70. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a világítástechnológiához és az intelligens világítási alkalmazásokhoz kapcsolódó kutatás és technológiai fejlesztés számára biztosítsanak tényleges támogatást, hogy a beltéri és kültéri közterületek nagyobb energiahatékonyságú megvilágításának bevezetését – kiemelve a különösen hatékony fénykibocsátó diódákat (LED-ek) – még erőteljesebben lehessen népszerűsíteni; |
| --- | --- |

70.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a világítástechnológiához és az intelligens világítási alkalmazásokhoz kapcsolódó kutatás és technológiai fejlesztés számára biztosítsanak tényleges támogatást, hogy a beltéri és kültéri közterületek nagyobb energiahatékonyságú megvilágításának bevezetését – kiemelve a különösen hatékony fénykibocsátó diódákat (LED-ek) – még erőteljesebben lehessen népszerűsíteni;

| 71. | megjegyzi, hogy a CO2-kibocsátás csökkentésének és az energiatakarékosságnak a legegyszerűbb módja a panel toronyházak felújítása és energiahatékonyságuk javítása, különösen azokban az országokban, ahol az ilyen épületek jelentik a lakáspiac legnagyobb részét; felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül és növelje a strukturális alapokból a panel toronyházak felújítására adható támogatások jelenlegi, 2%-os felső korlátját; |
| --- | --- |

71.

megjegyzi, hogy a CO2-kibocsátás csökkentésének és az energiatakarékosságnak a legegyszerűbb módja a panel toronyházak felújítása és energiahatékonyságuk javítása, különösen azokban az országokban, ahol az ilyen épületek jelentik a lakáspiac legnagyobb részét; felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül és növelje a strukturális alapokból a panel toronyházak felújítására adható támogatások jelenlegi, 2%-os felső korlátját;

| 72. | megjegyzi, hogy az európai építőipari ágazatnak összességében nulla energiafelhasználású épületeket kell építenie 2015-ig az új lakóépületek, 2020-ig az új kereskedelmi és közösségi épületek vonatkozásában, és úgy véli, hogy hosszabb távon ezt a célt ki kell terjeszteni a felújított épületekre is; |
| --- | --- |

72.

megjegyzi, hogy az európai építőipari ágazatnak összességében nulla energiafelhasználású épületeket kell építenie 2015-ig az új lakóépületek, 2020-ig az új kereskedelmi és közösségi épületek vonatkozásában, és úgy véli, hogy hosszabb távon ezt a célt ki kell terjeszteni a felújított épületekre is;

| 73. | felszólítja a Bizottságot, hogy a valamennyi alkalmazási terület elektromos és elektronikus berendezéseire vonatkozó energiahatékonysági előírásokat a „top runner” elvet követve legalább ötévente igazítsa ki a piaci folyamatoknak megfelelően, tegye naprakésszé a meglévő jelölési eljárásokat és a berendezések hatékonysági osztályait, és ezáltal kerülje el a fogyasztók félretájékoztatását; |
| --- | --- |

73.

felszólítja a Bizottságot, hogy a valamennyi alkalmazási terület elektromos és elektronikus berendezéseire vonatkozó energiahatékonysági előírásokat a „top runner” elvet követve legalább ötévente igazítsa ki a piaci folyamatoknak megfelelően, tegye naprakésszé a meglévő jelölési eljárásokat és a berendezések hatékonysági osztályait, és ezáltal kerülje el a fogyasztók félretájékoztatását;

| 74. | felszólítja a Bizottságot, hogy tűzzön ki szigorú uniós célokat, és hozzon létre olyan, a piaci hozzáférést és az energiahatékony technológiák bevezetését célzó integrált iparpolitikákat, amelyek magukban foglalják közös technológiai célok kidolgozását (mint például a passzív házak), az integrált politikai stratégiák (mint például a vezető piacok és a zöld közbeszerzés) nagyobb fokú használatát és a termékek tervezését és minimumkövetelményeit támogató szabályozást; |
| --- | --- |

74.

felszólítja a Bizottságot, hogy tűzzön ki szigorú uniós célokat, és hozzon létre olyan, a piaci hozzáférést és az energiahatékony technológiák bevezetését célzó integrált iparpolitikákat, amelyek magukban foglalják közös technológiai célok kidolgozását (mint például a passzív házak), az integrált politikai stratégiák (mint például a vezető piacok és a zöld közbeszerzés) nagyobb fokú használatát és a termékek tervezését és minimumkövetelményeit támogató szabályozást;

| 75. | felszólítja a Bizottságot, hogy következetesen alkalmazza a készenléti üzemmódban nagy energiaveszteségű készülékek tilalmát, és az ökotervezési irányelv (7) végrehajtásának következő lépéseként fontolja meg az új berendezések számára a kikapcsolási automatika kötelező előírását, valamint a nagymotoros berendezések, valamint az ipari alkalmazású készülékek és gépek tekintetében is írjon elő kötelező kikapcsolási automatikát és energiatakarékos üzemmódokat; |
| --- | --- |

75.

felszólítja a Bizottságot, hogy következetesen alkalmazza a készenléti üzemmódban nagy energiaveszteségű készülékek tilalmát, és az ökotervezési irányelv (7) végrehajtásának következő lépéseként fontolja meg az új berendezések számára a kikapcsolási automatika kötelező előírását, valamint a nagymotoros berendezések, valamint az ipari alkalmazású készülékek és gépek tekintetében is írjon elő kötelező kikapcsolási automatikát és energiatakarékos üzemmódokat;

| 76. | sürgeti az intelligens mérőeszközökre vonatkozó 2006. évi követelmények mielőbbi és szigorú megvalósítását, annak érdekében, hogy az növelje a fogyasztók tudatos energiafelhasználását és segítse az energia-előállítókat a kereslet hatékonyabb kezelésében; |
| --- | --- |

76.

sürgeti az intelligens mérőeszközökre vonatkozó 2006. évi követelmények mielőbbi és szigorú megvalósítását, annak érdekében, hogy az növelje a fogyasztók tudatos energiafelhasználását és segítse az energia-előállítókat a kereslet hatékonyabb kezelésében;

Mobilitás és logisztika

| 77. | megállapítja, hogy az európai gazdasági és társadalmi modell a személyek, áruk és javak időbeli hatékonyság elsőbbsége melletti mobilitásának és rendelkezésre állásának biztosításán alapul, az erőforrás-hatékonyság szavatolása helyett, és ezért a jövőben a mindkét tényezőt magában foglaló kombinált megközelítésre lesz szükség; |
| --- | --- |

77.

megállapítja, hogy az európai gazdasági és társadalmi modell a személyek, áruk és javak időbeli hatékonyság elsőbbsége melletti mobilitásának és rendelkezésre állásának biztosításán alapul, az erőforrás-hatékonyság szavatolása helyett, és ezért a jövőben a mindkét tényezőt magában foglaló kombinált megközelítésre lesz szükség;

| 78. | felszólítja az Európai Beruházási Bankot és annak kockázatitőke-részlegét, valamint az Európai Beruházási Alapot, hogy jelentősen növeljék az energiahatékonyságra és a megújuló energiára vonatkozó fejlesztések támogatását; |
| --- | --- |

78.

felszólítja az Európai Beruházási Bankot és annak kockázatitőke-részlegét, valamint az Európai Beruházási Alapot, hogy jelentősen növeljék az energiahatékonyságra és a megújuló energiára vonatkozó fejlesztések támogatását;

| 79. | emlékezteti az érintett szereplőket arra, hogy a közlekedési ágazatnak is meg kell felelnie az EU éghajlati céljainak, amely az 1990-es értékhez képest 2020-ig a CO2-kibocsátás legalább 20%-os – és amennyiben erre vonatkozó nemzetközi megállapodás születik, legalább 30%-os – csökkentésére, illetve ugyanebben az időszakban az energiahatékonyság 20%-os növelésére irányul; |
| --- | --- |

79.

emlékezteti az érintett szereplőket arra, hogy a közlekedési ágazatnak is meg kell felelnie az EU éghajlati céljainak, amely az 1990-es értékhez képest 2020-ig a CO2-kibocsátás legalább 20%-os – és amennyiben erre vonatkozó nemzetközi megállapodás születik, legalább 30%-os – csökkentésére, illetve ugyanebben az időszakban az energiahatékonyság 20%-os növelésére irányul;

| 80. | a fenntartható közlekedéspolitika tekintetében egy egymást támogató intézkedésekből álló átfogó politikai csomagot szorgalmaz, amely felöleli a gépjármű-technológia továbbfejlesztését (ökoinnovációk), a közlekedésben felhasznált alternatív energiaforrások erőteljesebb használatát, a tiszta üzemanyagok elosztóhálózatának létrehozását, az alternatív meghajtási formák erőteljesebb használatát, az intelligens forgalomirányítást, a járművezetési mód és a személygépkocsi-használat megváltoztatását, a logisztika javítását, a „zöld folyosókat”, valamint a TIC szállításra való alkalmazását, a CO2-adó kivetését és a tömegközlekedés modernizálását a nulla kibocsátási cél elérése érdekében, nem hagyva figyelmen kívül a mobilitás iránti megnövekedett igényeket; rámutat arra, hogy mindezeket a közbeszerzés világos preferenciáin keresztül támogatni lehetne; |
| --- | --- |

80.

a fenntartható közlekedéspolitika tekintetében egy egymást támogató intézkedésekből álló átfogó politikai csomagot szorgalmaz, amely felöleli a gépjármű-technológia továbbfejlesztését (ökoinnovációk), a közlekedésben felhasznált alternatív energiaforrások erőteljesebb használatát, a tiszta üzemanyagok elosztóhálózatának létrehozását, az alternatív meghajtási formák erőteljesebb használatát, az intelligens forgalomirányítást, a járművezetési mód és a személygépkocsi-használat megváltoztatását, a logisztika javítását, a „zöld folyosókat”, valamint a TIC szállításra való alkalmazását, a CO2-adó kivetését és a tömegközlekedés modernizálását a nulla kibocsátási cél elérése érdekében, nem hagyva figyelmen kívül a mobilitás iránti megnövekedett igényeket; rámutat arra, hogy mindezeket a közbeszerzés világos preferenciáin keresztül támogatni lehetne;

| 81. | úgy véli, hogy elsőbbséget kell biztosítani a „szennyező fizet” elv alkalmazásának, és szorgalmazza, hogy átfogóan minden szállítási módot tegyenek érdekeltté külső költségeik internalizálásában; rámutat arra, hogy e cél teljesítése megfelelő gazdasági környezetet igényel, ezért felszólítja a tagállamokat, hogy vizsgálják felül a kapcsolódó adókat és illetékeket; |
| --- | --- |

81.

úgy véli, hogy elsőbbséget kell biztosítani a „szennyező fizet” elv alkalmazásának, és szorgalmazza, hogy átfogóan minden szállítási módot tegyenek érdekeltté külső költségeik internalizálásában; rámutat arra, hogy e cél teljesítése megfelelő gazdasági környezetet igényel, ezért felszólítja a tagállamokat, hogy vizsgálják felül a kapcsolódó adókat és illetékeket;

| 82. | üdvözli a Bizottság által kidolgozott, a közlekedési ágazat kibocsátásaira vonatkozó intézkedéscsomagot (Greening Transport Inventory), amely a közlekedési ágazat fenntartható növekedését célzó már meglévő, illetve még szükséges jogalkotási intézkedéseket sorolja fel; |
| --- | --- |

82.

üdvözli a Bizottság által kidolgozott, a közlekedési ágazat kibocsátásaira vonatkozó intézkedéscsomagot (Greening Transport Inventory), amely a közlekedési ágazat fenntartható növekedését célzó már meglévő, illetve még szükséges jogalkotási intézkedéseket sorolja fel;

| 83. | hangsúlyozza az infrastrukturális projektek jelentőségét a szállítási ágazat számára, szorgalmazza azonban, hogy a tervezés, a formatervezés és az építés során a jövőben vegyék figyelembe a lehetséges éghajlati hatásokat; |
| --- | --- |

83.

hangsúlyozza az infrastrukturális projektek jelentőségét a szállítási ágazat számára, szorgalmazza azonban, hogy a tervezés, a formatervezés és az építés során a jövőben vegyék figyelembe a lehetséges éghajlati hatásokat;

| 84. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy aknázzák ki a műholdas navigációs rendszerekben rejlő lehetőségeket, hogy a forgalom irányításának és szervezésének javításával, a termékek és személyek mozgására vonatkozó valós idejű információk biztosításával és az útvonalak, illetve szállítási módozatok optimális kiválasztásával növelhető legyen a közlekedés energiahatékonysága; |
| --- | --- |

84.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy aknázzák ki a műholdas navigációs rendszerekben rejlő lehetőségeket, hogy a forgalom irányításának és szervezésének javításával, a termékek és személyek mozgására vonatkozó valós idejű információk biztosításával és az útvonalak, illetve szállítási módozatok optimális kiválasztásával növelhető legyen a közlekedés energiahatékonysága;

| 85. | sajnálja, hogy a közlekedés szempontjából hatékony és környezetbarát – gyalogosövezeteket, kerékpárutakat és a helyi tömegközlekedéshez való rugalmas csatlakozást magában foglaló – várostervezés kihívásaival számos helyen alig vagy túl későn kezdtek el foglalkozni, vagy erre csak töredékesen került sor; |
| --- | --- |

85.

sajnálja, hogy a közlekedés szempontjából hatékony és környezetbarát – gyalogosövezeteket, kerékpárutakat és a helyi tömegközlekedéshez való rugalmas csatlakozást magában foglaló – várostervezés kihívásaival számos helyen alig vagy túl későn kezdtek el foglalkozni, vagy erre csak töredékesen került sor;

| 86. | felszólítja a tagállamokat és a helyi közigazgatási szerveket, hogy:






  — | a személygépkocsik használatával szemben kínáljanak rugalmas és egymással összehangolt alternatívákat, és bővítsék a mobilitási lehetőségeket oly módon, hogy a fennálló helyi közlekedési hálózatokat a központi és a peremterületek között még intenzívebben összekapcsolják, és a városi központokban a közúti közlekedésre vonatkozó szabályozás útján forgalomtechnikai prioritást biztosítanak a helyi tömegközlekedésnek, |
| --- | --- | --- |

86.

felszólítja a tagállamokat és a helyi közigazgatási szerveket, hogy:

—

a személygépkocsik használatával szemben kínáljanak rugalmas és egymással összehangolt alternatívákat, és bővítsék a mobilitási lehetőségeket oly módon, hogy a fennálló helyi közlekedési hálózatokat a központi és a peremterületek között még intenzívebben összekapcsolják, és a városi központokban a közúti közlekedésre vonatkozó szabályozás útján forgalomtechnikai prioritást biztosítanak a helyi tömegközlekedésnek,

| — | jelentős mértékben bővítsék és javítsák a szolgáltatások egészét, árképzési intézkedésekkel és más ösztönzőkkel, valamint a szükséges infrastruktúra kiépítését célzó beruházásokkal elősegítve a tömegközlekedésre, illetve a környezetbarátabb közlekedési eszközökre való áttérést, |
| --- | --- |

—

jelentős mértékben bővítsék és javítsák a szolgáltatások egészét, árképzési intézkedésekkel és más ösztönzőkkel, valamint a szükséges infrastruktúra kiépítését célzó beruházásokkal elősegítve a tömegközlekedésre, illetve a környezetbarátabb közlekedési eszközökre való áttérést,

az átmeneti időszakban pedig felszólít a magán/egyéni közlekedésnek az utas/teherszállítás integrált logisztikájával, valamint a tömeg-/közösségi közlekedéssel történő integrációjának javítására, továbbá meggyőződése, hogy a vasúti infrastruktúrába való beruházásoknak jobb minőségű vasúti szolgáltatással kell együtt járnia;

| 87. | hangsúlyozza az intelligens közlekedési rendszerek jelentőségét a többfajta szállítás tekintetében, és ezek közösségi, tagállami, regionális és helyi közlekedéspolitikába való beépítésének jelentőségét, mivel azok nagyobb biztonsághoz és a közlekedési ágazat környezettel való jobb összeegyeztethetőségéhez vezetnek; felszólít az intelligens közlekedési rendszerek fejlesztésére és azok alkalmazására a forgalom irányításának és a forgalmi torlódások csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

87.

hangsúlyozza az intelligens közlekedési rendszerek jelentőségét a többfajta szállítás tekintetében, és ezek közösségi, tagállami, regionális és helyi közlekedéspolitikába való beépítésének jelentőségét, mivel azok nagyobb biztonsághoz és a közlekedési ágazat környezettel való jobb összeegyeztethetőségéhez vezetnek; felszólít az intelligens közlekedési rendszerek fejlesztésére és azok alkalmazására a forgalom irányításának és a forgalmi torlódások csökkentése érdekében;

| 88. | felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy működjenek szorosan együtt az ipari ágazattal a szükséges piacpolitikai előfeltételek lehetővé tétele érdekében, hogy az intelligens közlekedési rendszerek – különösen a logisztikai és biztonságirányítási rendszerek (ERTMS, RIS, eCall) – a forgalomirányítás részeivé váljanak; |
| --- | --- |

88.

felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy működjenek szorosan együtt az ipari ágazattal a szükséges piacpolitikai előfeltételek lehetővé tétele érdekében, hogy az intelligens közlekedési rendszerek – különösen a logisztikai és biztonságirányítási rendszerek (ERTMS, RIS, eCall) – a forgalomirányítás részeivé váljanak;

| 89. | felszólítja a tagállamokat, hogy a jelenlegi gyakorlattal összhangban az áthelyezhető rendszámtáblák bevezetésével támogassa a módközi szállítást, a polgárok számára vonzóbbá téve azt, hogy hosszú utazásaikra a vasutat vegyék igénybe, az induló- és célállomásaikon pedig energiatakarékos, helyi használatú személygépjárműveken közlekedjenek; |
| --- | --- |

89.

felszólítja a tagállamokat, hogy a jelenlegi gyakorlattal összhangban az áthelyezhető rendszámtáblák bevezetésével támogassa a módközi szállítást, a polgárok számára vonzóbbá téve azt, hogy hosszú utazásaikra a vasutat vegyék igénybe, az induló- és célállomásaikon pedig energiatakarékos, helyi használatú személygépjárműveken közlekedjenek;

| 90. | üdvözli a határozatot, amely szerint a gépkocsik CO2-kibocsátásaira vonatkozó célértékek megállapításáról szóló, közelmúltban elfogadott jogszabály összefüggésében 2020-ra 95 g CO2/km-ben rögzítik a hosszú távú kibocsátási határértéket; |
| --- | --- |

90.

üdvözli a határozatot, amely szerint a gépkocsik CO2-kibocsátásaira vonatkozó célértékek megállapításáról szóló, közelmúltban elfogadott jogszabály összefüggésében 2020-ra 95 g CO2/km-ben rögzítik a hosszú távú kibocsátási határértéket;

| 91. | hangsúlyozza a vasúti közlekedés mint alacsony CO2-kibocsátású és energiahatékony szállítási mód potenciálját mind a nagytávolságú áruforgalmi logisztika, mind a rövid és középtávú regionális és ingaforgalom szempontjából, és kéri, hogy a regionális és kohéziós alapok támogatásainak kritériumai között e prioritások is tükröződjenek; |
| --- | --- |

91.

hangsúlyozza a vasúti közlekedés mint alacsony CO2-kibocsátású és energiahatékony szállítási mód potenciálját mind a nagytávolságú áruforgalmi logisztika, mind a rövid és középtávú regionális és ingaforgalom szempontjából, és kéri, hogy a regionális és kohéziós alapok támogatásainak kritériumai között e prioritások is tükröződjenek;

| 92. | üdvözli a transzeurópai közlekedési hálózatok (TEN-T) létrehozását és a szomszédos országokra való kiterjesztését, és felhívja a tagállamokat, hogy mihamarabb fejezzék be a prioritásként kezelt –különösen a leginkább éghajlatbarát – projekteket, mivel ezek a teherszállítási logisztika és a fenntartható európai közlekedéspolitika szempontjából a legfőbb prioritással bírnak; |
| --- | --- |

92.

üdvözli a transzeurópai közlekedési hálózatok (TEN-T) létrehozását és a szomszédos országokra való kiterjesztését, és felhívja a tagállamokat, hogy mihamarabb fejezzék be a prioritásként kezelt –különösen a leginkább éghajlatbarát – projekteket, mivel ezek a teherszállítási logisztika és a fenntartható európai közlekedéspolitika szempontjából a legfőbb prioritással bírnak;

| 93. | hangsúlyozza a belvízi utak jelentőségét az áruszállításban; kiemeli ezen ágazat környezetbarát természetét és az ágazat kihasználatlan teherszállítási kapacitásait; |
| --- | --- |

93.

hangsúlyozza a belvízi utak jelentőségét az áruszállításban; kiemeli ezen ágazat környezetbarát természetét és az ágazat kihasználatlan teherszállítási kapacitásait;

| 94. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy annak ellenére, hogy a szállítási ágazat egészének érdekében áll, hogy fellépjen az áruszállítás vasútra és belvízi utakra való nagy arányú áthelyezésére, az elmúlt évtizedben csökkentek a vasúti fejlesztéseket célzó beruházások; |
| --- | --- |

94.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy annak ellenére, hogy a szállítási ágazat egészének érdekében áll, hogy fellépjen az áruszállítás vasútra és belvízi utakra való nagy arányú áthelyezésére, az elmúlt évtizedben csökkentek a vasúti fejlesztéseket célzó beruházások;

| 95. | támogatja a Bizottságnak azt a tervét, hogy a tagállamokkal közösen speciális „tengeri autópályákat” jelöljön ki, és a tengeri szállítás európai népszerűsítése, valamint hatékonyságának növelése tekintetében nagy reményeket táplál az eljövendő „határok nélküli európai tengeri szállítási térség” alkalmasságával kapcsolatban; |
| --- | --- |

95.

támogatja a Bizottságnak azt a tervét, hogy a tagállamokkal közösen speciális „tengeri autópályákat” jelöljön ki, és a tengeri szállítás európai népszerűsítése, valamint hatékonyságának növelése tekintetében nagy reményeket táplál az eljövendő „határok nélküli európai tengeri szállítási térség” alkalmasságával kapcsolatban;

| 96. | támogatja a Bizottság arra irányuló javaslatait, hogy a hajók kipufogógáz-értékei alapján szabjanak ki kikötői és hajóállási díjakat, és a kikötőben álló hajók áramellátását a hajók generátorai helyett a szárazföldről oldják meg; |
| --- | --- |

96.

támogatja a Bizottság arra irányuló javaslatait, hogy a hajók kipufogógáz-értékei alapján szabjanak ki kikötői és hajóállási díjakat, és a kikötőben álló hajók áramellátását a hajók generátorai helyett a szárazföldről oldják meg;

| 97. | úgy véli, hogy a hajógyáraknak és hajótulajdonosoknak intenzíven foglalkozniuk kellene a hatékonyságnövelésre szolgáló olyan új technológiákkal, mint például a csúcsvitorlák, a levegőüreg rendszer használata, a hulladékhő áramtermelésre való felhasználása, hatékonyabb motorok, a hajótest és a kormány jobb profilja, az útvonal kiigazítása érdekében pontosabb időjárási előrejelzés, illetve annak lehetősége, hogy a hajótest befestése révén üzemanyagot takarítsanak meg; |
| --- | --- |

97.

úgy véli, hogy a hajógyáraknak és hajótulajdonosoknak intenzíven foglalkozniuk kellene a hatékonyságnövelésre szolgáló olyan új technológiákkal, mint például a csúcsvitorlák, a levegőüreg rendszer használata, a hulladékhő áramtermelésre való felhasználása, hatékonyabb motorok, a hajótest és a kormány jobb profilja, az útvonal kiigazítása érdekében pontosabb időjárási előrejelzés, illetve annak lehetősége, hogy a hajótest befestése révén üzemanyagot takarítsanak meg;

| 98. | felszólítja a Nemzetközi Tengerészeti Szervezetet, hogy a hajózási ágazat számára határozzon meg egy ágazaton belüli kibocsátáscsökkentési célt, valamint határozzon meg technológiai minimumszabványokat e modern technológiák új hajók építése során történő alkalmazására; |
| --- | --- |

98.

felszólítja a Nemzetközi Tengerészeti Szervezetet, hogy a hajózási ágazat számára határozzon meg egy ágazaton belüli kibocsátáscsökkentési célt, valamint határozzon meg technológiai minimumszabványokat e modern technológiák új hajók építése során történő alkalmazására;

| 99. | úgy véli, hogy a légiközlekedési ágazatban integrált megközelítésre van szükség, amely 2013-ig a légiközlekedési ágazatot, a légitársaságokat és a repülőtér-üzemeltetőket mielőbb, de legkésőbb 2013 január 1-ig a kibocsátáscsökkentési cél elérésére kötelezi; úgy véli, hogy az integrált megközelítésnek ki kell terjednie a kutatásra és a technológiákra, az üzemi fejlesztésekre, valamint a légiközlekedésre vonatkozó, uniós kibocsátáskereskedelmi rendszeren alapuló, globális kibocsátáskereskedelmi rendszerre; |
| --- | --- |

99.

úgy véli, hogy a légiközlekedési ágazatban integrált megközelítésre van szükség, amely 2013-ig a légiközlekedési ágazatot, a légitársaságokat és a repülőtér-üzemeltetőket mielőbb, de legkésőbb 2013 január 1-ig a kibocsátáscsökkentési cél elérésére kötelezi; úgy véli, hogy az integrált megközelítésnek ki kell terjednie a kutatásra és a technológiákra, az üzemi fejlesztésekre, valamint a légiközlekedésre vonatkozó, uniós kibocsátáskereskedelmi rendszeren alapuló, globális kibocsátáskereskedelmi rendszerre;

| 100. | nyomatékosan sürgeti az EU-t és a tagállamokat, hogy az ágazatra vonatkozó kibocsátáskereskedelem életbe lépéséig a lehető leghatékonyabban valósítsák meg és bővítsék ki mind a közös európai légteret, mind a SESAR-projektet, prioritásként foglalkozzanak a funkcionális és rugalmas légtérblokk, valamint egy összességében rugalmas légtérhasználat kiépítésével, hogy ki tudják használni az azonnal rendelkezésre álló kibocsátáscsökkentési lehetőségeket, és akár 12%-kal is csökkentsék a repülőgépek üzemanyag-fogyasztását; |
| --- | --- |

100.

nyomatékosan sürgeti az EU-t és a tagállamokat, hogy az ágazatra vonatkozó kibocsátáskereskedelem életbe lépéséig a lehető leghatékonyabban valósítsák meg és bővítsék ki mind a közös európai légteret, mind a SESAR-projektet, prioritásként foglalkozzanak a funkcionális és rugalmas légtérblokk, valamint egy összességében rugalmas légtérhasználat kiépítésével, hogy ki tudják használni az azonnal rendelkezésre álló kibocsátáscsökkentési lehetőségeket, és akár 12%-kal is csökkentsék a repülőgépek üzemanyag-fogyasztását;

| 101. | felszólítja az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy minden szükséges támogatást biztosítsanak az olyan úttörő jellegű környezetbarát közlekedési technológiákra irányuló kutatásnak és fejlesztéseknek mint például a hidrogénhajtásra, elektromos hajtásra, fejlett bioüzemanyagokra, üzemanyagcellákra, vagy hibrid meghajtásra vonatkozó kutatások, alternatív anyagok, új technológiák és informatikai megoldások, amelyek csökkentik a jármű súlyát és növelik a hatékonyságát; |
| --- | --- |

101.

felszólítja az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy minden szükséges támogatást biztosítsanak az olyan úttörő jellegű környezetbarát közlekedési technológiákra irányuló kutatásnak és fejlesztéseknek mint például a hidrogénhajtásra, elektromos hajtásra, fejlett bioüzemanyagokra, üzemanyagcellákra, vagy hibrid meghajtásra vonatkozó kutatások, alternatív anyagok, új technológiák és informatikai megoldások, amelyek csökkentik a jármű súlyát és növelik a hatékonyságát;

| 102. | felszólítja a szállítási ágazat számára készülő meghajtási rendszerek és motorok gyártóit, hogy az Euro 6 szabványoknak megfelelően, de ezeken túlmenően is közösen dolgozzanak gépeik hatékonyságának folyamatos javításán, az ágazaton belül határozzanak meg erőteljes hatékonyságnövelési célokat, és kutassák tovább az alternatív üzemanyagok használatát, ezáltal hozzájárulva az ágazat fenntartható növekedéséhez; |
| --- | --- |

102.

felszólítja a szállítási ágazat számára készülő meghajtási rendszerek és motorok gyártóit, hogy az Euro 6 szabványoknak megfelelően, de ezeken túlmenően is közösen dolgozzanak gépeik hatékonyságának folyamatos javításán, az ágazaton belül határozzanak meg erőteljes hatékonyságnövelési célokat, és kutassák tovább az alternatív üzemanyagok használatát, ezáltal hozzájárulva az ágazat fenntartható növekedéséhez;

| 103. | felszólítja az autógyártókat, hogy kínálatukat a kisebb, könnyebb, hatékonyabb modellek irányába mozdítsák el, hogy az éghajlatváltozás és a korlátozott kőolajforrások miatti megszorítások ellenére is lehetőség nyíljon az egyéni közlekedésre; |
| --- | --- |

103.

felszólítja az autógyártókat, hogy kínálatukat a kisebb, könnyebb, hatékonyabb modellek irányába mozdítsák el, hogy az éghajlatváltozás és a korlátozott kőolajforrások miatti megszorítások ellenére is lehetőség nyíljon az egyéni közlekedésre;

| 104. | felkéri a hadiipart, hogy szintén foglalkozzon motorjai és meghajtási rendszerei hatékonyságának növelésével, és kutassa az alternatív üzemanyagok felhasználási lehetőségeit; |
| --- | --- |

104.

felkéri a hadiipart, hogy szintén foglalkozzon motorjai és meghajtási rendszerei hatékonyságának növelésével, és kutassa az alternatív üzemanyagok felhasználási lehetőségeit;

| 105. | felszólítja az Európai Uniót és tagállamait, hogy fogadjanak el a megújuló energiaforrásokon alapuló hidrogénspecifikus támogatási keretet annak biztosítása érdekében, hogy a hidrogénhajtású járművek előállítása mielőbb felgyorsuljon; úgy véli, hogy a támogatási keretnek kezelnie kell a hidrogénüzemű végfelhasználói igénybevétel növekvő uniós támogatásának ügyét, a tagállamok azon feladatát, hogy pénzügyi intézkedéseken – például adókedvezményeken keresztül – gondoskodjanak a hidrogénspecifikus használat bevezetéséről, valamint azt, hogy a kormányzati szolgálatok számára nulla kibocsátású járművek beszerzésével kell kezdeti piacot teremteni e járműveknek; |
| --- | --- |

105.

felszólítja az Európai Uniót és tagállamait, hogy fogadjanak el a megújuló energiaforrásokon alapuló hidrogénspecifikus támogatási keretet annak biztosítása érdekében, hogy a hidrogénhajtású járművek előállítása mielőbb felgyorsuljon; úgy véli, hogy a támogatási keretnek kezelnie kell a hidrogénüzemű végfelhasználói igénybevétel növekvő uniós támogatásának ügyét, a tagállamok azon feladatát, hogy pénzügyi intézkedéseken – például adókedvezményeken keresztül – gondoskodjanak a hidrogénspecifikus használat bevezetéséről, valamint azt, hogy a kormányzati szolgálatok számára nulla kibocsátású járművek beszerzésével kell kezdeti piacot teremteni e járműveknek;

| 106. | felszólítja a Bizottságot, hogy 2010-ig készítsen jelentést a kabotázsra még mindig alkalmazandó korlátozásokról és az Európai Unióban tapasztalt egyéb olyan tényezőkről, amelyek a belsőpiacon üresjáratokat és hatékonyságveszteségeket okoznak; úgy véli, hogy a hatékony és eredményes teherszállítási logisztika az EU közlekedési rendszerének szerves részeként alkalmazva a fenntartható európai mobilitás, a gazdasági hatékonyság és versenyképesség, az energiaforrások optimális kihasználása, a munkahelyteremtés, a környezetvédelem és az éghajlatváltozás elleni küzdelem kulcsa; |
| --- | --- |

106.

felszólítja a Bizottságot, hogy 2010-ig készítsen jelentést a kabotázsra még mindig alkalmazandó korlátozásokról és az Európai Unióban tapasztalt egyéb olyan tényezőkről, amelyek a belsőpiacon üresjáratokat és hatékonyságveszteségeket okoznak; úgy véli, hogy a hatékony és eredményes teherszállítási logisztika az EU közlekedési rendszerének szerves részeként alkalmazva a fenntartható európai mobilitás, a gazdasági hatékonyság és versenyképesség, az energiaforrások optimális kihasználása, a munkahelyteremtés, a környezetvédelem és az éghajlatváltozás elleni küzdelem kulcsa;

Turizmus és kulturális emlékek

| 107. | aggodalmának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy Európa kulturális emlékeit és épített környezeteit szélsőséges időjárási jelenségek és hosszú távú éghajlati változások fenyegetik, és felszólítja a tagállamokat, hogy európai szinten együttműködve hozzák létre az éghajlatváltozás által fenyegetett, európai kulturális örökséget képviselő területek egységes katalógusát; |
| --- | --- |

107.

aggodalmának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy Európa kulturális emlékeit és épített környezeteit szélsőséges időjárási jelenségek és hosszú távú éghajlati változások fenyegetik, és felszólítja a tagállamokat, hogy európai szinten együttműködve hozzák létre az éghajlatváltozás által fenyegetett, európai kulturális örökséget képviselő területek egységes katalógusát;

| 108. | felszólítja a Bizottságot, a tagállamokat és a régiókat, hogy az éghajlatra érzékeny, idényjellegű, valódi alternatív kínálattal nem rendelkező turisztikai területeken hozzanak átfogó alkalmazkodási és megelőző intézkedéseket – mint például a vízellátás biztosítása, az erdő- és bozóttüzek elleni védelem, a gleccserek olvadása ellen tett óvintézkedések és a parti védelem javítása – annak érdekében, hogy figyelembe vegyék a turizmus és a szükséges infrastruktúra gazdasági jelentőségét a munkahelyek és a jövedelmek szempontjából, és az értékteremtési lánc mentén elkerüljék a jelentős gazdasági károkat; |
| --- | --- |

108.

felszólítja a Bizottságot, a tagállamokat és a régiókat, hogy az éghajlatra érzékeny, idényjellegű, valódi alternatív kínálattal nem rendelkező turisztikai területeken hozzanak átfogó alkalmazkodási és megelőző intézkedéseket – mint például a vízellátás biztosítása, az erdő- és bozóttüzek elleni védelem, a gleccserek olvadása ellen tett óvintézkedések és a parti védelem javítása – annak érdekében, hogy figyelembe vegyék a turizmus és a szükséges infrastruktúra gazdasági jelentőségét a munkahelyek és a jövedelmek szempontjából, és az értékteremtési lánc mentén elkerüljék a jelentős gazdasági károkat;

| 109. | néhány régióban csak akkor tartja gazdaságilag ésszerűnek és ökológiailag indokolhatónak a turisztikai ágazat további bővülését, ha az éghajlatváltozás várható hatásait, mint például a fokozódó víz- vagy hóhiányt vagy a gleccserek eltűnését közvetlenül figyelembe veszik a jövőbeni fejlesztésben; |
| --- | --- |

109.

néhány régióban csak akkor tartja gazdaságilag ésszerűnek és ökológiailag indokolhatónak a turisztikai ágazat további bővülését, ha az éghajlatváltozás várható hatásait, mint például a fokozódó víz- vagy hóhiányt vagy a gleccserek eltűnését közvetlenül figyelembe veszik a jövőbeni fejlesztésben;

| 110. | felszólítja az idegenforgalmi iparágat, hogy a helyi közigazgatási szervekkel és a gazdasági szövetségekkel együtt olyan integrált stratégiákat dolgozzon ki, amelyek célja a kibocsátás csökkentése és az ágazat energiahatékonyságának javítása – különösen a szállítás és az elszállásolás terén –, valamint az ökoturizmus népszerűsítése, beleértve a szociális, sport- vagy kulturális turizmus, illetve az olyan kiemelt turisztikai célpontok fejlesztését, amelyek tiszteletben tartják és védik a környezetet; |
| --- | --- |

110.

felszólítja az idegenforgalmi iparágat, hogy a helyi közigazgatási szervekkel és a gazdasági szövetségekkel együtt olyan integrált stratégiákat dolgozzon ki, amelyek célja a kibocsátás csökkentése és az ágazat energiahatékonyságának javítása – különösen a szállítás és az elszállásolás terén –, valamint az ökoturizmus népszerűsítése, beleértve a szociális, sport- vagy kulturális turizmus, illetve az olyan kiemelt turisztikai célpontok fejlesztését, amelyek tiszteletben tartják és védik a környezetet;

Ipari kibocsátások

| 111. | kéri, hogy a munkahelyi éghajlat-változási auditokat építsék be a vállalatok jelentéstételi szabványaiba, hogy javítsák a környezetbarát megoldásokra törekvő politikák és a kibocsátáscsökkentés nyomon követésének átláthatóságát; |
| --- | --- |

111.

kéri, hogy a munkahelyi éghajlat-változási auditokat építsék be a vállalatok jelentéstételi szabványaiba, hogy javítsák a környezetbarát megoldásokra törekvő politikák és a kibocsátáscsökkentés nyomon követésének átláthatóságát;

| 112. | felkéri valamennyi kereskedelmi és nem kereskedelmi szereplőt, hogy évente tegyenek közzé nyilvános jelentéseket a kibocsátott üvegházhatást okozó gázok mennyiségéről, az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentése érdekében tett intézkedésekről, a munkavállalók átképzése érdekében végzett tevékenységekről (abban az esetben, ha a bizonyított szénszivárgás miatt bezárnak egy munkahelyet), valamint a kibocsátáskereskedelmi rendszer keretében végzett műveletekből származó bevételekről; felkéri a Bizottságot, hogy kövesse nyomon ezeket a tevékenységeket, és készítsen jelentést a Parlamentnek az ipari ágazat által a kibocsátáscsökkentés terén elért előrelépésekről; |
| --- | --- |

112.

felkéri valamennyi kereskedelmi és nem kereskedelmi szereplőt, hogy évente tegyenek közzé nyilvános jelentéseket a kibocsátott üvegházhatást okozó gázok mennyiségéről, az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentése érdekében tett intézkedésekről, a munkavállalók átképzése érdekében végzett tevékenységekről (abban az esetben, ha a bizonyított szénszivárgás miatt bezárnak egy munkahelyet), valamint a kibocsátáskereskedelmi rendszer keretében végzett műveletekből származó bevételekről; felkéri a Bizottságot, hogy kövesse nyomon ezeket a tevékenységeket, és készítsen jelentést a Parlamentnek az ipari ágazat által a kibocsátáscsökkentés terén elért előrelépésekről;

Mezőgazdaság és állattenyésztés

| 113. | felszólítja a Bizottságot, hogy eredményekre nyitottan vizsgálja meg a mezőgazdaság jövőbeni integrált európai éghajlatvédelmi politikába való kifejezett bevonását és ezen ágazatban az üvegházhatást okozó gázok – beleértve a metán és a dinitrogén-oxid – kibocsátására vonatkozó csökkentési célok kidolgozását a már rendelkezésre álló összes lehetőség kimerítésével; |
| --- | --- |

113.

felszólítja a Bizottságot, hogy eredményekre nyitottan vizsgálja meg a mezőgazdaság jövőbeni integrált európai éghajlatvédelmi politikába való kifejezett bevonását és ezen ágazatban az üvegházhatást okozó gázok – beleértve a metán és a dinitrogén-oxid – kibocsátására vonatkozó csökkentési célok kidolgozását a már rendelkezésre álló összes lehetőség kimerítésével;

| 114. | rámutat arra, hogy az optimalizált területgazdálkodás növeli a talajok humusztartalmát, valamint a termesztési területek a jobb termesztési módszerek alkalmazása és a parlagon hagyott területek elkerülése révén lényegesen több szén-dioxidot képesek eltárolni; |
| --- | --- |

114.

rámutat arra, hogy az optimalizált területgazdálkodás növeli a talajok humusztartalmát, valamint a termesztési területek a jobb termesztési módszerek alkalmazása és a parlagon hagyott területek elkerülése révén lényegesen több szén-dioxidot képesek eltárolni;

| 115. | úgy véli, hogy a műtrágyák tárolásának és kiszórásának optimalizált gyakorlata lényegesen hozzájárulhat a dinitrogén-oxid-kibocsátások csökkentéséhez; ezzel összefüggésben szorgalmazza a műtrágyák helyett a szerves anyagokkal való trágyázás további erősítését; |
| --- | --- |

115.

úgy véli, hogy a műtrágyák tárolásának és kiszórásának optimalizált gyakorlata lényegesen hozzájárulhat a dinitrogén-oxid-kibocsátások csökkentéséhez; ezzel összefüggésben szorgalmazza a műtrágyák helyett a szerves anyagokkal való trágyázás további erősítését;

| 116. | ösztönzi bizonyos regionális termesztési gyakorlatok megváltozott éghajlati feltételek melletti gazdaságosságának gazdasági elemzését az alkalmazkodási lehetőségek megtalálása, valamint a területgazdálkodás átállításának és a megváltozott feltételekhez alkalmazkodó kultúrnövényekre való átállásnak a megkönnyítése érdekében; |
| --- | --- |

116.

ösztönzi bizonyos regionális termesztési gyakorlatok megváltozott éghajlati feltételek melletti gazdaságosságának gazdasági elemzését az alkalmazkodási lehetőségek megtalálása, valamint a területgazdálkodás átállításának és a megváltozott feltételekhez alkalmazkodó kultúrnövényekre való átállásnak a megkönnyítése érdekében;

| 117. | úgy véli, hogy a mezőgazdasági gyakorlatban figyelembe kell venni az éghajlatváltozás problémáját és szorgalmazza az új, környezetbarátabb növénytermesztési és gazdaságirányítási módszerekre irányuló kutatás és fejlesztés finanszírozását; továbbá szorgalmazza az új technológiák, a vetőmag- és növénynemesítés biotechnológiája, a zöld géntechnológia és a növényvédelem területén végzendő kutatásokat, valamint felszólít egy olyan, a mezőgazdaságot érintő éghajlatvédelmi politika megvalósítására, amely a mezőgazdasági termelők számára szemináriumokat, oktatási programokat, kísérleti projekteket és a talaj- és vízgazdálkodás új felismeréseinek átadását is magában foglalja; |
| --- | --- |

117.

úgy véli, hogy a mezőgazdasági gyakorlatban figyelembe kell venni az éghajlatváltozás problémáját és szorgalmazza az új, környezetbarátabb növénytermesztési és gazdaságirányítási módszerekre irányuló kutatás és fejlesztés finanszírozását; továbbá szorgalmazza az új technológiák, a vetőmag- és növénynemesítés biotechnológiája, a zöld géntechnológia és a növényvédelem területén végzendő kutatásokat, valamint felszólít egy olyan, a mezőgazdaságot érintő éghajlatvédelmi politika megvalósítására, amely a mezőgazdasági termelők számára szemináriumokat, oktatási programokat, kísérleti projekteket és a talaj- és vízgazdálkodás új felismeréseinek átadását is magában foglalja;

| 118. | elismeri, hogy a takarmányként termesztett gabona és szója jelentős mennyiségű üvegházhatást okozó gáz kibocsátásáért felelős; emlékeztet arra, hogy az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete által 2006 novemberében közzétett, „Az állattenyésztés hosszú árnyéka” címet viselő jelentésben az áll, hogy az állattenyésztési ágazat a felelős a földön az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának 18%-áért; |
| --- | --- |

118.

elismeri, hogy a takarmányként termesztett gabona és szója jelentős mennyiségű üvegházhatást okozó gáz kibocsátásáért felelős; emlékeztet arra, hogy az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete által 2006 novemberében közzétett, „Az állattenyésztés hosszú árnyéka” címet viselő jelentésben az áll, hogy az állattenyésztési ágazat a felelős a földön az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának 18%-áért;

| 119. | a tej- és hústermelés területén szorgalmazza a takarmányok felülvizsgálatát és adott esetben javítását, hogy el lehessen érni a kérődzők bendőjében keletkező metán csökkentését; szorgalmazza, hogy az állattenyésztési ágazatban a takarmányozásra és tenyésztésre vonatkozó intézkedéseket állat-egészségügyi és állatjóléti hatásvizsgálatnak vessék alá, továbbá hogy az ilyen intézkedéseket ne vezessék be, ha azok kedvezőtlen hatást gyakorolhatnak az érintett állatokra; |
| --- | --- |

119.

a tej- és hústermelés területén szorgalmazza a takarmányok felülvizsgálatát és adott esetben javítását, hogy el lehessen érni a kérődzők bendőjében keletkező metán csökkentését; szorgalmazza, hogy az állattenyésztési ágazatban a takarmányozásra és tenyésztésre vonatkozó intézkedéseket állat-egészségügyi és állatjóléti hatásvizsgálatnak vessék alá, továbbá hogy az ilyen intézkedéseket ne vezessék be, ha azok kedvezőtlen hatást gyakorolhatnak az érintett állatokra;

| 120. | a trágya feldolgozásán keresztül nyert energia termelését szolgáló biogáz-létesítmények kiépítését mind gazdaságilag, mind ökológiai szempontból ésszerű hozzájárulásként ismeri el az állattenyésztésből származó metánkibocsátás csökkentése tekintetében; |
| --- | --- |

120.

a trágya feldolgozásán keresztül nyert energia termelését szolgáló biogáz-létesítmények kiépítését mind gazdaságilag, mind ökológiai szempontból ésszerű hozzájárulásként ismeri el az állattenyésztésből származó metánkibocsátás csökkentése tekintetében;

Erdők

| 121. | úgy véli, hogy a jövőbeni európai éghajlat-politikának nem csak a trópusi esőerdők és a még megmaradt boreális erdők megőrzését kell célként kitűznie, hanem az európai erdők gondozását és újratelepítését is; rámutat, hogy a nagy kiterjedésű városi területek és az ipari központok körüli védő erdősávok fontos szerepet játszhatnak; |
| --- | --- |

121.

úgy véli, hogy a jövőbeni európai éghajlat-politikának nem csak a trópusi esőerdők és a még megmaradt boreális erdők megőrzését kell célként kitűznie, hanem az európai erdők gondozását és újratelepítését is; rámutat, hogy a nagy kiterjedésű városi területek és az ipari központok körüli védő erdősávok fontos szerepet játszhatnak;

| 122. | úgy véli, hogy az erdőpusztítás elkerüléséből származó tényleges kibocsátáscsökkentéshez az erdőgazdálkodásban hosszú távú kompenzációs rendszert kell kidolgozni az éghajlat-változási keretegyezményen keresztül, és egy megfelelő gazdasági ösztönző megteremtését szorgalmazza az őserdők és a nagy erdőterületek fenntartható használat révén történő tartós megőrzése érdekében, amellyel összefüggésben a használati értéket sokkal inkább azon kell lemérni, hogy összességében milyen „ökoszolgáltatások” nyújtására és társadalmi funkciók ellátására kerül sor; |
| --- | --- |

122.

úgy véli, hogy az erdőpusztítás elkerüléséből származó tényleges kibocsátáscsökkentéshez az erdőgazdálkodásban hosszú távú kompenzációs rendszert kell kidolgozni az éghajlat-változási keretegyezményen keresztül, és egy megfelelő gazdasági ösztönző megteremtését szorgalmazza az őserdők és a nagy erdőterületek fenntartható használat révén történő tartós megőrzése érdekében, amellyel összefüggésben a használati értéket sokkal inkább azon kell lemérni, hogy összességében milyen „ökoszolgáltatások” nyújtására és társadalmi funkciók ellátására kerül sor;

| 123. | szorgalmazza, hogy egy globális CO2-piac keretében elsősorban a még nagy természetes erdőterületekkel rendelkező országoknak adjanak gazdasági ösztönzőket, hogy megőrizzék őket, figyelembe véve a szigorúan védett erdőkben az évente felhalmozódott szén mennyiségét ; javasolja annak a kérdésnek a mérlegelését, hogy ennek során ésszerű-e kizárólag a trópusi esőerdőkre összpontosítani; |
| --- | --- |

123.

szorgalmazza, hogy egy globális CO2-piac keretében elsősorban a még nagy természetes erdőterületekkel rendelkező országoknak adjanak gazdasági ösztönzőket, hogy megőrizzék őket, figyelembe véve a szigorúan védett erdőkben az évente felhalmozódott szén mennyiségét ; javasolja annak a kérdésnek a mérlegelését, hogy ennek során ésszerű-e kizárólag a trópusi esőerdőkre összpontosítani;

| 124. | felszólítja az EU-t, hogy a nemzetközi közösséggel együttműködve különösen a trópusi erdők tartós megőrzése céljából fejlesszen ki légi és műholddal támogatott felügyeleti rendszereket és építse ki a szükséges infrastruktúrát; a felügyeleti rendszerek kifejlesztése céljából a Világbank égisze alatt egy globális alap létrehozását ösztönzi; |
| --- | --- |

124.

felszólítja az EU-t, hogy a nemzetközi közösséggel együttműködve különösen a trópusi erdők tartós megőrzése céljából fejlesszen ki légi és műholddal támogatott felügyeleti rendszereket és építse ki a szükséges infrastruktúrát; a felügyeleti rendszerek kifejlesztése céljából a Világbank égisze alatt egy globális alap létrehozását ösztönzi;

| 125. | az erdők védelmét szolgáló globális felügyeleti rendszerek sikerét csak akkor tekinti biztosítottnak, ha megteremtik a szükséges intézményi előfeltételeket, illetve létrehoznak és tartósan fenntartanak képzett személyzettel rendelkező igazgatási intézményeket; |
| --- | --- |

125.

az erdők védelmét szolgáló globális felügyeleti rendszerek sikerét csak akkor tekinti biztosítottnak, ha megteremtik a szükséges intézményi előfeltételeket, illetve létrehoznak és tartósan fenntartanak képzett személyzettel rendelkező igazgatási intézményeket;

| 126. | ezzel összefüggésben rámutat annak szükségességére is, hogy az európai erdőkben a felügyeleti rendszerek segítségével időben felismerjék az esetleges kártevőfertőzéseket, és hogy a tudományos kockázati modelleket készítsenek a hőhullám, futótűz, aszály által fenyegetett erdős területek esetében, valamint hogy az erdő védelme érdekében megfelelő ellenintézkedéseket tudjanak hozni; |
| --- | --- |

126.

ezzel összefüggésben rámutat annak szükségességére is, hogy az európai erdőkben a felügyeleti rendszerek segítségével időben felismerjék az esetleges kártevőfertőzéseket, és hogy a tudományos kockázati modelleket készítsenek a hőhullám, futótűz, aszály által fenyegetett erdős területek esetében, valamint hogy az erdő védelme érdekében megfelelő ellenintézkedéseket tudjanak hozni;

| 127. | úgy véli, hogy a tagállamok nemzeti erdőnyilvántartásai fontos információforrások, amelyekkel összességében elemezhető az európai erdők állapota és széndioxid-elnyelőként betöltött jelentősége; felszólítja a Bizottságot, hogy gyorsítsa fel az összegyűjtött adatok tagállamok általi összeállítását és kiértékelését, ugyanakkor használja ki a tagállamokban már érvényben lévő bevált gyakorlatot; |
| --- | --- |

127.

úgy véli, hogy a tagállamok nemzeti erdőnyilvántartásai fontos információforrások, amelyekkel összességében elemezhető az európai erdők állapota és széndioxid-elnyelőként betöltött jelentősége; felszólítja a Bizottságot, hogy gyorsítsa fel az összegyűjtött adatok tagállamok általi összeállítását és kiértékelését, ugyanakkor használja ki a tagállamokban már érvényben lévő bevált gyakorlatot;

| 128. | megjegyzi, hogy az életciklus tulajdonságai miatt a fa az építkezések esetén elvileg „zöldebb” választás lehet, mint az acél vagy a beton, mivel magába zárja a szén-dioxidot és az alternatív anyagokhoz képest kevesebb energiára van szükség kitermeléséhez, továbbá melléktermékeit megújuló energia termelésére is lehet használni; felismeri ugyanakkor, hogy ehhez a faanyagot fenntartható módon kell kitermelni, ami napjainkban nem mindig van így; felkéri ezért az EU-t, hogy minél előbb fogadjon el olyan jogszabályokat, amelyek a lehető legalacsonyabbra szorítják annak kockázatát, hogy az uniós piacokon jogellenesen és nem fenntarthatóan kitermelt faanyagot hozzanak forgalomba; |
| --- | --- |

128.

megjegyzi, hogy az életciklus tulajdonságai miatt a fa az építkezések esetén elvileg „zöldebb” választás lehet, mint az acél vagy a beton, mivel magába zárja a szén-dioxidot és az alternatív anyagokhoz képest kevesebb energiára van szükség kitermeléséhez, továbbá melléktermékeit megújuló energia termelésére is lehet használni; felismeri ugyanakkor, hogy ehhez a faanyagot fenntartható módon kell kitermelni, ami napjainkban nem mindig van így; felkéri ezért az EU-t, hogy minél előbb fogadjon el olyan jogszabályokat, amelyek a lehető legalacsonyabbra szorítják annak kockázatát, hogy az uniós piacokon jogellenesen és nem fenntarthatóan kitermelt faanyagot hozzanak forgalomba;

| 129. | kiemeli az erdők széleskörű felhasználhatóságát és számos előnyét; felkéri az EU-t, hogy dolgozza ki a biomassza fenntartható felhasználásának követelményeit; |
| --- | --- |

129.

kiemeli az erdők széleskörű felhasználhatóságát és számos előnyét; felkéri az EU-t, hogy dolgozza ki a biomassza fenntartható felhasználásának követelményeit;

| 130. | hangsúlyozza, hogy széleskörű társadalmi, gazdasági és környezeti célokat maga elé tűző fenntartható erdőgazdálkodást kell megvalósítani az EU-ban; megjegyzi, hogy a fenntartható erdőgazdálkodás hosszú távon növelheti az erdőkben található szénkészletet; megjegyzi továbbá, hogy a fiatal, növekvő és jól gondozott erdők jó szénnyelők és ezért úgy gondolja, hogy az erdőirtásokkor újra kell a fákat telepíteni, hogy a kivágott fákat helyettesítsék; úgy véli, hogy ezzel párhuzamosan még több öreg erdőt kell megvédeni, mivel kulcsszerepet játszanak a biológiai sokféleség fenntartásában; |
| --- | --- |

130.

hangsúlyozza, hogy széleskörű társadalmi, gazdasági és környezeti célokat maga elé tűző fenntartható erdőgazdálkodást kell megvalósítani az EU-ban; megjegyzi, hogy a fenntartható erdőgazdálkodás hosszú távon növelheti az erdőkben található szénkészletet; megjegyzi továbbá, hogy a fiatal, növekvő és jól gondozott erdők jó szénnyelők és ezért úgy gondolja, hogy az erdőirtásokkor újra kell a fákat telepíteni, hogy a kivágott fákat helyettesítsék; úgy véli, hogy ezzel párhuzamosan még több öreg erdőt kell megvédeni, mivel kulcsszerepet játszanak a biológiai sokféleség fenntartásában;

Talajvédelem

| 131. | a talajok tudományos vizsgálatának és állapotuk folyamatos ellenőrzésének bővítését ajánlja, hogy kellő időben ellenintézkedéseket lehessen tenni az erózióval és a hasznos területek és a biológiai sokféleség elvesztésével szemben; |
| --- | --- |

131.

a talajok tudományos vizsgálatának és állapotuk folyamatos ellenőrzésének bővítését ajánlja, hogy kellő időben ellenintézkedéseket lehessen tenni az erózióval és a hasznos területek és a biológiai sokféleség elvesztésével szemben;

| 132. | kéri a Tanácsot, hogy fogadja el közös álláspontját, figyelemmel az Európai Parlamentnek a talajvédelem kereteinek meghatározásáról, valamint a 2004/35/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról szóló 2007. november 14-i jogalkotási állásfoglalására (8), hogy be lehessen vezetni egy valódi közösségi eszközt az erdőirtások, erózió és sivatagosodás következményei elleni küzdelem érdekében; |
| --- | --- |

132.

kéri a Tanácsot, hogy fogadja el közös álláspontját, figyelemmel az Európai Parlamentnek a talajvédelem kereteinek meghatározásáról, valamint a 2004/35/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról szóló 2007. november 14-i jogalkotási állásfoglalására (8), hogy be lehessen vezetni egy valódi közösségi eszközt az erdőirtások, erózió és sivatagosodás következményei elleni küzdelem érdekében;

| 133. | felszólítja az tagállamokat, hogy dolgozzanak ki megfelelő talajmegmunkálási módszereken alapuló talajvédelmi politikát, amely figyelembe veszi a talajban lévő szerves anyagok jelentőségét a talaj termékenysége, vízraktározó képessége és széndioxid-tárolóként való működése szempontjából és fontolja meg a bioszén használatának lehetőségét; |
| --- | --- |

133.

felszólítja az tagállamokat, hogy dolgozzanak ki megfelelő talajmegmunkálási módszereken alapuló talajvédelmi politikát, amely figyelembe veszi a talajban lévő szerves anyagok jelentőségét a talaj termékenysége, vízraktározó képessége és széndioxid-tárolóként való működése szempontjából és fontolja meg a bioszén használatának lehetőségét;

| 134. | ezzel összefüggésben rámutat az ökoszisztémán alapuló megközelítés fontosságára a talajerózió, a permafrost (tartósan fagyott talaj) tönkretétele, a sztyeppésedés vagy sivatagosodás, az idegen fajok betelepülése és a tüzek elkerülése és mérséklése céljából; |
| --- | --- |

134.

ezzel összefüggésben rámutat az ökoszisztémán alapuló megközelítés fontosságára a talajerózió, a permafrost (tartósan fagyott talaj) tönkretétele, a sztyeppésedés vagy sivatagosodás, az idegen fajok betelepülése és a tüzek elkerülése és mérséklése céljából;

Vízgazdálkodás

| 135. | úgy véli, hogy az integrált vízgazdálkodásnak a vízhasználat hatékonyságának növelésére, a vízzel való takarékoskodásra, a vízfogyasztás racionalizálására és korlátozására, valamint fenntartható vízhasználat fogyasztókkal való tudatosításának javítására irányuló stratégiákat kellene magában foglalnia, illetve választ kellene adnia mind az esővíz természetes és mesterséges tározókban való lehetséges gyűjtésének és tárolásának kérdésére, mind az árvizek, mind az aszályok kockázatának és hatásainak kérdésére; úgy véli, hogy ösztönözni kell a vízfelhasználási módok hatékony hierarchiájának megállapítását szolgáló fellépést és emlékeztet arra, hogy a vízforrások kezelése során a keresletoldali megközelítés volna a megfelelő; |
| --- | --- |

135.

úgy véli, hogy az integrált vízgazdálkodásnak a vízhasználat hatékonyságának növelésére, a vízzel való takarékoskodásra, a vízfogyasztás racionalizálására és korlátozására, valamint fenntartható vízhasználat fogyasztókkal való tudatosításának javítására irányuló stratégiákat kellene magában foglalnia, illetve választ kellene adnia mind az esővíz természetes és mesterséges tározókban való lehetséges gyűjtésének és tárolásának kérdésére, mind az árvizek, mind az aszályok kockázatának és hatásainak kérdésére; úgy véli, hogy ösztönözni kell a vízfelhasználási módok hatékony hierarchiájának megállapítását szolgáló fellépést és emlékeztet arra, hogy a vízforrások kezelése során a keresletoldali megközelítés volna a megfelelő;

| 136. | felszólítja a Bizottságot, hogy a vízgazdálkodás területén vállaljon fontos, határokon átnyúló koordinációs szerepet, különösen a hálózatépítésen és a tengervíz sótalanításával, az új öntözőrendszerekkel és a mezőgazdasági és városi vízfogyasztással kapcsolatos innovatív technológiákra irányuló kutatások finanszírozásán keresztül, valamint a szárazság és az árvíz okozta károk mérséklésére irányuló kísérleti projektek támogatása céljából; |
| --- | --- |

136.

felszólítja a Bizottságot, hogy a vízgazdálkodás területén vállaljon fontos, határokon átnyúló koordinációs szerepet, különösen a hálózatépítésen és a tengervíz sótalanításával, az új öntözőrendszerekkel és a mezőgazdasági és városi vízfogyasztással kapcsolatos innovatív technológiákra irányuló kutatások finanszírozásán keresztül, valamint a szárazság és az árvíz okozta károk mérséklésére irányuló kísérleti projektek támogatása céljából;

| 137. | úgy ítéli meg, hogy annak érdekében, hogy megfelelő ösztönzőket kínáljanak a vízforrások hatékony felhasználásához, a tagállamoknak vízpolitikájukban figyelembe kell venniük a vízszolgáltatási költségek megtérítésének elvét és a „szennyező fizet” elvet; |
| --- | --- |

137.

úgy ítéli meg, hogy annak érdekében, hogy megfelelő ösztönzőket kínáljanak a vízforrások hatékony felhasználásához, a tagállamoknak vízpolitikájukban figyelembe kell venniük a vízszolgáltatási költségek megtérítésének elvét és a „szennyező fizet” elvet;

Halászat

| 138. | hangsúlyozza, hogy a jelenlegi halászati gyakorlat tovább gyengíti a halállományoknak és a tengeri ökoszisztémáknak az éghajlatváltozás hatásaival szembeni ellenálló-képességét; e tekintetben üdvözli a Bizottság határozatát, amely az ipari halászatra vonatkozóan fenntarthatósági kritériumokhoz kötött fogási kvótákat állapít meg és nyomatékosan kéri a Tanácsot és az érintett tagállamokat, hogy tartsák tiszteletben a meghatározott kvótákat; |
| --- | --- |

138.

hangsúlyozza, hogy a jelenlegi halászati gyakorlat tovább gyengíti a halállományoknak és a tengeri ökoszisztémáknak az éghajlatváltozás hatásaival szembeni ellenálló-képességét; e tekintetben üdvözli a Bizottság határozatát, amely az ipari halászatra vonatkozóan fenntarthatósági kritériumokhoz kötött fogási kvótákat állapít meg és nyomatékosan kéri a Tanácsot és az érintett tagállamokat, hogy tartsák tiszteletben a meghatározott kvótákat;

| 139. | hangsúlyozottan azt a nézetet képviseli, hogy a tengeri stratégiai keretirányelvben (9) is előírt átfogó kerettervre van szükség a tengerek vonatkozásában, hogy szavatolni lehessen a tengeri területekkel és erőforrásokkal való jobb és fenntarthatóbb gazdálkodást; figyelmeztet arra, hogy máskülönben az európai tengeri természetvédelmi területek a biológiai sokféleség utolsó oázisaivá válhatnak egy kihalt és üres óceánban; |
| --- | --- |

139.

hangsúlyozottan azt a nézetet képviseli, hogy a tengeri stratégiai keretirányelvben (9) is előírt átfogó kerettervre van szükség a tengerek vonatkozásában, hogy szavatolni lehessen a tengeri területekkel és erőforrásokkal való jobb és fenntarthatóbb gazdálkodást; figyelmeztet arra, hogy máskülönben az európai tengeri természetvédelmi területek a biológiai sokféleség utolsó oázisaivá válhatnak egy kihalt és üres óceánban;

| 140. | azt a nézetet képviseli, hogy az éghajlatváltozás által okozott környezeti változások az akvakultúrák kényszerű áthelyezéséhez vezethetnek, ami a mindenkori telephelyek számára gazdasági hátrányokkal jár; az akvakultúrák lehetséges áthelyezése kapcsán azonban figyelmeztet az érintett ökoszisztémákra gyakorolt kedvezőtlen hatásokra, és ezzel összefüggésben kötelező hatásvizsgálatokat szorgalmaz; |
| --- | --- |

140.

azt a nézetet képviseli, hogy az éghajlatváltozás által okozott környezeti változások az akvakultúrák kényszerű áthelyezéséhez vezethetnek, ami a mindenkori telephelyek számára gazdasági hátrányokkal jár; az akvakultúrák lehetséges áthelyezése kapcsán azonban figyelmeztet az érintett ökoszisztémákra gyakorolt kedvezőtlen hatásokra, és ezzel összefüggésben kötelező hatásvizsgálatokat szorgalmaz;

Hulladék- és erőforrás-gazdálkodás

| 141. | elismeri a hulladékhierarchiát mint az európai hulladékpolitika vezérelvét; kéri a Bizottságot, hogy javasoljon a hulladék csökkentésére, újrahasznosítására és feldolgozására vonatkozó százalékos csökkentési célértékeket és kéri, hogy ezeket a célértékeket vizsgálják felül és szükség esetén szigorítsák őket; |
| --- | --- |

141.

elismeri a hulladékhierarchiát mint az európai hulladékpolitika vezérelvét; kéri a Bizottságot, hogy javasoljon a hulladék csökkentésére, újrahasznosítására és feldolgozására vonatkozó százalékos csökkentési célértékeket és kéri, hogy ezeket a célértékeket vizsgálják felül és szükség esetén szigorítsák őket;

| 142. | megállapítja, hogy a hulladék-megelőzés – például a csomagolás optimalizálása révén – a legjobb lehetőség az ágazat közvetlen kibocsátásainak csökkentésére; hangsúlyozza azonban, hogy a hulladék-megelőzés hosszú távon megköveteli a termelési módszerek és a fogyasztási szokások megváltoztatását is; |
| --- | --- |

142.

megállapítja, hogy a hulladék-megelőzés – például a csomagolás optimalizálása révén – a legjobb lehetőség az ágazat közvetlen kibocsátásainak csökkentésére; hangsúlyozza azonban, hogy a hulladék-megelőzés hosszú távon megköveteli a termelési módszerek és a fogyasztási szokások megváltoztatását is;

| 143. | hangsúlyozza, hogy a biohulladék külön gyűjtése és az anyagok újrahasznosítása jelentős mértékben hozzájárul a hulladéklerakókból származó közvetlen kibocsátások elkerüléséhez; |
| --- | --- |

143.

hangsúlyozza, hogy a biohulladék külön gyűjtése és az anyagok újrahasznosítása jelentős mértékben hozzájárul a hulladéklerakókból származó közvetlen kibocsátások elkerüléséhez;

| 144. | célszerűnek tartja, hogy a hulladékágazat közvetlen kibocsátásának korlátozása céljából elkerüljék a nem szétválogatott hulladék nagy távolságra történő szállítását; úgy gondolja, az EU-n belül a vegyes háztartási hulladék határokon átszállítását a minimumra kell csökkenteni; úgy véli, hogy küzdeni kell az újrahasznosítható anyagok illegális kivitelével szemben, hogy ezzel elkerüljék a „kibocsátások kivitelét”, és az EU-ban tartsák az értékes nyersanyagokat; |
| --- | --- |

144.

célszerűnek tartja, hogy a hulladékágazat közvetlen kibocsátásának korlátozása céljából elkerüljék a nem szétválogatott hulladék nagy távolságra történő szállítását; úgy gondolja, az EU-n belül a vegyes háztartási hulladék határokon átszállítását a minimumra kell csökkenteni; úgy véli, hogy küzdeni kell az újrahasznosítható anyagok illegális kivitelével szemben, hogy ezzel elkerüljék a „kibocsátások kivitelét”, és az EU-ban tartsák az értékes nyersanyagokat;

| 145. | úgy véli, hogy a tagállamoknak egy átmeneti szakaszt követően középtávon teljesen le kellene mondaniuk a szétválogatatlan háztartási hulladék lerakásáról, mivel a fennálló újrahasznosítási rendszerek jobb kihasználása vagy teljesen új rendszerek felépítése a teljes hulladékkezelést javíthatja, és az üvegházhatást okozó gázok csökkentése során kihasználhatja a meglévő technika alapján fennálló lehetőségeket; ezzel összefüggésben szorgalmazza a kötelező metánelkülönítést a meglévő hulladéklerakókban való hőtermelés céljából; |
| --- | --- |

145.

úgy véli, hogy a tagállamoknak egy átmeneti szakaszt követően középtávon teljesen le kellene mondaniuk a szétválogatatlan háztartási hulladék lerakásáról, mivel a fennálló újrahasznosítási rendszerek jobb kihasználása vagy teljesen új rendszerek felépítése a teljes hulladékkezelést javíthatja, és az üvegházhatást okozó gázok csökkentése során kihasználhatja a meglévő technika alapján fennálló lehetőségeket; ezzel összefüggésben szorgalmazza a kötelező metánelkülönítést a meglévő hulladéklerakókban való hőtermelés céljából;

| 146. | a maradék hulladéknak az erre a célra kialakított, hulladékból energiát előállító erőművekben való energetikai hasznosításában és az előválogatott hulladékok energetikai hasznosításában, majd különösen az ezt követő kombinált hő- és villamosenergia-termelésben szigorú kibocsátás-ellenőrzés mellett a magas hatásfokú energia-visszanyerés lehetőségét látja, amely megbízhatóan felhasználható az üvegházhatást okozó gázok közvetett kibocsátásának csökkentésére, és helyettesíti a fosszilis tüzelőanyagokat; |
| --- | --- |

146.

a maradék hulladéknak az erre a célra kialakított, hulladékból energiát előállító erőművekben való energetikai hasznosításában és az előválogatott hulladékok energetikai hasznosításában, majd különösen az ezt követő kombinált hő- és villamosenergia-termelésben szigorú kibocsátás-ellenőrzés mellett a magas hatásfokú energia-visszanyerés lehetőségét látja, amely megbízhatóan felhasználható az üvegházhatást okozó gázok közvetett kibocsátásának csökkentésére, és helyettesíti a fosszilis tüzelőanyagokat;

| 147. | úgy ítéli meg, hogy létfontosságú a hulladékkezeléssel kapcsolatos kutatás és fejlesztés, valamint az erőforrás-gazdálkodási megoldások javítása, és hangsúlyozza az új innovatív technológiák azonnali alkalmazásának szükségességét ezen a területen; |
| --- | --- |

147.

úgy ítéli meg, hogy létfontosságú a hulladékkezeléssel kapcsolatos kutatás és fejlesztés, valamint az erőforrás-gazdálkodási megoldások javítása, és hangsúlyozza az új innovatív technológiák azonnali alkalmazásának szükségességét ezen a területen;

| 148. | a 2012 utáni megállapodással kapcsolatos tárgyalásokkal és a harmadik országok bevonásával összefüggésben az európai hulladékkezelési szabványok módszeresebb átvitelét lehetőségként ismeri el arra, hogy a fejlesztéspolitikai célokat – mint például az emberi egészség és a környezet jobb védelmét – új gazdasági lehetőségekkel és a globális éghajlatvédelemhez való pozitív hozzájárulással kapcsolják össze; |
| --- | --- |

148.

a 2012 utáni megállapodással kapcsolatos tárgyalásokkal és a harmadik országok bevonásával összefüggésben az európai hulladékkezelési szabványok módszeresebb átvitelét lehetőségként ismeri el arra, hogy a fejlesztéspolitikai célokat – mint például az emberi egészség és a környezet jobb védelmét – új gazdasági lehetőségekkel és a globális éghajlatvédelemhez való pozitív hozzájárulással kapcsolják össze;

| 149. | felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a hulladékágazat kibocsátás-kereskedelmi rendszerbe való bevonásának lehetőségét és a CDM-projektek összeegyeztethetőségét; |
| --- | --- |

149.

felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a hulladékágazat kibocsátás-kereskedelmi rendszerbe való bevonásának lehetőségét és a CDM-projektek összeegyeztethetőségét;

Kiigazító intézkedések

| 150. | emlékeztet a fent említett 2008. április 10-i állásfoglalásában foglalt követeléseire és s felszólítja a Bizottságot, hogy további késedelem nélkül tegye közzé a megígért fehér könyvet, amely felvázolja az alkalmazkodási intézkedések megtervezésére irányuló koordinált uniós keretrendszert; |
| --- | --- |

150.

emlékeztet a fent említett 2008. április 10-i állásfoglalásában foglalt követeléseire és s felszólítja a Bizottságot, hogy további késedelem nélkül tegye közzé a megígért fehér könyvet, amely felvázolja az alkalmazkodási intézkedések megtervezésére irányuló koordinált uniós keretrendszert;

| 151. | hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy a Bizottság közzétette a területi kohézióról szóló zöld könyvet, amely kiemeli az ágazati politikák integrált megközelítésének szükségességét az uniós, nemzeti és regionális politikák együttes területi hatásának javítása érdekében; ezért felszólít a strukturális alapok eljárásainak javítására annak érdekében, hogy azok egyre nagyobb mértékben legyenek képesek hozzájárulni az éghajlatváltozás elleni intézkedésekhez; |
| --- | --- |

151.

hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy a Bizottság közzétette a területi kohézióról szóló zöld könyvet, amely kiemeli az ágazati politikák integrált megközelítésének szükségességét az uniós, nemzeti és regionális politikák együttes területi hatásának javítása érdekében; ezért felszólít a strukturális alapok eljárásainak javítására annak érdekében, hogy azok egyre nagyobb mértékben legyenek képesek hozzájárulni az éghajlatváltozás elleni intézkedésekhez;

| 152. | hangsúlyozza, hogy miközben kellően figyelembe kell venni a szubszidiaritás elvét és el kell ismerni Európa regionális és helyi közigazgatási szerveinek kulcsfontosságú szerepét, – különösen az olyan érzékenyebb területeken, mint amilyenek a hegyvidéki vagy part menti területek – a az uniós szintű cselekvés elengedhetetlen a biológiai sokféleség helyreállításához azáltal, hogy megerősítik a Natura 2000 hálózatot és hatékony alkalmazkodási intézkedéseket építenek be az EU kohéziós, mezőgazdasági és tengerpolitikáiba; |
| --- | --- |

152.

hangsúlyozza, hogy miközben kellően figyelembe kell venni a szubszidiaritás elvét és el kell ismerni Európa regionális és helyi közigazgatási szerveinek kulcsfontosságú szerepét, – különösen az olyan érzékenyebb területeken, mint amilyenek a hegyvidéki vagy part menti területek – a az uniós szintű cselekvés elengedhetetlen a biológiai sokféleség helyreállításához azáltal, hogy megerősítik a Natura 2000 hálózatot és hatékony alkalmazkodási intézkedéseket építenek be az EU kohéziós, mezőgazdasági és tengerpolitikáiba;

| 153. | ismételten hangsúlyozza a kiigazító intézkedések egységességének és uniós szintű, átfogó koordinálásának, valamint az esetleges szinergiák megvizsgálásának szükségességét, és ismételten egész EU-ra kiterjedő keretet szorgalmaz a kiigazító intézkedések tervezéséhez; |
| --- | --- |

153.

ismételten hangsúlyozza a kiigazító intézkedések egységességének és uniós szintű, átfogó koordinálásának, valamint az esetleges szinergiák megvizsgálásának szükségességét, és ismételten egész EU-ra kiterjedő keretet szorgalmaz a kiigazító intézkedések tervezéséhez;

| 154. | hangsúlyozza az EU koordinációs szerepét különösen a hőhullámok, a tartósan fagyos időszakok és az árvizek általi légszennyezés automatikus és folyamatos ellenőrzése és korai előrejelző rendszereinek létrehozásában, valamint az egészségügyi, betegségekre vonatkozó, időjárási és környezeti és statisztikai adatok módszeres gyűjtésének javításában; |
| --- | --- |

154.

hangsúlyozza az EU koordinációs szerepét különösen a hőhullámok, a tartósan fagyos időszakok és az árvizek általi légszennyezés automatikus és folyamatos ellenőrzése és korai előrejelző rendszereinek létrehozásában, valamint az egészségügyi, betegségekre vonatkozó, időjárási és környezeti és statisztikai adatok módszeres gyűjtésének javításában;

Egészségügy

| 155. | hangsúlyozza, hogy kiemelkedő fontossággal bír, hogy különleges szakértelemre tegyünk szert az éghajlatváltozás által az emberi egészségre gyakorolt hatásokról, különösen bizonyos fertőző betegségek és élősködők által okozott betegségek esetében; |
| --- | --- |

155.

hangsúlyozza, hogy kiemelkedő fontossággal bír, hogy különleges szakértelemre tegyünk szert az éghajlatváltozás által az emberi egészségre gyakorolt hatásokról, különösen bizonyos fertőző betegségek és élősködők által okozott betegségek esetében;

| 156. | hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozás kiemelkedő szerepet fog játszani bizonyos betegségek nagyobb előfordulásában az ökoszisztémák természetében bekövetkező elkerülhetetlen változások eredményeként, amely többek között az állatokat, a növényeket, a rovarokat, a protozoonokat, a baktériumokat és a vírusokat is érinti majd; |
| --- | --- |

156.

hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozás kiemelkedő szerepet fog játszani bizonyos betegségek nagyobb előfordulásában az ökoszisztémák természetében bekövetkező elkerülhetetlen változások eredményeként, amely többek között az állatokat, a növényeket, a rovarokat, a protozoonokat, a baktériumokat és a vírusokat is érinti majd;

| 157. | kiemeli, hogy a paraziták, a szúnyogok és más patogén betegséghordozók által terjesztett trópusi betegségek – amelyekkel általában a trópusi térségekben lehet találkozni – magasabb földrajzi szélességen és tengerszint feletti magasságon is előfordulhatnak, ami új veszélyt jelent az emberekre; |
| --- | --- |

157.

kiemeli, hogy a paraziták, a szúnyogok és más patogén betegséghordozók által terjesztett trópusi betegségek – amelyekkel általában a trópusi térségekben lehet találkozni – magasabb földrajzi szélességen és tengerszint feletti magasságon is előfordulhatnak, ami új veszélyt jelent az emberekre;

| 158. | hangsúlyozza, hogy bár a 2008–2013-as közegészségügyi program fő célja olyan tényezőkkel kapcsolatban fellépni, amelyek hagyományosan meghatározzák az egészséget (étrend, dohányzás, alkoholfogyasztás és kábítószer-használat), a programnak bizonyos új egészségügyi kihívásokat is középpontba kell helyeznie, és foglalkoznia kell az éghajlatváltozásból adódó, meghatározó környezeti tényezőkkel is; |
| --- | --- |

158.

hangsúlyozza, hogy bár a 2008–2013-as közegészségügyi program fő célja olyan tényezőkkel kapcsolatban fellépni, amelyek hagyományosan meghatározzák az egészséget (étrend, dohányzás, alkoholfogyasztás és kábítószer-használat), a programnak bizonyos új egészségügyi kihívásokat is középpontba kell helyeznie, és foglalkoznia kell az éghajlatváltozásból adódó, meghatározó környezeti tényezőkkel is;

| 159. | hangsúlyozza az EU és az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ koordináló szerepét abban, hogy tanácsadást nyújtsanak a lakosságnak a rovarok által terjesztett betegségek megelőzéséről, mégpedig különösen védőruhák, szúnyoghálók, rovarriasztó és rovarirtó szerek használata révén; |
| --- | --- |

159.

hangsúlyozza az EU és az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ koordináló szerepét abban, hogy tanácsadást nyújtsanak a lakosságnak a rovarok által terjesztett betegségek megelőzéséről, mégpedig különösen védőruhák, szúnyoghálók, rovarriasztó és rovarirtó szerek használata révén;

| 160. | megjegyzi, hogy lehetséges intézkedések magukban foglalhatják az éghajlatváltozás által az emberi egészségre gyakorolt hatásokra vonatkozó adatok összegyűjtését és értékelését javítva a katasztrófavédelem, a közegészségügy és a sürgősségi ellátás erősítését, valamennyi ágazatban az egészségvédelmet célzó intézkedések támogatását, valamint a megelőző és tudatosságnövelő intézkedéseket, beleértve a már fennálló és új veszélyekre vonatkozó felvilágosítást, az expozíció megelőzésére vonatkozó figyelmeztetéseket és konkrét utasításokat, külön utalva a rovarok által hordozott betegségekre és a hőhullámokra; |
| --- | --- |

160.

megjegyzi, hogy lehetséges intézkedések magukban foglalhatják az éghajlatváltozás által az emberi egészségre gyakorolt hatásokra vonatkozó adatok összegyűjtését és értékelését javítva a katasztrófavédelem, a közegészségügy és a sürgősségi ellátás erősítését, valamennyi ágazatban az egészségvédelmet célzó intézkedések támogatását, valamint a megelőző és tudatosságnövelő intézkedéseket, beleértve a már fennálló és új veszélyekre vonatkozó felvilágosítást, az expozíció megelőzésére vonatkozó figyelmeztetéseket és konkrét utasításokat, külön utalva a rovarok által hordozott betegségekre és a hőhullámokra;

| 161. | úgy véli, hogy az orvostudományban és a gyógyszerészetben kutatásokra van szükség az új betegségek elleni gyógyszerek és oltóanyagok kifejlesztése érdekében, amelyeket megfizethető áron valamennyi érintett lakosság rendelkezésére kell bocsátani; |
| --- | --- |

161.

úgy véli, hogy az orvostudományban és a gyógyszerészetben kutatásokra van szükség az új betegségek elleni gyógyszerek és oltóanyagok kifejlesztése érdekében, amelyeket megfizethető áron valamennyi érintett lakosság rendelkezésére kell bocsátani;

| 162. | hangsúlyozza a zöld övezetek jelentőségét a városi térségekben a népesség egészsége, a levegőminőség és a széndioxid-megkötés szempontjából, valamint abban, hogy elősegíti az éghajlatváltozás kezelését; felszólítja a Bizottságot, a tagállamokat és a helyi hatóságokat, hogy őrizzék meg és bővítsék a meglévő zöld övezeteket a városi térségekben, és alakítsanak ki újabbakat; |
| --- | --- |

162.

hangsúlyozza a zöld övezetek jelentőségét a városi térségekben a népesség egészsége, a levegőminőség és a széndioxid-megkötés szempontjából, valamint abban, hogy elősegíti az éghajlatváltozás kezelését; felszólítja a Bizottságot, a tagállamokat és a helyi hatóságokat, hogy őrizzék meg és bővítsék a meglévő zöld övezeteket a városi térségekben, és alakítsanak ki újabbakat;

Növekedés és foglalkoztatás

| 163. | úgy véli, hogy Európa az alacsony kibocsátású gazdaságért folyó globális versenyfutásban kitűnő kiinduló helyzettel rendelkezik, és ezt ki kell használnia egy olyan innovációs lendület kiváltása érdekében, amely a lisszaboni stratégia legjobb értelmében új és versenyképes vállalatokat és munkahelyeket teremt a tiszta technológiák, a megújuló energiák, valamint a környezetbarát vállalatok és készségek területén, hogy ellensúlyozzák a munkahelyek esetleges elvesztését a magas CO2-kibocsátású ágazatokban; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy azonosítsák az éghajlat-változási politikák végrehajtásából eredő strukturális változásokat, és felszólítja a Bizottságot, hogy rendszeres időközönként tegyen javaslatot a leginkább érintett lakosságot támogató intézkedésekre; |
| --- | --- |

163.

úgy véli, hogy Európa az alacsony kibocsátású gazdaságért folyó globális versenyfutásban kitűnő kiinduló helyzettel rendelkezik, és ezt ki kell használnia egy olyan innovációs lendület kiváltása érdekében, amely a lisszaboni stratégia legjobb értelmében új és versenyképes vállalatokat és munkahelyeket teremt a tiszta technológiák, a megújuló energiák, valamint a környezetbarát vállalatok és készségek területén, hogy ellensúlyozzák a munkahelyek esetleges elvesztését a magas CO2-kibocsátású ágazatokban; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy azonosítsák az éghajlat-változási politikák végrehajtásából eredő strukturális változásokat, és felszólítja a Bizottságot, hogy rendszeres időközönként tegyen javaslatot a leginkább érintett lakosságot támogató intézkedésekre;

| 164. | óva int attól, hogy borúlátás miatt elszalasszuk azt a gazdasági esélyt, amelyet az éghajlatváltozás és annak korlátok közé szorítását célzó politikai intézkedések kínálnak, hangsúlyozva azon szociális partnerek pozitív szerepét, akik közvetlenül részt vesznek a gazdaság ösztönzésében, valamint hangsúlyozva az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és annak mérséklése révén érintett munkavállalók átképzésének és elhelyezkedésének lehetőségét; úgy véli, hogy a nyilvánosság és a társadalom konszenzusa elengedhetetlen fontosságú ahhoz, hogy megnyerjük a hatékonyságért, innovációkért, nyersanyagokért, a jövő technológiáiért és a piacokért folyó globális versenyt; |
| --- | --- |

164.

óva int attól, hogy borúlátás miatt elszalasszuk azt a gazdasági esélyt, amelyet az éghajlatváltozás és annak korlátok közé szorítását célzó politikai intézkedések kínálnak, hangsúlyozva azon szociális partnerek pozitív szerepét, akik közvetlenül részt vesznek a gazdaság ösztönzésében, valamint hangsúlyozva az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és annak mérséklése révén érintett munkavállalók átképzésének és elhelyezkedésének lehetőségét; úgy véli, hogy a nyilvánosság és a társadalom konszenzusa elengedhetetlen fontosságú ahhoz, hogy megnyerjük a hatékonyságért, innovációkért, nyersanyagokért, a jövő technológiáiért és a piacokért folyó globális versenyt;

| 165. | úgy véli, hogy csak úgy aknázható ki teljes mértékben a növekedési és foglalkoztatási potenciál, ha ezzel egyidejűleg lehetővé teszik a piaci hozzáférést és leépítik a bürokratikus akadályokat, hogy az elérhető technológiákat alkalmazzák is; |
| --- | --- |

165.

úgy véli, hogy csak úgy aknázható ki teljes mértékben a növekedési és foglalkoztatási potenciál, ha ezzel egyidejűleg lehetővé teszik a piaci hozzáférést és leépítik a bürokratikus akadályokat, hogy az elérhető technológiákat alkalmazzák is;

| 166. | kéri a tagállamokat, hogy vizsgálják meg a fennálló előírások éghajlat-politikai célokkal való összeegyeztethetőségét, és alakítsanak ki olyan ösztönzési mechanizmusokat, amelyek megkönnyítik az alacsony széndioxid-kibocsátású gazdaságra való áttérést; |
| --- | --- |

166.

kéri a tagállamokat, hogy vizsgálják meg a fennálló előírások éghajlat-politikai célokkal való összeegyeztethetőségét, és alakítsanak ki olyan ösztönzési mechanizmusokat, amelyek megkönnyítik az alacsony széndioxid-kibocsátású gazdaságra való áttérést;

| 167. | kéri a tagállamokban EU-szinten működő szociális partnereket és érdekképviseleteket, hogy közösen dolgozzanak ki gazdasági stratégiákat az adott ágazat számára a meglévő lehetőségek felismerése és stratégiai kiaknázása érdekében; |
| --- | --- |

167.

kéri a tagállamokban EU-szinten működő szociális partnereket és érdekképviseleteket, hogy közösen dolgozzanak ki gazdasági stratégiákat az adott ágazat számára a meglévő lehetőségek felismerése és stratégiai kiaknázása érdekében;

A jövő technológiáinak előmozdítása

| 168. | úgy véli, hogy a jövő nemzedékek erőforrásainak biztosításához egy kombinált megközelítést kell bevezetni és kialakítani, amely a kibocsátás csökkentésén és az integrált európai éghajlat-politika keretében folyó technológiai megújulás ettől független folyamatán alapul; |
| --- | --- |

168.

úgy véli, hogy a jövő nemzedékek erőforrásainak biztosításához egy kombinált megközelítést kell bevezetni és kialakítani, amely a kibocsátás csökkentésén és az integrált európai éghajlat-politika keretében folyó technológiai megújulás ettől független folyamatán alapul;

| 169. | úgy véli, hogy a CCS környezeti szempontból biztonságos használatának kérdését éppen az uniós megközelítés technológiai semlegességére tekintettel az eredményekre nyitottan kellene részletesen megvitatni a magán és állami érdekelt felek bevonásával; a technológiaátadás ösztönzését célzó nemzetközi együttműködés támogatása mellett érvel, különösen azon felemelkedő országok tekintetében, amelyek energiahordozóként továbbra is a rendelkezésre álló szénre támaszkodnak; |
| --- | --- |

169.

úgy véli, hogy a CCS környezeti szempontból biztonságos használatának kérdését éppen az uniós megközelítés technológiai semlegességére tekintettel az eredményekre nyitottan kellene részletesen megvitatni a magán és állami érdekelt felek bevonásával; a technológiaátadás ösztönzését célzó nemzetközi együttműködés támogatása mellett érvel, különösen azon felemelkedő országok tekintetében, amelyek energiahordozóként továbbra is a rendelkezésre álló szénre támaszkodnak;

| 170. | úgy véli, hogy a hosszú távú kutatás és fejlesztés jelentős pénzügyi támogatására van szükség a következő generációs technológiák kifejlesztéséhez és a fejlődési ütem szükséges növelésének lehetővé tételéhez; |
| --- | --- |

170.

úgy véli, hogy a hosszú távú kutatás és fejlesztés jelentős pénzügyi támogatására van szükség a következő generációs technológiák kifejlesztéséhez és a fejlődési ütem szükséges növelésének lehetővé tételéhez;

| 171. | arra ösztönzi az ENSZ éghajlat-változási keretegyezményének (UNFCCC) részes feleit, hogy a CCS-t a Kiotói Jegyzőkönyvhöz tartozó marrakeshi megállapodásokban szereplő CDM keretében ismerjék el technológiaátadásként; |
| --- | --- |

171.

arra ösztönzi az ENSZ éghajlat-változási keretegyezményének (UNFCCC) részes feleit, hogy a CCS-t a Kiotói Jegyzőkönyvhöz tartozó marrakeshi megállapodásokban szereplő CDM keretében ismerjék el technológiaátadásként;

| 172. | felszólítja az EU-t és a tagállamokat, hogy a lakosság CO2-elkülönítés és -tárolás alkalmazásával kapcsolatos esetleges fenntartására és aggodalmára kutatási és felvilágosító intézkedésekkel válaszoljanak; |
| --- | --- |

172.

felszólítja az EU-t és a tagállamokat, hogy a lakosság CO2-elkülönítés és -tárolás alkalmazásával kapcsolatos esetleges fenntartására és aggodalmára kutatási és felvilágosító intézkedésekkel válaszoljanak;

| 173. | javasolja, hogy az integrált európai éghajlat-politika gondoskodjon az alapvető ösztönző mechanizmusokra és támogatási intézkedésekre irányuló javaslatokról, hogy bevezethető legyen a szükséges technológiai megújulás, csökkenthetők legyenek a drága, de új technológiák folyó költségei, és a jövőben szigorúbb csökkentési célokat lehessen kitűzni és elérni; |
| --- | --- |

173.

javasolja, hogy az integrált európai éghajlat-politika gondoskodjon az alapvető ösztönző mechanizmusokra és támogatási intézkedésekre irányuló javaslatokról, hogy bevezethető legyen a szükséges technológiai megújulás, csökkenthetők legyenek a drága, de új technológiák folyó költségei, és a jövőben szigorúbb csökkentési célokat lehessen kitűzni és elérni;

| 174. | ajánlja, hogy a tagállamok mérlegeljék a tiszta és energiahatékony technológiák végrehajtásának felgyorsítására irányuló módszereket, mint például a fogyasztóknak nyújtott közvetlen támogatásokat az olyan technológiai befektetések céljából, mint például a napelemek, a talajhőszivattyúk, léghőszivattyúk, vízhőszivattyúk és a tisztább tüzelésű kályhák; |
| --- | --- |

174.

ajánlja, hogy a tagállamok mérlegeljék a tiszta és energiahatékony technológiák végrehajtásának felgyorsítására irányuló módszereket, mint például a fogyasztóknak nyújtott közvetlen támogatásokat az olyan technológiai befektetések céljából, mint például a napelemek, a talajhőszivattyúk, léghőszivattyúk, vízhőszivattyúk és a tisztább tüzelésű kályhák;

| 175. | ehhez párhuzamos intézkedéseket javasol, mint például közgazdászok, mérnökök és a magángazdaság részvételét egy intézményesített és párhuzamos „Kiotó plusz” folyamatban, az ózonréteg védelmét célzó Montreáli Jegyzőkönyv sikeres módszeréhez hasonlóan; |
| --- | --- |

175.

ehhez párhuzamos intézkedéseket javasol, mint például közgazdászok, mérnökök és a magángazdaság részvételét egy intézményesített és párhuzamos „Kiotó plusz” folyamatban, az ózonréteg védelmét célzó Montreáli Jegyzőkönyv sikeres módszeréhez hasonlóan;

| 176. | egy részben a kibocsátáskereskedelmi rendszer árverési bevételeiből finanszírozandó európai éghajlati alap és/vagy a kibocsátáskereskedelmi rendszer árverési bevételeiből finanszírozandó megfelelő tagállami alapok létrehozását szorgalmazza, és ebben lehetőséget lát arra, hogy tőkealapot teremtsenek a jövőbeni éghajlat-politika finanszírozására, amelynek egyedi intézkedései és az ezekhez szükséges beruházási szükségletek jelenleg még csak feltételesen tervezhetők; |
| --- | --- |

176.

egy részben a kibocsátáskereskedelmi rendszer árverési bevételeiből finanszírozandó európai éghajlati alap és/vagy a kibocsátáskereskedelmi rendszer árverési bevételeiből finanszírozandó megfelelő tagállami alapok létrehozását szorgalmazza, és ebben lehetőséget lát arra, hogy tőkealapot teremtsenek a jövőbeni éghajlat-politika finanszírozására, amelynek egyedi intézkedései és az ezekhez szükséges beruházási szükségletek jelenleg még csak feltételesen tervezhetők;

| 177. | javasolja ennek a tőkeállománynak a tőkepiacon való felhasználását, hogy lehetővé tegyék a gazdasági szereplőkhöz való visszaáramoltatást és az új technológiákba való (újbóli) befektetést, és ezzel a piacra bízzák, hogy a jövőben milyen technológiákat kellene alkalmazni a közép- és hosszú távú éghajlatvédelmi célok eléréséhez, ahelyett, hogy ezt törvényileg írnák elő; |
| --- | --- |

177.

javasolja ennek a tőkeállománynak a tőkepiacon való felhasználását, hogy lehetővé tegyék a gazdasági szereplőkhöz való visszaáramoltatást és az új technológiákba való (újbóli) befektetést, és ezzel a piacra bízzák, hogy a jövőben milyen technológiákat kellene alkalmazni a közép- és hosszú távú éghajlatvédelmi célok eléréséhez, ahelyett, hogy ezt törvényileg írnák elő;

| 178. | kifejezetten hangsúlyozza, hogy hosszú távon az éghajlatváltozás problémájára hatékony megoldások származnak mind az energiatermelés, -elosztás és -felhasználás, mind pedig az egyéb kapcsolódó területeken megvalósuló tudományos innovációkból, amelyek eredményesen korlátozzák majd az üvegházhatású gázok kibocsátását anélkül, hogy járulékos környezeti problémákat okoznának; |
| --- | --- |

178.

kifejezetten hangsúlyozza, hogy hosszú távon az éghajlatváltozás problémájára hatékony megoldások származnak mind az energiatermelés, -elosztás és -felhasználás, mind pedig az egyéb kapcsolódó területeken megvalósuló tudományos innovációkból, amelyek eredményesen korlátozzák majd az üvegházhatású gázok kibocsátását anélkül, hogy járulékos környezeti problémákat okoznának;

| 179. | hangsúlyozza a hetedik kutatási keretprogram jelentőségét a tiszta energiaformák fejlesztésében, valamint felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy ezt a prioritást a következő kutatási keretprogramokban is támogassák; |
| --- | --- |

179.

hangsúlyozza a hetedik kutatási keretprogram jelentőségét a tiszta energiaformák fejlesztésében, valamint felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy ezt a prioritást a következő kutatási keretprogramokban is támogassák;

Intelligens számítógépes rendszerek, valamint információs és kommunikációs technológiák

| 180. | javasolja a Tanács következő elnökségeinek, hogy az információs és kommunikációs technológiákat, valamint az éghajlatváltozás korlátok közé szorításában és az ahhoz való alkalmazkodásban betöltött jelentőségüket jövőbeni témaként tegyék elnökségük központi témájává; |
| --- | --- |

180.

javasolja a Tanács következő elnökségeinek, hogy az információs és kommunikációs technológiákat, valamint az éghajlatváltozás korlátok közé szorításában és az ahhoz való alkalmazkodásban betöltött jelentőségüket jövőbeni témaként tegyék elnökségük központi témájává;

| 181. | felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy az iparral, a fogyasztókkal, a hatóságokkal, a felsőoktatási intézményekkel és kutatóintézetekkel együttműködve támogassák a dematerializációt és a jelentős mértékben javított energiahatékonyságot célzó, számítógéppel és IKT-val támogatott módszerek – elsősorban az áruszállítás jobb logisztikája, a fizikai utazás telekonferenciákkal és videokonferenciákkal való felváltása, a jobb villamoshálózatok, az energetikailag optimalizált épületek és az intelligens világítás révén – kipróbálását, hitelesítését, bevezetését és további elterjesztését; |
| --- | --- |

181.

felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy az iparral, a fogyasztókkal, a hatóságokkal, a felsőoktatási intézményekkel és kutatóintézetekkel együttműködve támogassák a dematerializációt és a jelentős mértékben javított energiahatékonyságot célzó, számítógéppel és IKT-val támogatott módszerek – elsősorban az áruszállítás jobb logisztikája, a fizikai utazás telekonferenciákkal és videokonferenciákkal való felváltása, a jobb villamoshálózatok, az energetikailag optimalizált épületek és az intelligens világítás révén – kipróbálását, hitelesítését, bevezetését és további elterjesztését;

Finanszírozás és költségvetési kérdések

| 182. | hangsúlyozza, hogy költségvetési hatóságként a Tanáccsal közösen a következő többéves pénzügyi keretben legfőbb prioritásként kezeljék az éghajlatváltozást és annak korlátok közé szorítását célzó intézkedéseket; |
| --- | --- |

182.

hangsúlyozza, hogy költségvetési hatóságként a Tanáccsal közösen a következő többéves pénzügyi keretben legfőbb prioritásként kezeljék az éghajlatváltozást és annak korlátok közé szorítását célzó intézkedéseket;

| 183. | felszólítja a Tanácsot, hogy foglalkozzon az EU költségvetésének fel nem használt, célhoz kötött előirányzatainak problémájával, hogy ezeket a forrásokat adott esetben át lehessen csoportosítani az éghajlat-politikai célokra; |
| --- | --- |

183.

felszólítja a Tanácsot, hogy foglalkozzon az EU költségvetésének fel nem használt, célhoz kötött előirányzatainak problémájával, hogy ezeket a forrásokat adott esetben át lehessen csoportosítani az éghajlat-politikai célokra;

| 184. | felszólítja a Bizottságot, hogy vegye számba az összes meglévő finanszírozási eszközt és ezeknek az európai éghajlatvédelmi célok szempontjából fennálló jelentőségét, és ezen „éghajlati átvilágítás” alapján dolgozzon ki javaslatokat a jövőbeni pénzügyi tervre vonatkozóan, hogy a költségvetés tételeit hozzá lehessen igazítani a szükséges éghajlat-politikai követelményekhez, nem zárva ki annak a lehetőségét, hogy új alapokat hozzanak létre, és hogy azokra új forrásokat fordítsanak; |
| --- | --- |

184.

felszólítja a Bizottságot, hogy vegye számba az összes meglévő finanszírozási eszközt és ezeknek az európai éghajlatvédelmi célok szempontjából fennálló jelentőségét, és ezen „éghajlati átvilágítás” alapján dolgozzon ki javaslatokat a jövőbeni pénzügyi tervre vonatkozóan, hogy a költségvetés tételeit hozzá lehessen igazítani a szükséges éghajlat-politikai követelményekhez, nem zárva ki annak a lehetőségét, hogy új alapokat hozzanak létre, és hogy azokra új forrásokat fordítsanak;

| 185. | úgy véli, hogy az EU-nak az uniós szubszidiaritási elvnek megfelelően pénzpolitikai szempontból szerepet kellene vállalnia a legfontosabb területeken, mind az éghajlatváltozás elleni küzdelmet célzó technológiák támogatása és fejlesztése, valamint az éghajlati fejlesztési segély, mind pedig a határokon átnyúló kiigazító intézkedések és a hatékonyságnövelés támogatása, valamint a katasztrófa esetén nyújtott segély formájában; |
| --- | --- |

185.

úgy véli, hogy az EU-nak az uniós szubszidiaritási elvnek megfelelően pénzpolitikai szempontból szerepet kellene vállalnia a legfontosabb területeken, mind az éghajlatváltozás elleni küzdelmet célzó technológiák támogatása és fejlesztése, valamint az éghajlati fejlesztési segély, mind pedig a határokon átnyúló kiigazító intézkedések és a hatékonyságnövelés támogatása, valamint a katasztrófa esetén nyújtott segély formájában;

| 186. | emlékeztet az „éghajlati és energiacsomag” jogszabály összefüggésében elért megállapodásra, amelynek értelmében a kibocsátáskereskedelmi rendszer árverési bevételeit 50%-ban önkéntesen hozzárendelik az éghajlat-változási politikák finanszírozásához, amelynek nagy részét kiigazító és csökkentési intézkedésekre kell felhasználni a fejlődő országokban; ösztönzi a tagállamokat, hogy teljes mértékben használják ki ezt a lehetőséget, sőt haladják meg a fenti értéket; |
| --- | --- |

186.

emlékeztet az „éghajlati és energiacsomag” jogszabály összefüggésében elért megállapodásra, amelynek értelmében a kibocsátáskereskedelmi rendszer árverési bevételeit 50%-ban önkéntesen hozzárendelik az éghajlat-változási politikák finanszírozásához, amelynek nagy részét kiigazító és csökkentési intézkedésekre kell felhasználni a fejlődő országokban; ösztönzi a tagállamokat, hogy teljes mértékben használják ki ezt a lehetőséget, sőt haladják meg a fenti értéket;

| 187. | emlékeztet arra, hogy a kiigazító és csökkentési intézkedések fejlődő országokban történő finanszírozása létfontosságú szerepet fog betölteni a koppenhágai COP 15 konferencián elérendő globális megállapodás tekintetében, és kitart amellett, hogy a 2009. március 19–20-i Európai Tanácsnak jelentős előrelépést kell tennie egy arra vonatkozó megállapodás elérése felé, hogy miként lehet biztosítani a fejlődő országok független, kiszámítható európai uniós finanszírozását; |
| --- | --- |

187.

emlékeztet arra, hogy a kiigazító és csökkentési intézkedések fejlődő országokban történő finanszírozása létfontosságú szerepet fog betölteni a koppenhágai COP 15 konferencián elérendő globális megállapodás tekintetében, és kitart amellett, hogy a 2009. március 19–20-i Európai Tanácsnak jelentős előrelépést kell tennie egy arra vonatkozó megállapodás elérése felé, hogy miként lehet biztosítani a fejlődő országok független, kiszámítható európai uniós finanszírozását;

Oktatás, képzés, jelentéstétel, címkézés és a tudatosság növelése

| 188. | felszólítja a tagállamok illetékes szerveit, hogy hozzanak létre új pályaképeket, és mind a gyakorlati szakképzést, mind a szakiskolákat és a főiskolák és egyetemek szakirányait igazítsák hozzá a gazdasági szerkezetváltás foglalkoztatással kapcsolatos kihívásaihoz, amelyet az éghajlatváltozás és annak hatásai fel fognak gyorsítani; |
| --- | --- |

188.

felszólítja a tagállamok illetékes szerveit, hogy hozzanak létre új pályaképeket, és mind a gyakorlati szakképzést, mind a szakiskolákat és a főiskolák és egyetemek szakirányait igazítsák hozzá a gazdasági szerkezetváltás foglalkoztatással kapcsolatos kihívásaihoz, amelyet az éghajlatváltozás és annak hatásai fel fognak gyorsítani;

| 189. | elismeri a munkavállalók és képviselőik által a vállalataik és munkahelyeik környezetbarátabbá tételében játszott fontos szerepet nemzeti és nemzetközi szinten, és közösségi támogatást kér a bevált gyakorlatok kialakítására, cseréjére és terjesztésére; |
| --- | --- |

189.

elismeri a munkavállalók és képviselőik által a vállalataik és munkahelyeik környezetbarátabbá tételében játszott fontos szerepet nemzeti és nemzetközi szinten, és közösségi támogatást kér a bevált gyakorlatok kialakítására, cseréjére és terjesztésére;

| 190. | felszólítja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki kommunikációs stratégiákat az éghajlatváltozás tudományával (az IPCC legutóbbi megállapításai alapján), az energiatakarékossági stratégiákkal, az energiahatékonysági intézkedésekkel és a megújuló energiaforrások felhasználásával kapcsolatos információknak a lakosság széles körében történő terjesztésére, és emellett javasolja, hogy az EU ifjúsági csereprogramjai összpontosítsanak az éghajlat-változással kapcsolatos közös tudatosító programokra; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy az Eurobarométeren keresztül évente adjon megbízást a polgárok éghajlatváltozással kapcsolatos attitűdjeinek és fogalmainak mérésével foglalkozó felmérésre, és emellett a mindennapi élet valamennyi területén általános és egyszerű hatékonysági normákat és a felelősségtudatos energiafogyasztásra irányuló (pl. adózási) ösztönzők létrehozását szorgalmazza; |
| --- | --- |

190.

felszólítja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki kommunikációs stratégiákat az éghajlatváltozás tudományával (az IPCC legutóbbi megállapításai alapján), az energiatakarékossági stratégiákkal, az energiahatékonysági intézkedésekkel és a megújuló energiaforrások felhasználásával kapcsolatos információknak a lakosság széles körében történő terjesztésére, és emellett javasolja, hogy az EU ifjúsági csereprogramjai összpontosítsanak az éghajlat-változással kapcsolatos közös tudatosító programokra; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy az Eurobarométeren keresztül évente adjon megbízást a polgárok éghajlatváltozással kapcsolatos attitűdjeinek és fogalmainak mérésével foglalkozó felmérésre, és emellett a mindennapi élet valamennyi területén általános és egyszerű hatékonysági normákat és a felelősségtudatos energiafogyasztásra irányuló (pl. adózási) ösztönzők létrehozását szorgalmazza;

| 191. | felszólítja az tagállamokat, hogy az áramszolgáltatókkal közösen kezdjenek párbeszédet a lakossággal, hogy meggyőzzék a közvéleményt a modern fosszilis tüzelésű erőműveken keresztüli hatékonyságnövelés energia- és éghajlat-politikai szükségességéről, és ennek kapcsán vitassák meg a CO2-elkülönítést és -tárolás (CET) kérdését is; |
| --- | --- |

191.

felszólítja az tagállamokat, hogy az áramszolgáltatókkal közösen kezdjenek párbeszédet a lakossággal, hogy meggyőzzék a közvéleményt a modern fosszilis tüzelésű erőműveken keresztüli hatékonyságnövelés energia- és éghajlat-politikai szükségességéről, és ennek kapcsán vitassák meg a CO2-elkülönítést és -tárolás (CET) kérdését is;

| 192. | felszólítja a Bizottságot, hogy ossza meg az információkat a polgárokkal és a tagállamokkal az olyan sikeres projektekről, mint az „európai mobilitás hete” keretében megrendezett „autómentes nap”, és hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a polgárokban gondolatokat indítsanak el városi mobilitásukkal kapcsolatban azzal a szándékkal, hogy elgondolkozzanak közlekedési résztvevőként a városaikban tanúsított magatartásukról, és az „egyéni mobilitás” fogalmát ne korlátozzák kizárólagosan a saját személygépkocsi használatára, hanem a városi és agglomerációs területeken az egyéni előrehaladás valamennyi formájára kiterjesszék, mint például a gyaloglásra, a kerékpározásra, a gépkocsik megosztott használatára, az utazási közösségekre, a taxira és a helyi tömegközlekedésre; |
| --- | --- |

192.

felszólítja a Bizottságot, hogy ossza meg az információkat a polgárokkal és a tagállamokkal az olyan sikeres projektekről, mint az „európai mobilitás hete” keretében megrendezett „autómentes nap”, és hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a polgárokban gondolatokat indítsanak el városi mobilitásukkal kapcsolatban azzal a szándékkal, hogy elgondolkozzanak közlekedési résztvevőként a városaikban tanúsított magatartásukról, és az „egyéni mobilitás” fogalmát ne korlátozzák kizárólagosan a saját személygépkocsi használatára, hanem a városi és agglomerációs területeken az egyéni előrehaladás valamennyi formájára kiterjesszék, mint például a gyaloglásra, a kerékpározásra, a gépkocsik megosztott használatára, az utazási közösségekre, a taxira és a helyi tömegközlekedésre;

| 193. | üdvözli a világ legnagyobb városainak összefogását a C40 égisze alatt, különösen abból a szempontból, hogy az üvegházhatást okozó gázok csökkentését célzó helyi intézkedésekhez kapcsolódó bevált eljárásokat globális szinten kicserélik, és egymástól tanulnak; |
| --- | --- |

193.

üdvözli a világ legnagyobb városainak összefogását a C40 égisze alatt, különösen abból a szempontból, hogy az üvegházhatást okozó gázok csökkentését célzó helyi intézkedésekhez kapcsolódó bevált eljárásokat globális szinten kicserélik, és egymástól tanulnak;

| 194. | hangsúlyozza különösen annak szükségességét, hogy a polgárokat közvetlenül tájékoztassák, konzultáljanak velük és bevonják a döntéshozatali folyamatokba, és arra bíztatja a városi központokat és agglomerációkat, hogy tűzzenek ki konkrét kibocsátáscsökkentési célokat, és ezeket innovatív helyi és regionális finanszírozási programokkal valósítsák meg a közigazgatási hatóságok támogatásával; |
| --- | --- |

194.

hangsúlyozza különösen annak szükségességét, hogy a polgárokat közvetlenül tájékoztassák, konzultáljanak velük és bevonják a döntéshozatali folyamatokba, és arra bíztatja a városi központokat és agglomerációkat, hogy tűzzenek ki konkrét kibocsátáscsökkentési célokat, és ezeket innovatív helyi és regionális finanszírozási programokkal valósítsák meg a közigazgatási hatóságok támogatásával;

| 195. | felszólítja a tagállamokat, hogy a polgárok tudatosságának növelése érdekében a mindenkori építési jogba építsék be azt a rendelkezést, miszerint az építési engedély kérelmezésekor átfogóan tájékoztatni kell a polgárokat arról, hogy milyen lehetőségek vannak helyi szinten a megújuló energiák felhasználására; |
| --- | --- |

195.

felszólítja a tagállamokat, hogy a polgárok tudatosságának növelése érdekében a mindenkori építési jogba építsék be azt a rendelkezést, miszerint az építési engedély kérelmezésekor átfogóan tájékoztatni kell a polgárokat arról, hogy milyen lehetőségek vannak helyi szinten a megújuló energiák felhasználására;

| 196. | javasolja a helyi és regionális közigazgatási szerveknek, körzeteknek, városrészeknek és településeknek, mindenekelőtt azonban a helyi intézményeknek, iskoláknak, illetve gyermekekkel és fiatalokkal foglalkozó gondozó intézményeknek, hogy szervezzenek „energiatakarékossági versenyeket”, valamint nemzeti és uniós szinten megfelelő forrásokkal ellátott helyi kampányokat, hogy köztudatba jobban beépítsék az energiatakarékossági lehetőségeket, biztosítsák a polgárok részvételét, valamint tanulási hatásokat érjenek el; |
| --- | --- |

196.

javasolja a helyi és regionális közigazgatási szerveknek, körzeteknek, városrészeknek és településeknek, mindenekelőtt azonban a helyi intézményeknek, iskoláknak, illetve gyermekekkel és fiatalokkal foglalkozó gondozó intézményeknek, hogy szervezzenek „energiatakarékossági versenyeket”, valamint nemzeti és uniós szinten megfelelő forrásokkal ellátott helyi kampányokat, hogy köztudatba jobban beépítsék az energiatakarékossági lehetőségeket, biztosítsák a polgárok részvételét, valamint tanulási hatásokat érjenek el;

| 197. | javasolja a Bizottságnak, hogy jelentse be az energia- és erőforrás-hatékonyság európai évét, hogy a politika minden szintjén érzékenyebbé tegye a polgárokat az erőforrások hatékonyabb kezelése iránt, és az éghajlatváltozás okán megragadja az alkalmat arra, hogy élénk vitát folytasson az erőforrások rendelkezésre állásáról és kezeléséről; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy küzdjenek az energiaszegénység ellen és biztosítsák a vízfogyasztás kultúrájának fejlődését, valamint oktatási programok révén építsék bele a köztudatba a víztakarékosság fogalmát; felszólítja a Bizottságot, hogy tekintse át egy városok közötti hálózat támogatásának lehetőségét a fenntartható vízfelhasználás ösztönzése érdekében, a bevált gyakorlatok megosztása és kísérleti demonstrációs projektek közös végrehajtása céljával; felkéri a tagállamokat olyan ingyenes ellenőrzések megszervezésére, amelyek révén a polgárok csökkenthetik energiafelhasználásukat és kibocsátásaikat; |
| --- | --- |

197.

javasolja a Bizottságnak, hogy jelentse be az energia- és erőforrás-hatékonyság európai évét, hogy a politika minden szintjén érzékenyebbé tegye a polgárokat az erőforrások hatékonyabb kezelése iránt, és az éghajlatváltozás okán megragadja az alkalmat arra, hogy élénk vitát folytasson az erőforrások rendelkezésre állásáról és kezeléséről; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy küzdjenek az energiaszegénység ellen és biztosítsák a vízfogyasztás kultúrájának fejlődését, valamint oktatási programok révén építsék bele a köztudatba a víztakarékosság fogalmát; felszólítja a Bizottságot, hogy tekintse át egy városok közötti hálózat támogatásának lehetőségét a fenntartható vízfelhasználás ösztönzése érdekében, a bevált gyakorlatok megosztása és kísérleti demonstrációs projektek közös végrehajtása céljával; felkéri a tagállamokat olyan ingyenes ellenőrzések megszervezésére, amelyek révén a polgárok csökkenthetik energiafelhasználásukat és kibocsátásaikat;

| 198. | fontos eszköznek tartja a reklámot és a terméktájékoztatókat, amelyekkel jobban tudatosítható a fogyasztókban a fogyasztási cikkek környezeti költsége és megváltoztatható a fogyasztói magatartás; óva int azonban a „greenwashing”, vagyis a zöldre mosás jelenségétől, valamint felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a nemzeti és európai ipari szövetségekkel konzultálva dolgozzanak ki ágazatuk számára egy reklám- és címkézési kódexet azzal a céllal, hogy elítéljék a termékek környezeti hatásaira vonatkozó félrevezető reklámot és címkézést, illetve tiszteletben tartsák az érvényes európai reklámszabályokat; |
| --- | --- |

198.

fontos eszköznek tartja a reklámot és a terméktájékoztatókat, amelyekkel jobban tudatosítható a fogyasztókban a fogyasztási cikkek környezeti költsége és megváltoztatható a fogyasztói magatartás; óva int azonban a „greenwashing”, vagyis a zöldre mosás jelenségétől, valamint felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a nemzeti és európai ipari szövetségekkel konzultálva dolgozzanak ki ágazatuk számára egy reklám- és címkézési kódexet azzal a céllal, hogy elítéljék a termékek környezeti hatásaira vonatkozó félrevezető reklámot és címkézést, illetve tiszteletben tartsák az érvényes európai reklámszabályokat;

| 199. | fontosnak tartja, hogy a polgárokkal és a kiskereskedelemmel folytatott párbeszédben elsősorban a regionális és idényjellegű termékeket reklámozzák, és vegyék figyelembe az alkalmazott előállítási módra vonatkozó fogyasztói tájékoztatást, különösen a kötelező címkézést mint a fogyasztók döntését segítő eszközt; |
| --- | --- |

199.

fontosnak tartja, hogy a polgárokkal és a kiskereskedelemmel folytatott párbeszédben elsősorban a regionális és idényjellegű termékeket reklámozzák, és vegyék figyelembe az alkalmazott előállítási módra vonatkozó fogyasztói tájékoztatást, különösen a kötelező címkézést mint a fogyasztók döntését segítő eszközt;

| 200. | komoly problémának tartja, hogy a lakosság nem rendelkezik elegendő információval az éghajlatváltozás leküzdését célzó intézkedésekről; felszólítja ezért az EU-t, a tagállamokat, valamint a regionális és települési hatóságokat és intézményeket, hogy a sajtóval, a rádióval és az online médiával közösen tervezzenek meg és hajtsanak végre egy egész Európára kiterjedő tájékoztatókampányt az éghajlatváltozás és az erőforrások szűkössé válásának okairól és hatásairól, amelynek a középpontjában a mindennapi magatartás megváltoztatására vonatkozó egyéni lehetőségeknek kellene állniuk, illetve amelynek jobban és közérthetőbben be kellene mutatnia az európai és nemzeti hatóságok éghajlatváltozás elleni intézkedésekkel kapcsolatos munkáját; |
| --- | --- |

200.

komoly problémának tartja, hogy a lakosság nem rendelkezik elegendő információval az éghajlatváltozás leküzdését célzó intézkedésekről; felszólítja ezért az EU-t, a tagállamokat, valamint a regionális és települési hatóságokat és intézményeket, hogy a sajtóval, a rádióval és az online médiával közösen tervezzenek meg és hajtsanak végre egy egész Európára kiterjedő tájékoztatókampányt az éghajlatváltozás és az erőforrások szűkössé válásának okairól és hatásairól, amelynek a középpontjában a mindennapi magatartás megváltoztatására vonatkozó egyéni lehetőségeknek kellene állniuk, illetve amelynek jobban és közérthetőbben be kellene mutatnia az európai és nemzeti hatóságok éghajlatváltozás elleni intézkedésekkel kapcsolatos munkáját;

| 201. | üdvözli a nagyvállalatok kezdeményezéseit, amelyek arra irányulnak, hogy a személyzet és a közepes méretű beszállítók bevonásával vállalaton belüli kibocsátáscsökkentési célokat érjenek el, és kommunikációs stratégiák révén nyilvánosan reklámozzák a fenntartható termelési és fogyasztási mintákat; arra bátorítja a tagállami és európai gazdasági szövetségeket, hogy a versenyben a fenntartható vállalati gyakorlatot különleges egyedi értékesítési ajánlatként emeljék ki; |
| --- | --- |

201.

üdvözli a nagyvállalatok kezdeményezéseit, amelyek arra irányulnak, hogy a személyzet és a közepes méretű beszállítók bevonásával vállalaton belüli kibocsátáscsökkentési célokat érjenek el, és kommunikációs stratégiák révén nyilvánosan reklámozzák a fenntartható termelési és fogyasztási mintákat; arra bátorítja a tagállami és európai gazdasági szövetségeket, hogy a versenyben a fenntartható vállalati gyakorlatot különleges egyedi értékesítési ajánlatként emeljék ki;

2050 – A jövő ma kezdődik

| 202. | felszólít az éghajlatváltozás elleni küzdelem 2009–2014-re szóló cselekvési menetrendjének végrehajtására a következőképpen:






  a) | Uniós szinten a Bizottság és a tagállamok:






  — | helyi és globális szinten vitát folytatnak, intézkedéseket téve az éghajlatváltozás elleni küzdelem érdekében; |
| --- | --- | --- | --- |

202.

felszólít az éghajlatváltozás elleni küzdelem 2009–2014-re szóló cselekvési menetrendjének végrehajtására a következőképpen:

a)

Uniós szinten a Bizottság és a tagállamok:

—

helyi és globális szinten vitát folytatnak, intézkedéseket téve az éghajlatváltozás elleni küzdelem érdekében;

| — | egy egész EU-ra kiterjedő felső hálózatot fejlesztenek ki, finanszíroznak és vezetnek be, amely a villamosenergia-szolgáltatók valamennyi formája számára hozzáférhető; |
| --- | --- |

—

egy egész EU-ra kiterjedő felső hálózatot fejlesztenek ki, finanszíroznak és vezetnek be, amely a villamosenergia-szolgáltatók valamennyi formája számára hozzáférhető;

| — | támogatják és finanszírozzák a hatékony és fenntartható közlekedési infrastruktúrát, amely csökkenteni fogja a szén-dioxid-kibocsátást, és amely magában foglalja a hidrogéntechnológiát és a nagysebességű vasútvonalakat; |
| --- | --- |

—

támogatják és finanszírozzák a hatékony és fenntartható közlekedési infrastruktúrát, amely csökkenteni fogja a szén-dioxid-kibocsátást, és amely magában foglalja a hidrogéntechnológiát és a nagysebességű vasútvonalakat;

| — | új kommunikációs stratégiákat dolgoznak ki, amelyek nevelik és ösztönzőkkel látják el a polgárokat a kibocsátások megfizethető módon való csökkentése érdekében, mint például információk kidolgozása a termékek és szolgáltatások széntartalmáról; |
| --- | --- |

—

új kommunikációs stratégiákat dolgoznak ki, amelyek nevelik és ösztönzőkkel látják el a polgárokat a kibocsátások megfizethető módon való csökkentése érdekében, mint például információk kidolgozása a termékek és szolgáltatások széntartalmáról;

| — | jogalkotási eszközöket dolgoznak ki valamennyi ipari ágazat arra való ösztönzése érdekében, hogy vállaljanak vezető szerepet az éghajlatváltozás elleni küzdelemben, kezdve a széndioxid-kibocsátásokkal kapcsolatos átláthatóság követelményével; |
| --- | --- |

—

jogalkotási eszközöket dolgoznak ki valamennyi ipari ágazat arra való ösztönzése érdekében, hogy vállaljanak vezető szerepet az éghajlatváltozás elleni küzdelemben, kezdve a széndioxid-kibocsátásokkal kapcsolatos átláthatóság követelményével;

| — | erőteljesebb kapcsolatokat építenek ki a lisszaboni politikai menetrend, a szociális menetrend és az éghajlat-változási politikák között; |
| --- | --- |

—

erőteljesebb kapcsolatokat építenek ki a lisszaboni politikai menetrend, a szociális menetrend és az éghajlat-változási politikák között;

| b) | helyi és regionális szinten különösen a következők tekintetében szükséges a legjobb gyakorlatok előmozdítása és cseréje:






  — | energiahatékonysági és egyéb intézkedések az energiaszegénység elleni küzdelem érdekében, zéró energiateljesítményű magán-, kereskedelmi és nyilvános épületek létrehozásának céljával, |
| --- | --- | --- |

b)

helyi és regionális szinten különösen a következők tekintetében szükséges a legjobb gyakorlatok előmozdítása és cseréje:

—

energiahatékonysági és egyéb intézkedések az energiaszegénység elleni küzdelem érdekében, zéró energiateljesítményű magán-, kereskedelmi és nyilvános épületek létrehozásának céljával,

| — | a hulladék újrafeldolgozása és újrahasznosítása, például a gyűjtőhelyek infrastruktúrájának fejlesztésével, |
| --- | --- |

—

a hulladék újrafeldolgozása és újrahasznosítása, például a gyűjtőhelyek infrastruktúrájának fejlesztésével,

| — | a megújuló energiákat felhasználó, alacsony kibocsátású személygépkocsik infrastruktúrájának kialakítása, valamint ösztönzők bevezetése a zéró kibocsátású járművek tömegközlekedésben való használatára, |
| --- | --- |

—

a megújuló energiákat felhasználó, alacsony kibocsátású személygépkocsik infrastruktúrájának kialakítása, valamint ösztönzők bevezetése a zéró kibocsátású járművek tömegközlekedésben való használatára,

| — | a fenntarthatóbb mobilitás támogatása a városokban és a vidéki térségekben, |
| --- | --- |

—

a fenntarthatóbb mobilitás támogatása a városokban és a vidéki térségekben,

| — | az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással kapcsolatos intézkedések elfogadása és végrehajtása, |
| --- | --- |

—

az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással kapcsolatos intézkedések elfogadása és végrehajtása,

| — | a helyi és regionális élelmiszer-termelés és -fogyasztás ösztönzése; |
| --- | --- |

—

a helyi és regionális élelmiszer-termelés és -fogyasztás ösztönzése;

| 203. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy hosszú távú perspektíván alapuló politikai eszközökkel és oktatási intézkedésekkel válaszoljunk az éghajlatváltozásra és annak hatásaira, és az ennek alapjául szolgáló döntéseket egységesen hajtsuk végre, és ne rendeljük alá rövid távú politikai céloknak; szorgalmazza olyan életmódok és fogyasztási minták előmozdítását, amelyek a fenntartható fejlődésre irányulnak; |
| --- | --- |

203.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy hosszú távú perspektíván alapuló politikai eszközökkel és oktatási intézkedésekkel válaszoljunk az éghajlatváltozásra és annak hatásaira, és az ennek alapjául szolgáló döntéseket egységesen hajtsuk végre, és ne rendeljük alá rövid távú politikai céloknak; szorgalmazza olyan életmódok és fogyasztási minták előmozdítását, amelyek a fenntartható fejlődésre irányulnak;

| 204. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy ne kapituláljunk az éghajlat-változási probléma összetettsége miatt, hanem jövőbelátó alkotóvággyal és vezetési képességekkel kell a politika, a gazdaság és a társadalom területén a gazdasági, ökológiai és társadalmi kihívásokra válaszolnunk, amelyek elé a nyersanyagok szűkössé válásában kifejeződő energia- és éghajlat-politikai korszakváltás állít bennünket; |
| --- | --- |

204.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy ne kapituláljunk az éghajlat-változási probléma összetettsége miatt, hanem jövőbelátó alkotóvággyal és vezetési képességekkel kell a politika, a gazdaság és a társadalom területén a gazdasági, ökológiai és társadalmi kihívásokra válaszolnunk, amelyek elé a nyersanyagok szűkössé válásában kifejeződő energia- és éghajlat-politikai korszakváltás állít bennünket;

| 205. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az Európai Unió alapító gondolatából kiindulva a szükségességről és a helyességről való meggyőződésből meghozzuk a döntéseket, és megragadjuk az egyszeri lehetőséget arra, hogy stratégiai cselekvéssel alakítsuk társadalmunk jövőjét; |
| --- | --- |

205.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az Európai Unió alapító gondolatából kiindulva a szükségességről és a helyességről való meggyőződésből meghozzuk a döntéseket, és megragadjuk az egyszeri lehetőséget arra, hogy stratégiai cselekvéssel alakítsuk társadalmunk jövőjét;

| 206. | felszólítja az Európai Parlament illetékes egységeit, hogy a jelentés elfogadását követő három hónapon belül készítsék el és tegyék közzé e jelentés, valamint a bizottsági munka nagyközönségnek szánt változatát; |
| --- | --- |

206.

felszólítja az Európai Parlament illetékes egységeit, hogy a jelentés elfogadását követő három hónapon belül készítsék el és tegyék közzé e jelentés, valamint a bizottsági munka nagyközönségnek szánt változatát;

| 207. | felhívja illetékes bizottságait, hogy a következő parlamenti ciklusban kövessék nyomon a fenti ajánlások végrehajtását, beleértve a Bizottság következő hivatali idejére vonatkozó biztosjelölt-meghallgatások, és a nemzeti parlamentekben lévő partnereikkel fenntartott kapcsolataik keretében történő nyomon követést; felhívja az Európai Parlament harmadik országokkal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttségeit, és a multilaterális parlamenti közgyűlések európai parlamenti résztvevőit, hogy rendszeresen vessék fel az éghajlatváltozás kérdését és az összes ország részéről foganatosítandó fellépések és kezdeményezések szükségességét a harmadik országok képviselőivel fenntartott kapcsolataikban; |
| --- | --- |

207.

felhívja illetékes bizottságait, hogy a következő parlamenti ciklusban kövessék nyomon a fenti ajánlások végrehajtását, beleértve a Bizottság következő hivatali idejére vonatkozó biztosjelölt-meghallgatások, és a nemzeti parlamentekben lévő partnereikkel fenntartott kapcsolataik keretében történő nyomon követést; felhívja az Európai Parlament harmadik országokkal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttségeit, és a multilaterális parlamenti közgyűlések európai parlamenti résztvevőit, hogy rendszeresen vessék fel az éghajlatváltozás kérdését és az összes ország részéről foganatosítandó fellépések és kezdeményezések szükségességét a harmadik országok képviselőivel fenntartott kapcsolataikban;

*

- *

| 208. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az ENSZ éghajlat-változási keretegyezménye titkárságának, ez utóbbi felé azzal a kéréssel, hogy azt továbbítsák valamennyi EU-n kívüli szerződő félnek és a keretegyezményben említett megfigyelőnek. |
| --- | --- |

208.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az ENSZ éghajlat-változási keretegyezménye titkárságának, ez utóbbi felé azzal a kéréssel, hogy azt továbbítsák valamennyi EU-n kívüli szerződő félnek és a keretegyezményben említett megfigyelőnek.

---

(1)  HL C 74. E, 2008.3.20., 652. o.; ld. még a 2008.2.18-i plenáris ülés jegyzőkönyvének 7. pontját

(2)  HL C 282. E, 2008.11.6., 437. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0032.

(4)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0125.

(5)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0223.

(6)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0491.

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 2005. július 6-i 2005/32/EK irányelve az energiafelhasználó termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények megállapításának kereteiről (HL L 191., 2005.7.22., 29. o.).

(8)  HL C 282. E, 2008.11.6., 281. o.

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/56/EK irányelve ( 2008. június 17. ) a tengeri környezetvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (HL L 164., 2008.6.25., 19. o.).

---

A. MELLÉKLET

VÁLOGATÁS AZ EU POZITÍV ÉGHAJLATI HOZZÁJÁRULÁST TARTALMAZÓ KÖRNYEZETI JOGSZABÁLYAIBÓL

Hatályos jogszabályok:

| — | a Tanács 91/676/EGK irányelve (1) (1991. december 12.) a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről |
| --- | --- |

—

a Tanács 91/676/EGK irányelve (1) (1991. december 12.) a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről

| — | a Tanács 92/43/EGK irányelve (2) (1992. május 21.) a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről, valamint az ezzel összefüggő jogi aktusok |
| --- | --- |

—

a Tanács 92/43/EGK irányelve (2) (1992. május 21.) a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről, valamint az ezzel összefüggő jogi aktusok

| — | a Tanács 93/12/EGK irányelve (3) (1993. március 23.) egyes folyékony tüzelőanyagok kéntartalmáról, valamint az ezzel összefüggő jogi aktusok |
| --- | --- |

—

a Tanács 93/12/EGK irányelve (3) (1993. március 23.) egyes folyékony tüzelőanyagok kéntartalmáról, valamint az ezzel összefüggő jogi aktusok

| — | a Tanács 96/61/EK irányelve (4) (1996. szeptember 24.) a környezetszennyezés integrált megelőzéséről és csökkentéséről, valamint az ezzel összefüggő jogi aktusok |
| --- | --- |

—

a Tanács 96/61/EK irányelve (4) (1996. szeptember 24.) a környezetszennyezés integrált megelőzéséről és csökkentéséről, valamint az ezzel összefüggő jogi aktusok

| — | az Európai Parlament és a Tanács 98/70/EK irányelve (5) (1998. október 13.) a benzin és a dízelüzemanyagok minőségéről, valamint a 93/12/EGK tanácsi irányelv módosításáról, valamint az ezzel összefüggő jogi aktusok |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács 98/70/EK irányelve (5) (1998. október 13.) a benzin és a dízelüzemanyagok minőségéről, valamint a 93/12/EGK tanácsi irányelv módosításáról, valamint az ezzel összefüggő jogi aktusok

| — | az Európai Parlament és a Tanács 2000/60/EK irányelve (6) (2000. október 23.) a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács 2000/60/EK irányelve (6) (2000. október 23.) a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról

| — | az Európai Parlament és a Tanács 2001/80/EK irányelve (7) (2001. október 23.) a nagy tüzelőberendezésekből származó egyes szennyező anyagok levegőbe történő kibocsátásának korlátozásáról, valamint az ezzel összefüggő jogi aktusok |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács 2001/80/EK irányelve (7) (2001. október 23.) a nagy tüzelőberendezésekből származó egyes szennyező anyagok levegőbe történő kibocsátásának korlátozásáról, valamint az ezzel összefüggő jogi aktusok

| — | az Európai Parlament és a Tanács 2002/91/EK irányelve (8) (2002. december 16.) az épületek energiateljesítményéről |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács 2002/91/EK irányelve (8) (2002. december 16.) az épületek energiateljesítményéről

| — | az Európai Parlament és a Tanács 2003/87/EK irányelve (9) (2003. október 13.) az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról, valamint az ezzel összefüggő jogi aktusok |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács 2003/87/EK irányelve (9) (2003. október 13.) az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról, valamint az ezzel összefüggő jogi aktusok

| — | az Európai Parlament és a Tanács 2003/105/EK irányelve (10) (2003. december 16.) a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek veszélyeinek ellenőrzéséről szóló 96/82/EK tanácsi irányelv módosításáról |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács 2003/105/EK irányelve (10) (2003. december 16.) a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek veszélyeinek ellenőrzéséről szóló 96/82/EK tanácsi irányelv módosításáról

| — | az Európai Parlament és a Tanács 2004/12/EK irányelve (11) (2004. február 11.) a csomagolásról és a csomagolási hulladékról szóló 94/62/EK irányelv módosításáról |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács 2004/12/EK irányelve (11) (2004. február 11.) a csomagolásról és a csomagolási hulladékról szóló 94/62/EK irányelv módosításáról

| — | az Európai Parlament és a Tanács 549/2004/EK rendelete (12) (2004. március 10.) az egységes európai égbolt létrehozására vonatkozó keret megállapításáról |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács 549/2004/EK rendelete (12) (2004. március 10.) az egységes európai égbolt létrehozására vonatkozó keret megállapításáról

| — | az Európai Parlament és a Tanács 2005/32/EK irányelve (13) (2005. július 6.) az energiafelhasználó termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények megállapításának kereteiről, valamint a 92/42/EGK tanácsi, illetve a 96/57/EK és a 2000/55/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács 2005/32/EK irányelve (13) (2005. július 6.) az energiafelhasználó termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények megállapításának kereteiről, valamint a 92/42/EGK tanácsi, illetve a 96/57/EK és a 2000/55/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról

| — | az Európai Parlament és a Tanács 2006/40/EK irányelve (14) (2006. május 17.) a gépjárművek légkondicionáló rendszereiből eredő kibocsátásokról és a 70/156/EGK tanácsi irányelv módosításáról, valamint az ezzel összefüggő jogi aktusok |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács 2006/40/EK irányelve (14) (2006. május 17.) a gépjárművek légkondicionáló rendszereiből eredő kibocsátásokról és a 70/156/EGK tanácsi irányelv módosításáról, valamint az ezzel összefüggő jogi aktusok

| — | az Európai Parlament és a Tanács 1982/2006/EK határozata (15) (2006. december 18.) az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2013) |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács 1982/2006/EK határozata (15) (2006. december 18.) az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2013)

| — | az Európai Parlament és a Tanács 715/2007/EK rendelete (16) (2007. június 20.) a könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek (Euro 5 és Euro 6) kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyásáról és a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetőségéről, valamint az ezzel összefüggő jogi aktusok |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács 715/2007/EK rendelete (16) (2007. június 20.) a könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek (Euro 5 és Euro 6) kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyásáról és a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetőségéről, valamint az ezzel összefüggő jogi aktusok

Közzétételre váró szövegek
  :

| — | a 2003/87/EK irányelvnek az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének továbbfejlesztése és kiterjesztése tekintetében történő módosításáról szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2008/0013(COD)) |
| --- | --- |

—

a 2003/87/EK irányelvnek az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének továbbfejlesztése és kiterjesztése tekintetében történő módosításáról szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2008/0013(COD))

| — | az üvegházhatást okozó gázkibocsátásnak a 2020-ig terjedő időszakra szóló közösségi kötelezettségvállalásoknak megfelelő szintre történő csökkentésére irányuló tagállami törekvésekről szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (2008/0014(COD)) |
| --- | --- |

—

az üvegházhatást okozó gázkibocsátásnak a 2020-ig terjedő időszakra szóló közösségi kötelezettségvállalásoknak megfelelő szintre történő csökkentésére irányuló tagállami törekvésekről szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (2008/0014(COD))

| — | a szén-dioxid geológiai tárolásáról, valamint a 85/337/EGK és a 96/61/EK tanácsi irányelv, a 2000/60/EK, a 2001/80/EK, a 2004/35/EK és a 2006/12/EK irányelv és az 1013/2006/EK rendelet módosításáról szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2008/0015(COD)) |
| --- | --- |

—

a szén-dioxid geológiai tárolásáról, valamint a 85/337/EGK és a 96/61/EK tanácsi irányelv, a 2000/60/EK, a 2001/80/EK, a 2004/35/EK és a 2006/12/EK irányelv és az 1013/2006/EK rendelet módosításáról szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2008/0015(COD))

| — | a megújuló forrásokból előállított energia támogatásáról szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2008/0016(COD)) |
| --- | --- |

—

a megújuló forrásokból előállított energia támogatásáról szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2008/0016(COD))

| — | az új személygépkocsikra vonatkozó kibocsátási követelményeknek a könnyű haszongépjárművek szén-dioxid-kibocsátásának csökkentésére irányuló közösségi integrált megközelítés keretében történő meghatározásáról szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2007/0297(COD)) |
| --- | --- |

—

az új személygépkocsikra vonatkozó kibocsátási követelményeknek a könnyű haszongépjárművek szén-dioxid-kibocsátásának csökkentésére irányuló közösségi integrált megközelítés keretében történő meghatározásáról szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2007/0297(COD))

| — | a benzinre, a benzinre, a dízelüzemanyagokra és a gázolajra vonatkozó műszaki előírások, illetőleg az üvegházhatást okozó kibocsátott gázok mennyiségének ellenőrzését és mérséklését célzó mechanizmus bevezetése tekintetében a 98/70/EK irányelv módosításáról, a belvízi hajókban felhasznált tüzelőanyagokra vonatkozó műszaki előírások tekintetében az 1999/32/EK irányelv módosításáról, valamint a 93/12/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2007/0019(COD)) |
| --- | --- |

—

a benzinre, a benzinre, a dízelüzemanyagokra és a gázolajra vonatkozó műszaki előírások, illetőleg az üvegházhatást okozó kibocsátott gázok mennyiségének ellenőrzését és mérséklését célzó mechanizmus bevezetése tekintetében a 98/70/EK irányelv módosításáról, a belvízi hajókban felhasznált tüzelőanyagokra vonatkozó műszaki előírások tekintetében az 1999/32/EK irányelv módosításáról, valamint a 93/12/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2007/0019(COD))

---

(1)  HL L 375., 1991.12.31., 1. o.

(2)  HL L 206., 1992.7.22., 7. o.

(3)  HL L 74., 1993.3.27., 81. o.

(4)  HL L 257., 1996.10.10., 26. o.

(5)  HL L 350., 1998.12.28., 58. o.

(6)  HL L 327., 2000.12.22., 1. o.

(7)  HL L 309., 2001.11.27., 1. o.

(8)  HL L 1., 2003.1.4., 65. o.

(9)  HL L 275., 2003.10.25., 32. o.

(10)  HL L 345., 2003.12.31., 97. o.

(11)  HL L 47., 2004.2.18., 26. o.

(12)  HL L 96., 2004.3.31., 1. o.

(13)  HL L 191., 2005.7.22., 29. o.

(14)  HL L 161., 2006.6.14., 12. o.

(15)  HL L 412., 2006.12.30., 1. o.

(16)  HL L 171., 2007.6.29., 1. o.

---

B. MELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉGHAJLATVÁLTOZÁSRA ÉS ENERGIÁRA VONATKOZÓ ÁLLÁSFOGLALÁSAI

| — | az éghajlatváltozásról tartandó Buenos Aires-i konferenciára (COP-10) vonatkozó európai uniós stratégiáról szóló 2004. november 17-i állásfoglalás (1) |
| --- | --- |

—

az éghajlatváltozásról tartandó Buenos Aires-i konferenciára (COP-10) vonatkozó európai uniós stratégiáról szóló 2004. november 17-i állásfoglalás (1)

| — | a Buenos Aires-i éghajlat-változási konferencia eredményeiről szóló 2005. január 13-i állásfoglalás (2) |
| --- | --- |

—

a Buenos Aires-i éghajlat-változási konferencia eredményeiről szóló 2005. január 13-i állásfoglalás (2)

| — | a kormányzati szakértők éghajlatváltozásról szóló szemináriumáról szóló 2005. május 12-i állásfoglalás (3) |
| --- | --- |

—

a kormányzati szakértők éghajlatváltozásról szóló szemináriumáról szóló 2005. május 12-i állásfoglalás (3)

| — | a globális éghajlatváltozás legyőzéséről szóló 2005. november 16-i állásfoglalás (4) |
| --- | --- |

—

a globális éghajlatváltozás legyőzéséről szóló 2005. november 16-i állásfoglalás (4)

| — | az éghajlatváltozásról szóló 2006. január 18-i állásfoglalás (5) |
| --- | --- |

—

az éghajlatváltozásról szóló 2006. január 18-i állásfoglalás (5)

| — | az „Energiahatékonyság, avagy többet kevesebbel” című zöld könyvről szóló 2006. június 1-jei állásfoglalás (6) |
| --- | --- |

—

az „Energiahatékonyság, avagy többet kevesebbel” című zöld könyvről szóló 2006. június 1-jei állásfoglalás (6)

| — | a repülés éghajlatváltozásra gyakorolt hatásának csökkentéséről szóló 2006. július 4-i állásfoglalás (7) |
| --- | --- |

—

a repülés éghajlatváltozásra gyakorolt hatásának csökkentéséről szóló 2006. július 4-i állásfoglalás (7)

| — | a nairobi éghajlat-változási konferencián követendő európai uniós stratégiáról (COP 12 és COP/MOP 2) szóló 2006. október 26-i állásfoglalás (8) |
| --- | --- |

—

a nairobi éghajlat-változási konferencián követendő európai uniós stratégiáról (COP 12 és COP/MOP 2) szóló 2006. október 26-i állásfoglalás (8)

| — | az „Európai stratégia az energiaellátás fenntarthatóságáért, versenyképességéért és biztonságáért” című zöld könyvről szóló 2006. december 14-i állásfoglalás (9) |
| --- | --- |

—

az „Európai stratégia az energiaellátás fenntarthatóságáért, versenyképességéért és biztonságáért” című zöld könyvről szóló 2006. december 14-i állásfoglalás (9)

| — | az éghajlatváltozásról szóló 2007. február 14-i állásfoglalás (10) |
| --- | --- |

—

az éghajlatváltozásról szóló 2007. február 14-i állásfoglalás (10)

| — | az Európai Unió és az éghajlatváltozás által leginkább sebezhető, szegény fejlődő országok közötti, éghajlatváltozás elleni globális szövetség kiépítéséről szóló 2008. október 21-i állásfoglalás (11) |
| --- | --- |

—

az Európai Unió és az éghajlatváltozás által leginkább sebezhető, szegény fejlődő országok közötti, éghajlatváltozás elleni globális szövetség kiépítéséről szóló 2008. október 21-i állásfoglalás (11)

---

(1)  HL C 201. E, 2005.8.18., 81. o.

(2)  HL C 247. E, 2005.10.6., 144. o.

(3)  HL C 92. E, 2006.4.20., 384. o.

(4)  HL C 280. E, 2006.11.18., 120. o.

(5)  HL C 287. E, 2006.11.24., 182. o.

(6)  HL C 298. E, 2006.12.8., 273. o.

(7)  HL C 303. E, 2006.12.13., 119. o.

(8)  HL C 313. E, 2006.12.20., 439. o.

(9)  HL C 317. E, 2006.12.23., 876. o.

(10)  HL C 287. E, 2007.11.29., 344. o.

(11)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0491.

---

| 18.3.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 67/85 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 67/85

---

Energiahatékonyság információs és kommunikációs technológiákkal

P6_TA(2009)0044

Az Európai Parlament 2009. február 4-i jogalkotási állásfoglalása az energiahatékonyság jelentette kihívás információs és kommunikációs technológiákkal történő megválaszolásáról

(2010/C 67 E/09)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel „Az energiahatékonyság jelentette kihívás megválaszolása információs és kommunikációs technológiákkal” című, 2008. május 13-i bizottsági közleményre (COM(2008)0241), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az energiahatékonyság jelentette kihívás megválaszolása információs és kommunikációs technológiákkal” című, 2008. május 13-i bizottsági közleményre (COM(2008)0241),

| — | tekintettel a Bizottság 2008. január 23-i„2020-ra 20-20% – Az éghajlatváltozásból származó lehetőségek Európa számára” című közleményére (COM(2008)0030), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2008. január 23-i„2020-ra 20-20% – Az éghajlatváltozásból származó lehetőségek Európa számára” című közleményére (COM(2008)0030),

| — | tekintettel az Európai Bizottság megbízásából 2008 szeptemberében készített, az információs és kommunikációs technológiáknak az energiahatékonyságra gyakorolt hatásáról szóló tanulmányra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság megbízásából 2008 szeptemberében készített, az információs és kommunikációs technológiáknak az energiahatékonyságra gyakorolt hatásáról szóló tanulmányra,

| — | tekintettel az Európai Tanács elnökségének 2007. március 8–9-i következtetéseire, és különösen a 2007 és 2009 közötti időszakra vonatkozó, „Az európai energiapolitika” című cselekvési tervére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács elnökségének 2007. március 8–9-i következtetéseire, és különösen a 2007 és 2009 közötti időszakra vonatkozó, „Az európai energiapolitika” című cselekvési tervére,

| — | tekintettel az épületek energiateljesítményéről szóló, 2002. december 16-i 2002/91/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az épületek energiateljesítményéről szóló, 2002. december 16-i 2002/91/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1),

| — | tekintettel az energia-végfelhasználás hatékonyságáról és az energetikai szolgáltatásokról szóló, 2006. április 5-i 2006/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az energia-végfelhasználás hatékonyságáról és az energetikai szolgáltatásokról szóló, 2006. április 5-i 2006/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2),

| — | tekintettel az irodai berendezésekre vonatkozó közösségi energiahatékonysági címkézési programról szóló, 2008. január 15-i 106/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet átdolgozott változatára (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az irodai berendezésekre vonatkozó közösségi energiahatékonysági címkézési programról szóló, 2008. január 15-i 106/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet átdolgozott változatára (3),

| — | tekintettel az energiafelhasználó termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények megállapításának kereteiről szóló, 2005. július 6-i 2005/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az energiafelhasználó termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények megállapításának kereteiről szóló, 2005. július 6-i 2005/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4),

| — | tekintettel a versenyképességi és innovációs keretprogram (2007–2013) létrehozásáról szóló, 2006. október 24-i 1639/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a versenyképességi és innovációs keretprogram (2007–2013) létrehozásáról szóló, 2006. október 24-i 1639/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (5),

| — | tekintettel az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2013) szóló, 2006. december 18-i 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2013) szóló, 2006. december 18-i 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (6),

| — | tekintettel az európai műholdas navigációs programok (EGNOS és Galileo) végrehajtásának folytatásáról szóló, 2008. július 9-i 683/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai műholdas navigációs programok (EGNOS és Galileo) végrehajtásának folytatásáról szóló, 2008. július 9-i 683/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (7),

| — | tekintettel az európai stratégiai energiatechnológiai tervről szóló, 2008. július 9-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai stratégiai energiatechnológiai tervről szóló, 2008. július 9-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel „Az energiahatékonysági cselekvési terv: a lehetőségek kihasználása” című 2008. január 31-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az energiahatékonysági cselekvési terv: a lehetőségek kihasználása” című 2008. január 31-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel a CARS 21: versenyképes autóipari szabályozási keretről szóló, 2008. január 15-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a CARS 21: versenyképes autóipari szabályozási keretről szóló, 2008. január 15-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel a 2006. december 14-i az „Európai stratégia az energiaellátás fenntarthatósága, versenyképessége és biztonsága tárgyában” című zöld könyvről szóló állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2006. december 14-i az „Európai stratégia az energiaellátás fenntarthatósága, versenyképessége és biztonsága tárgyában” című zöld könyvről szóló állásfoglalására (11),

| — | tekintettel „Az energiahatékonyságról, avagy többet kevesebbel” című zöld könyvről szóló, 2006. június 1-jei állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az energiahatékonyságról, avagy többet kevesebbel” című zöld könyvről szóló, 2006. június 1-jei állásfoglalására (12),

| — | tekintettel „Az európai információs társadalom a növekedésért és foglalkoztatásért” című, 2006. március 14-i állásfoglalására (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az európai információs társadalom a növekedésért és foglalkoztatásért” című, 2006. március 14-i állásfoglalására (13),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkének (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel az EU 2020-ra azt tűzte ki célul, hogy az üvegházhatású gázok kibocsátását legalább 20%-kal csökkenti, és a felhasznált energia 20%-át megújuló forrásokból nyeri ki, és mivel ugyanebben az időszakban további 20%-os javulást kíván elérni az energiahatékonyság terén, |
| --- | --- |

A.

mivel az EU 2020-ra azt tűzte ki célul, hogy az üvegházhatású gázok kibocsátását legalább 20%-kal csökkenti, és a felhasznált energia 20%-át megújuló forrásokból nyeri ki, és mivel ugyanebben az időszakban további 20%-os javulást kíván elérni az energiahatékonyság terén,

| B. | mivel a számítások szerint az információs és kommunikációs technológiákon (IKT) alapuló technológiákkal évente több mint 50 millió tonna szén-dioxidot lehetne megtakarítani, |
| --- | --- |

B.

mivel a számítások szerint az információs és kommunikációs technológiákon (IKT) alapuló technológiákkal évente több mint 50 millió tonna szén-dioxidot lehetne megtakarítani,

| C. | mivel ezeket a célkitűzéseket nem szabad az európai uniós gazdaság versenyképességének és fenntarthatóságának kárára megvalósítani, |
| --- | --- |

C.

mivel ezeket a célkitűzéseket nem szabad az európai uniós gazdaság versenyképességének és fenntarthatóságának kárára megvalósítani,

| D. | mivel az EU azt a célt tűzte ki, hogy 2010-re a legversenyképesebb tudásalapú gazdasággá válik, és mivel a gazdasági versenyképesség szorosan összefügg az energiahatékonysággal, valamint az információs és kommunikációs technológiák használatával, |
| --- | --- |

D.

mivel az EU azt a célt tűzte ki, hogy 2010-re a legversenyképesebb tudásalapú gazdasággá válik, és mivel a gazdasági versenyképesség szorosan összefügg az energiahatékonysággal, valamint az információs és kommunikációs technológiák használatával,

| E. | mivel az energiahatékonyság növelése az üvegházhatású gázok kibocsátása csökkentésének az egyik leggazdaságosabb módja, és mivel az energiahatékonyság közvetlen fogyasztói megtakarításokhoz vezethet, |
| --- | --- |

E.

mivel az energiahatékonyság növelése az üvegházhatású gázok kibocsátása csökkentésének az egyik leggazdaságosabb módja, és mivel az energiahatékonyság közvetlen fogyasztói megtakarításokhoz vezethet,

| F. | mivel az információs és kommunikációs technológiáknak – különösen az intelligens hálózatoknak és épületeknek, valamint az energiaintenzív iparágak által alkalmazott termelési folyamatok technológiai korszerűsítésének – nagy szerepük van az energiahatékonyság helyi és globális szintű, iparosodott és fellendülőben levő gazdaságokban való növelésében, és mivel a gyártás és a szállítás intelligens szállítási rendszereinek köszönhetően nagy mértékű megtakarításra lehet számítani, |
| --- | --- |

F.

mivel az információs és kommunikációs technológiáknak – különösen az intelligens hálózatoknak és épületeknek, valamint az energiaintenzív iparágak által alkalmazott termelési folyamatok technológiai korszerűsítésének – nagy szerepük van az energiahatékonyság helyi és globális szintű, iparosodott és fellendülőben levő gazdaságokban való növelésében, és mivel a gyártás és a szállítás intelligens szállítási rendszereinek köszönhetően nagy mértékű megtakarításra lehet számítani,

| G. | mivel az IKT-ágazat okozza jelenleg a világ CO2-kibocsátásának 2%-át, az ágazat azonban nemcsak saját CO2-kibocsátását csökkenthetné, hanem mindenekelőtt az egész nemzetgazdaság számára innovatív és hatékonyabb energiafelhasználású alkalmazásokat fejleszthet ki, |
| --- | --- |

G.

mivel az IKT-ágazat okozza jelenleg a világ CO2-kibocsátásának 2%-át, az ágazat azonban nemcsak saját CO2-kibocsátását csökkenthetné, hanem mindenekelőtt az egész nemzetgazdaság számára innovatív és hatékonyabb energiafelhasználású alkalmazásokat fejleszthet ki,

| H. | mivel a technológiasemlegességet tiszteletben kell tartani annak érdekében, hogy az összes felhasználható IKT-alapú technológia az EU rendelkezésére álljon az üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó célkitűzések megvalósításához, |
| --- | --- |

H.

mivel a technológiasemlegességet tiszteletben kell tartani annak érdekében, hogy az összes felhasználható IKT-alapú technológia az EU rendelkezésére álljon az üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó célkitűzések megvalósításához,

| I. | mivel az IKT-ipar olyan eszközöket kínál, amelyek kulcsfontosságú szerepet töltenek be a rendszerek teljesítményének és energiafogyasztásának összevetésében, |
| --- | --- |

I.

mivel az IKT-ipar olyan eszközöket kínál, amelyek kulcsfontosságú szerepet töltenek be a rendszerek teljesítményének és energiafogyasztásának összevetésében,

| J. | mivel az Unió már számos programot és kezdeményezést indított az energiával kapcsolatos IKT-kutatás és innováció támogatása céljából (hetedik kutatási és technológiafejlesztési keretprogram (FP7), IKT-politika támogatási program és az intelligens energiát támogató európai operatív programok); mivel az adókedvezmények és az állami szubvenciós eszközök anyagi támogatást és ösztönzést biztosítanak az intelligens energiahatékonysági megoldások kutatásához, |
| --- | --- |

J.

mivel az Unió már számos programot és kezdeményezést indított az energiával kapcsolatos IKT-kutatás és innováció támogatása céljából (hetedik kutatási és technológiafejlesztési keretprogram (FP7), IKT-politika támogatási program és az intelligens energiát támogató európai operatív programok); mivel az adókedvezmények és az állami szubvenciós eszközök anyagi támogatást és ösztönzést biztosítanak az intelligens energiahatékonysági megoldások kutatásához,

| K. | mivel az ipar és a kkv-k kulcsfontosságú szerepet töltenek be az energiahatékonyság növelésében az IKT-n és az innováción keresztül, |
| --- | --- |

K.

mivel az ipar és a kkv-k kulcsfontosságú szerepet töltenek be az energiahatékonyság növelésében az IKT-n és az innováción keresztül,

| 1. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy – például figyelemfelkeltő kampányok keretében – kíséreljék meg jobban tudatosítani az IKT által az uniós gazdaság energiahatékonyságának javításában betöltött szerepet, és mint a versenyképességet, a fenntartható fejlődést és az uniós polgárok életminőségének javulását biztosító, a növekvő termelékenység, gazdasági növekedés és költségcsökkentés mögötti hajtóerőt; |
| --- | --- |

1.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy – például figyelemfelkeltő kampányok keretében – kíséreljék meg jobban tudatosítani az IKT által az uniós gazdaság energiahatékonyságának javításában betöltött szerepet, és mint a versenyképességet, a fenntartható fejlődést és az uniós polgárok életminőségének javulását biztosító, a növekvő termelékenység, gazdasági növekedés és költségcsökkentés mögötti hajtóerőt;

| 2. | javasolja a Tanács következő elnökségeinek, hogy az információs és kommunikációs technológiákat, valamint az éghajlatváltozás elleni küzdelemben és az ahhoz való alkalmazkodásban betöltött fontos szerepüket tegyék elnökségük egyik központi témájává; |
| --- | --- |

2.

javasolja a Tanács következő elnökségeinek, hogy az információs és kommunikációs technológiákat, valamint az éghajlatváltozás elleni küzdelemben és az ahhoz való alkalmazkodásban betöltött fontos szerepüket tegyék elnökségük egyik központi témájává;

| 3. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hangolják össze az energiahatékonyságra vonatkozó feltételrendszereiket, megközelítésmódjukat és jogi aktusaikat, továbbá gondolkodjak holisztikus módon, azaz ne csak az összetevőket, hanem az egész rendszert lássák maguk előtt (például az energetikailag optimalizált épületek esetén); sürgeti a Bizottságot, hogy a hatásvizsgálati iránymutatásokba esetleg foglaljon bele egy kimutatást az IKT-alapú megoldásokban rejlő várható energiamegtakarításról; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hangolják össze az energiahatékonyságra vonatkozó feltételrendszereiket, megközelítésmódjukat és jogi aktusaikat, továbbá gondolkodjak holisztikus módon, azaz ne csak az összetevőket, hanem az egész rendszert lássák maguk előtt (például az energetikailag optimalizált épületek esetén); sürgeti a Bizottságot, hogy a hatásvizsgálati iránymutatásokba esetleg foglaljon bele egy kimutatást az IKT-alapú megoldásokban rejlő várható energiamegtakarításról;

| 4. | felhívja azokat a tagállamokat, amelyek még nem dolgoztak ki az uniós CO2-kibocsátás fokozatos csökkentésére irányuló, IT/IKT-alapú zöld stratégiát, hogy tegyék ezt meg; |
| --- | --- |

4.

felhívja azokat a tagállamokat, amelyek még nem dolgoztak ki az uniós CO2-kibocsátás fokozatos csökkentésére irányuló, IT/IKT-alapú zöld stratégiát, hogy tegyék ezt meg;

| 5. | felhívja a tagállamokat, hogy alkalmazzák gyakrabban az úgynevezett zöld közbeszerzéseket annak érdekében, hogy az energiahatékonyság fokozása céljából követendő példaként a közigazgatásban is jobban elterjedjenek az IKT-alapú megoldások; felhívja a közszférát, elsősorban az uniós intézményeket, hogy a lehető legnagyobb mértékben próbáljanak papírmentes irodai politikát, dokumentumkezelést, e-kormányzást, e-ügyintézést, távmunkát folytatni, valamint video- és telefonkonferenciákra szorítkozni; sürgeti a Bizottságot, hogy mutasson példát, és dogozzon ki cselekvési tervet az uniós intézmények energiafelhasználásának csökkentésére; |
| --- | --- |

5.

felhívja a tagállamokat, hogy alkalmazzák gyakrabban az úgynevezett zöld közbeszerzéseket annak érdekében, hogy az energiahatékonyság fokozása céljából követendő példaként a közigazgatásban is jobban elterjedjenek az IKT-alapú megoldások; felhívja a közszférát, elsősorban az uniós intézményeket, hogy a lehető legnagyobb mértékben próbáljanak papírmentes irodai politikát, dokumentumkezelést, e-kormányzást, e-ügyintézést, távmunkát folytatni, valamint video- és telefonkonferenciákra szorítkozni; sürgeti a Bizottságot, hogy mutasson példát, és dogozzon ki cselekvési tervet az uniós intézmények energiafelhasználásának csökkentésére;

| 6. | hangsúlyozza, hogy az energiahatékonyság növelésére irányuló új, IKT-alapú technológiai megoldások kidolgozása és alkalmazása céljából a döntéshozatal minden szintjén nagyobb erőfeszítést kell tenni az összes rendelkezésre álló pénzügyi eszköz felhasználására (például az FP7, a versenyképességi és innovációs keretprogram, a kohéziós politika által támogatott megfelelő operatív programok, valamint a nemzeti és regionális programok); felhívja a Bizottságot, hogy írja elő, hogy a strukturális alapok forrásainak legalább 5%-át a meglévő lakóépületek energiahatékonyságának javítására kell fordítani; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy az energiahatékonyság növelésére irányuló új, IKT-alapú technológiai megoldások kidolgozása és alkalmazása céljából a döntéshozatal minden szintjén nagyobb erőfeszítést kell tenni az összes rendelkezésre álló pénzügyi eszköz felhasználására (például az FP7, a versenyképességi és innovációs keretprogram, a kohéziós politika által támogatott megfelelő operatív programok, valamint a nemzeti és regionális programok); felhívja a Bizottságot, hogy írja elő, hogy a strukturális alapok forrásainak legalább 5%-át a meglévő lakóépületek energiahatékonyságának javítására kell fordítani;

| 7. | felhívja a Bizottságot, hogy támogassa az intelligens IKT-megoldások szisztematikus fejlesztését, különös hangsúlyt fektetve az alacsony kibocsátási értékekre a városok és falvak fejlesztése kapcsán, elsősorban intelligens építmények, közvilágítási, átviteli és elosztórendszerek építésével, valamint a közlekedés valós idejű megszervezésével; |
| --- | --- |

7.

felhívja a Bizottságot, hogy támogassa az intelligens IKT-megoldások szisztematikus fejlesztését, különös hangsúlyt fektetve az alacsony kibocsátási értékekre a városok és falvak fejlesztése kapcsán, elsősorban intelligens építmények, közvilágítási, átviteli és elosztórendszerek építésével, valamint a közlekedés valós idejű megszervezésével;

| 8. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy segítsék elő a pénzügyi ösztönzők használatát az intelligens hálózati rendszertechnológiák használatának elterjesztése érdekében; felhívja ezenkívül a tagállamokat, hogy ösztönözzék a legfejlettebb távérzékelő technológiák használatát, mivel ezek a szivárgások, dugulások és egyéb, a főbb energetikai infrastruktúrákban bekövetkező meghibásodások észlelésével hozzájárulnak az energiaveszteségek csökkentéséhez; |
| --- | --- |

8.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy segítsék elő a pénzügyi ösztönzők használatát az intelligens hálózati rendszertechnológiák használatának elterjesztése érdekében; felhívja ezenkívül a tagállamokat, hogy ösztönözzék a legfejlettebb távérzékelő technológiák használatát, mivel ezek a szivárgások, dugulások és egyéb, a főbb energetikai infrastruktúrákban bekövetkező meghibásodások észlelésével hozzájárulnak az energiaveszteségek csökkentéséhez;

| 9. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az iparral, a fogyasztókkal, a hatóságokkal, a felsőoktatási intézményekkel és a kutatóintézetekkel együttműködve támogassák az energiahatékonyság javítását célzó, számítógéppel és IKT-val támogatott módszerek – elsősorban a jobb villamoshálózatok, az energetikailag optimalizált épületek és az intelligens világítás, az ipari folyamatautomatizálás, a virtualizálás, a dematerializálás és az utazások felváltása táv- és videokonferenciákkal – kipróbálását, hitelesítését, bevezetését és további elterjesztését; |
| --- | --- |

9.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az iparral, a fogyasztókkal, a hatóságokkal, a felsőoktatási intézményekkel és a kutatóintézetekkel együttműködve támogassák az energiahatékonyság javítását célzó, számítógéppel és IKT-val támogatott módszerek – elsősorban a jobb villamoshálózatok, az energetikailag optimalizált épületek és az intelligens világítás, az ipari folyamatautomatizálás, a virtualizálás, a dematerializálás és az utazások felváltása táv- és videokonferenciákkal – kipróbálását, hitelesítését, bevezetését és további elterjesztését;

| 10. | felhívja a tagállamokat, hogy az elsősorban az energiapiacon és az elektronikus energiakereskedelemben – de az egész gazdaságban is – megjelenő új üzleti modellek kialakulásának lehetővé tételével, a zöld innováció és a vállalkozói kedv ösztönzése érdekében használják ki az IKT-ben rejlő lehetőségeket; |
| --- | --- |

10.

felhívja a tagállamokat, hogy az elsősorban az energiapiacon és az elektronikus energiakereskedelemben – de az egész gazdaságban is – megjelenő új üzleti modellek kialakulásának lehetővé tételével, a zöld innováció és a vállalkozói kedv ösztönzése érdekében használják ki az IKT-ben rejlő lehetőségeket;

| 11. | sürgeti azokat a tagállamokat, amelyek még nem vezettek be megfelelő ösztönzőket a 2006/32/EK irányelvben szereplő, az intelligens elektromosáram-mérők üzembe helyezésére vonatkozó 2006-os előírásoknak való megfelelés előmozdítására a vállalkozásoknál, a közszolgáltatásokban és a háztartásokban, hogy késlekedés nélkül tegyék ezt meg; felhívja ezért a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák, hogy az automatizált fogyasztói IKT-kba (az intelligens mérésbe és az azonnali – többek között háztartási – energiaszükségletek felmérését lehetővé tevő rendszerekbe) való befektetések révén 2019-re az ilyen IKT-k 100%-os elterjedtséget élvezzenek az Unióban; |
| --- | --- |

11.

sürgeti azokat a tagállamokat, amelyek még nem vezettek be megfelelő ösztönzőket a 2006/32/EK irányelvben szereplő, az intelligens elektromosáram-mérők üzembe helyezésére vonatkozó 2006-os előírásoknak való megfelelés előmozdítására a vállalkozásoknál, a közszolgáltatásokban és a háztartásokban, hogy késlekedés nélkül tegyék ezt meg; felhívja ezért a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák, hogy az automatizált fogyasztói IKT-kba (az intelligens mérésbe és az azonnali – többek között háztartási – energiaszükségletek felmérését lehetővé tevő rendszerekbe) való befektetések révén 2019-re az ilyen IKT-k 100%-os elterjedtséget élvezzenek az Unióban;

| 12. | felhívja a Bizottságot, a tagállamokat, a regionális és helyi hatóságokat, hogy fektessenek be az IKT-vezérlésű decentralizált energiatermelési rendszerekbe (többek között az intelligens napsugárzás- és szélkövető technológiákat alkalmazó napenergia-kinyeréshez hasonló megújuló energiaforrások használatával előnyösen kiegészített, kombinált hő- és energiatermelésbe), és kéri, hogy ennek megfelelően módosítsák a közösségi és tagállami jogszabályokat; felhívja a Bizottságot, a tagállamokat, valamint a regionális és helyi hatóságokat, hogy az IKT-t a decentralizált energiatermeléssel és -elosztással együtt mindig párban kezeljék; |
| --- | --- |

12.

felhívja a Bizottságot, a tagállamokat, a regionális és helyi hatóságokat, hogy fektessenek be az IKT-vezérlésű decentralizált energiatermelési rendszerekbe (többek között az intelligens napsugárzás- és szélkövető technológiákat alkalmazó napenergia-kinyeréshez hasonló megújuló energiaforrások használatával előnyösen kiegészített, kombinált hő- és energiatermelésbe), és kéri, hogy ennek megfelelően módosítsák a közösségi és tagállami jogszabályokat; felhívja a Bizottságot, a tagállamokat, valamint a regionális és helyi hatóságokat, hogy az IKT-t a decentralizált energiatermeléssel és -elosztással együtt mindig párban kezeljék;

| 13. | felhívja a tagállamokat, hogy teremtsenek jobb lehetőségeket az IKT használatának az energiaintenzív ágazatokban, elsősorban az építőiparban (például fejlett beágyazott ellenőrző- és figyelőrendszerek kialakításával a gépsorokon), mivel a globális CO2-kibocsátás 10%-a az építőiparban felhasznált anyagok előállításából származik; |
| --- | --- |

13.

felhívja a tagállamokat, hogy teremtsenek jobb lehetőségeket az IKT használatának az energiaintenzív ágazatokban, elsősorban az építőiparban (például fejlett beágyazott ellenőrző- és figyelőrendszerek kialakításával a gépsorokon), mivel a globális CO2-kibocsátás 10%-a az építőiparban felhasznált anyagok előállításából származik;

| 14. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fordítsanak figyelmet a meglévő lakóházak és egyéb épületek energiahatékonyságára is, hiszen a teljes energiafelhasználás 40%-át az épületek teszik ki; ezzel kapcsolatban felszólít arra, hogy alakítsanak ki jobb feltételeket az IKT elterjedésének az intelligens házak esetében; arra buzdítja a tagállamokat, hogy nyújtsanak ösztönzőket a régebbi épületek felújításához, valamint a nagyon alacsony energiafelhasználású („passzív házak”) és kibocsátásmentes épületek építéséhez; |
| --- | --- |

14.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fordítsanak figyelmet a meglévő lakóházak és egyéb épületek energiahatékonyságára is, hiszen a teljes energiafelhasználás 40%-át az épületek teszik ki; ezzel kapcsolatban felszólít arra, hogy alakítsanak ki jobb feltételeket az IKT elterjedésének az intelligens házak esetében; arra buzdítja a tagállamokat, hogy nyújtsanak ösztönzőket a régebbi épületek felújításához, valamint a nagyon alacsony energiafelhasználású („passzív házak”) és kibocsátásmentes épületek építéséhez;

| 15. | üdvözli az IKT-val kapcsolatos konzultációs és partnerségi folyamat elindítását; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az építőipari, energiahatékonysági és az IKT-ágazatokban jelen lévő felek között hozzanak létre szorosabb együttműködést, különösen az Artemis KTK-hoz és az Energiahatékony Épületek (E2B) KTK-hoz hasonló közös technológiai kezdeményezések révén; felszólít valamennyi érdekeltet, hogy a technológiák kompatibilitása érdekében működjenek együtt a nyílt normák és szabványok kidolgozásában; |
| --- | --- |

15.

üdvözli az IKT-val kapcsolatos konzultációs és partnerségi folyamat elindítását; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az építőipari, energiahatékonysági és az IKT-ágazatokban jelen lévő felek között hozzanak létre szorosabb együttműködést, különösen az Artemis KTK-hoz és az Energiahatékony Épületek (E2B) KTK-hoz hasonló közös technológiai kezdeményezések révén; felszólít valamennyi érdekeltet, hogy a technológiák kompatibilitása érdekében működjenek együtt a nyílt normák és szabványok kidolgozásában;

| 16. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy aktívan támogassák az új IKT-technológiákhoz és a potenciálisan nagy energiahatékonyságú alkalmazásokhoz kapcsolódó kutatást, műszaki fejlesztést és bemutató projekteket, különösen a mikro- és nanoelektronikát, valamint a kvantum- és fotontechnológiát; |
| --- | --- |

16.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy aktívan támogassák az új IKT-technológiákhoz és a potenciálisan nagy energiahatékonyságú alkalmazásokhoz kapcsolódó kutatást, műszaki fejlesztést és bemutató projekteket, különösen a mikro- és nanoelektronikát, valamint a kvantum- és fotontechnológiát;

| 17. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy aktívan támogassák a világítási technológiákhoz és az intelligens világítási alkalmazásokhoz kapcsolódó kutatást, műszaki fejlesztést és bemutató projekteket azért, hogy az energiahatékonyabb világítótestek – elsősorban a nagy hatásfokú világító diódák (LED) – belső és külső köztéri elhelyezése nagyobb léptekkel haladjon előre; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a világítórendszerek egészére, és nem csak azok alkotórészeire irányuló kutatást; |
| --- | --- |

17.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy aktívan támogassák a világítási technológiákhoz és az intelligens világítási alkalmazásokhoz kapcsolódó kutatást, műszaki fejlesztést és bemutató projekteket azért, hogy az energiahatékonyabb világítótestek – elsősorban a nagy hatásfokú világító diódák (LED) – belső és külső köztéri elhelyezése nagyobb léptekkel haladjon előre; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a világítórendszerek egészére, és nem csak azok alkotórészeire irányuló kutatást;

| 18. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a Galileo műholdas navigációs rendszerben rejlő lehetőségeket a legmesszebbmenőkig használják ki annak biztosítása érdekében, hogy azt a közlekedés – és különösen a forgalomszervezés, a személyek és javak mozgásának valós idejű nyomon követése, valamint az útvonal és a szállítási forma optimális kiválasztása – terén az IKT-val összekapcsolva a lehető legszélesebb körben lehessen felhasználni; |
| --- | --- |

18.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a Galileo műholdas navigációs rendszerben rejlő lehetőségeket a legmesszebbmenőkig használják ki annak biztosítása érdekében, hogy azt a közlekedés – és különösen a forgalomszervezés, a személyek és javak mozgásának valós idejű nyomon követése, valamint az útvonal és a szállítási forma optimális kiválasztása – terén az IKT-val összekapcsolva a lehető legszélesebb körben lehessen felhasználni;

| 19. | felhívja a tagállamokat, hogy az interoperabilitás, az alacsonyabb költségek és a nagyobb hatásfok érdekében nemzeti és helyi szinten teremtsenek összhangot az IKT-n alapuló technológiákon (például a személyek közlekedésének optimalizálásán, az intelligens logisztikán, az energiahatékony járművek és a közlekedésfolyam megfigyelésén, tervezésén és szimulációján) alapuló energiahatékony mobilitáshoz és a környezetbarát mobilitáshoz való hozzáállás terén; felhívja továbbá a tagállamokat, hogy támogassák a szabványügyi hivatalokat az intelligens közlekedési rendszerek uniós és globális szabványainak kidolgozásában és bevezetésében; |
| --- | --- |

19.

felhívja a tagállamokat, hogy az interoperabilitás, az alacsonyabb költségek és a nagyobb hatásfok érdekében nemzeti és helyi szinten teremtsenek összhangot az IKT-n alapuló technológiákon (például a személyek közlekedésének optimalizálásán, az intelligens logisztikán, az energiahatékony járművek és a közlekedésfolyam megfigyelésén, tervezésén és szimulációján) alapuló energiahatékony mobilitáshoz és a környezetbarát mobilitáshoz való hozzáállás terén; felhívja továbbá a tagállamokat, hogy támogassák a szabványügyi hivatalokat az intelligens közlekedési rendszerek uniós és globális szabványainak kidolgozásában és bevezetésében;

| 20. | felhívja a tagállamokat, hogy léptessenek életbe a forgalomban lévő gépjárművek kibocsátási értékeinek javítását célzó programokat és ösztönzőket, különös tekintettel a fejlett IKT-megoldások alkalmazására az utólagosan felszerelt kibocsátásvezérlési rendszerek és a valós idejű mobil megfigyelőállomások tekintetében; |
| --- | --- |

20.

felhívja a tagállamokat, hogy léptessenek életbe a forgalomban lévő gépjárművek kibocsátási értékeinek javítását célzó programokat és ösztönzőket, különös tekintettel a fejlett IKT-megoldások alkalmazására az utólagosan felszerelt kibocsátásvezérlési rendszerek és a valós idejű mobil megfigyelőállomások tekintetében;

| 21. | ösztönzi a tagállamokat, hogy szervezzenek a nagyközönség részére olyan tájékoztató kampányokat, amelyek az energiatakarékos magatartást mutatják be, továbbá nyújtsanak képzést a sofőrök részére az energiatakarékos vezetési szokásokról; megjegyzi, hogy ebben a tekintetben kiemelten fontos különösen a helyi szintű IKT-megoldások hozzáadott értékén keresztüli legjobb közlekedési megvalósításokra irányuló kísérleti programok beindítása; |
| --- | --- |

21.

ösztönzi a tagállamokat, hogy szervezzenek a nagyközönség részére olyan tájékoztató kampányokat, amelyek az energiatakarékos magatartást mutatják be, továbbá nyújtsanak képzést a sofőrök részére az energiatakarékos vezetési szokásokról; megjegyzi, hogy ebben a tekintetben kiemelten fontos különösen a helyi szintű IKT-megoldások hozzáadott értékén keresztüli legjobb közlekedési megvalósításokra irányuló kísérleti programok beindítása;

| 22. | felhívja a Bizottságot, hogy a „legjobb tapasztalatok” címmel bocsásson a helyi hatóságok rendelkezésére útmutatót a forgalomirányítás energiahatékony kezeléséről, és folytasson eszmecserét az iparral a környezetbarát vezetés kialakítására irányuló öko-innovációkról (például a gazdaságos üzemanyag-fogyasztást mutató kijelzőről, a kerékgumi nyomását jelző szoftverről, a dinamikus öko-navigációs rendszerekről, a vezetési sebesség szabályozásáról, az automatikus sebességszabályozóról és a vezetési szokásoknak a környezetre gyakorolt hatását valós időben becsülni képes rendszerekről); |
| --- | --- |

22.

felhívja a Bizottságot, hogy a „legjobb tapasztalatok” címmel bocsásson a helyi hatóságok rendelkezésére útmutatót a forgalomirányítás energiahatékony kezeléséről, és folytasson eszmecserét az iparral a környezetbarát vezetés kialakítására irányuló öko-innovációkról (például a gazdaságos üzemanyag-fogyasztást mutató kijelzőről, a kerékgumi nyomását jelző szoftverről, a dinamikus öko-navigációs rendszerekről, a vezetési sebesség szabályozásáról, az automatikus sebességszabályozóról és a vezetési szokásoknak a környezetre gyakorolt hatását valós időben becsülni képes rendszerekről);

| 23. | sürgeti a Bizottságot, hogy támogassa a helyi hatóságok tudatosságát növelő kezdeményezéseket, beleértve az IKT-modellező eszközök használatát a várostervezés és az épületüzemeltetés során, valamint az energiahatékony digitális szolgáltatások nyújtását; üdvözli a „Polgármesterek Szövetsége” kezdeményezést, amely Európa élen járó városainak polgármestereit tömöríti állandó hálózatba; kéri, hogy az energiahatékonyság növelése érdekében a kezdeményezés fordítson kiemelt figyelmet az IKT használatára; |
| --- | --- |

23.

sürgeti a Bizottságot, hogy támogassa a helyi hatóságok tudatosságát növelő kezdeményezéseket, beleértve az IKT-modellező eszközök használatát a várostervezés és az épületüzemeltetés során, valamint az energiahatékony digitális szolgáltatások nyújtását; üdvözli a „Polgármesterek Szövetsége” kezdeményezést, amely Európa élen járó városainak polgármestereit tömöríti állandó hálózatba; kéri, hogy az energiahatékonyság növelése érdekében a kezdeményezés fordítson kiemelt figyelmet az IKT használatára;

| 24. | felhívja a tagállamokat, hogy szenteljenek nagyobb figyelmet az IKT-nak a feldolgozóiparban, és felhívja a Bizottságot, hogy a tagállamok számára biztosítson nagyobb hozzáférést a kulcsfontosságú IKT-elemet tartalmazó kutatás-fejlesztési projektekhez az uniós foglalkoztatás 70%-át közvetlen vagy közvetett módon biztosító feldolgozóipar területén, így ösztönözve a legjobb gyakorlatok alkalmazását az európai feldolgozóipar modernizálása során; |
| --- | --- |

24.

felhívja a tagállamokat, hogy szenteljenek nagyobb figyelmet az IKT-nak a feldolgozóiparban, és felhívja a Bizottságot, hogy a tagállamok számára biztosítson nagyobb hozzáférést a kulcsfontosságú IKT-elemet tartalmazó kutatás-fejlesztési projektekhez az uniós foglalkoztatás 70%-át közvetlen vagy közvetett módon biztosító feldolgozóipar területén, így ösztönözve a legjobb gyakorlatok alkalmazását az európai feldolgozóipar modernizálása során;

| 25. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák és ösztönözzék az IKT-szektort a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésében, a termék teljes életciklusát felölelő legmagasabb hatékonysági és innovációs szabványoknak való megfelelés, valamint az energiahasználat monitorozása révén az ellátási lánc valamennyi szintjén; ösztönzi az IKT-szekorban az energiafogyasztás csökkentését célzó önkéntes kezdeményezések fejlesztését; javasolja továbbá, hogy használjanak kevesebb energiát fogyasztó szoftvereket és operációs rendszereket; |
| --- | --- |

25.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák és ösztönözzék az IKT-szektort a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésében, a termék teljes életciklusát felölelő legmagasabb hatékonysági és innovációs szabványoknak való megfelelés, valamint az energiahasználat monitorozása révén az ellátási lánc valamennyi szintjén; ösztönzi az IKT-szekorban az energiafogyasztás csökkentését célzó önkéntes kezdeményezések fejlesztését; javasolja továbbá, hogy használjanak kevesebb energiát fogyasztó szoftvereket és operációs rendszereket;

| 26. | felhívja a tagállamokat, hogy fektessenek be az energiahatékonyság oktatásába, amelyet az iskolában kellene kezdeni, és amely környezeti tudatosságra nevelné a jövő fogyasztóit; felhívja továbbá a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a legnagyobb mértékben támogassák az oktatást és képzést, hogy elegendő számú jól képzett IKT-specialista álljon rendelkezésre, valamint hogy célzott oktatáson és képzésen keresztül ösztönözzék a magánszemélyeket és vállalkozásokat a hatékonyságra, az energiatakarékos eszközhasználatra és az így keletkező energiamegtakarítás mérésére, valamint zöld attitűdre; |
| --- | --- |

26.

felhívja a tagállamokat, hogy fektessenek be az energiahatékonyság oktatásába, amelyet az iskolában kellene kezdeni, és amely környezeti tudatosságra nevelné a jövő fogyasztóit; felhívja továbbá a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a legnagyobb mértékben támogassák az oktatást és képzést, hogy elegendő számú jól képzett IKT-specialista álljon rendelkezésre, valamint hogy célzott oktatáson és képzésen keresztül ösztönözzék a magánszemélyeket és vállalkozásokat a hatékonyságra, az energiatakarékos eszközhasználatra és az így keletkező energiamegtakarítás mérésére, valamint zöld attitűdre;

| 27. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy teremtsenek olyan, kedvezőbb szabályozási környezetet, ahol a kkv-k könnyebben finanszírozáshoz jutnak, mivel ez alapvetően fontos az energiahatékonyságot növelő IKT-alapú megoldások megvalósításához; |
| --- | --- |

27.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy teremtsenek olyan, kedvezőbb szabályozási környezetet, ahol a kkv-k könnyebben finanszírozáshoz jutnak, mivel ez alapvetően fontos az energiahatékonyságot növelő IKT-alapú megoldások megvalósításához;

| 28. | üdvözli az Egyesült Államokkal folytatott „Energy Star” együttműködési program hatályának kiterjesztését, valamint azt, hogy a végrehajtási rendeletbe bekerült a kötelező közbeszerzésre vonatkozó rendelkezés; sürgeti a Bizottságot, hogy egyéb területekre is terjessze ki a tárgyalásokat; |
| --- | --- |

28.

üdvözli az Egyesült Államokkal folytatott „Energy Star” együttműködési program hatályának kiterjesztését, valamint azt, hogy a végrehajtási rendeletbe bekerült a kötelező közbeszerzésre vonatkozó rendelkezés; sürgeti a Bizottságot, hogy egyéb területekre is terjessze ki a tárgyalásokat;

| 29. | rámutat, hogy az új technológiák és módszerek energiafogyasztása bizonyos esetekben nagyobb, mint a hagyományosoké; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák, hogy a fogyasztók teljes mértékben tisztában legyenek az innovatív rendszerek régi technológiákhoz viszonyított energiahatékonysági mutatóival; felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatot a rendszerek energiahatékonyságának osztályozási módszertanára; rámutat az intelligens mérőberendezések kulcsfontosságú szerepére abban, hogy a szokásaikat megváltoztató vagy új rendszerekre áttérő fogyasztók figyelmét felhívjuk a változtatások energiahatékonyságra gyakorolt valamennyi hatására; |
| --- | --- |

29.

rámutat, hogy az új technológiák és módszerek energiafogyasztása bizonyos esetekben nagyobb, mint a hagyományosoké; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák, hogy a fogyasztók teljes mértékben tisztában legyenek az innovatív rendszerek régi technológiákhoz viszonyított energiahatékonysági mutatóival; felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatot a rendszerek energiahatékonyságának osztályozási módszertanára; rámutat az intelligens mérőberendezések kulcsfontosságú szerepére abban, hogy a szokásaikat megváltoztató vagy új rendszerekre áttérő fogyasztók figyelmét felhívjuk a változtatások energiahatékonyságra gyakorolt valamennyi hatására;

| 30. | felhívja a Bizottságot, hogy folytasson szoros együttműködést a harmadik országokkal abból a célból, hogy az energiahatékonyságot célzó IKT szélesebb körben rendelkezésre álljon, valamint hogy dolgozza ki az energiahatékony berendezések közös szabványait, különösen a kimagaslóan magas energiahatékonyságú és környezetbarát, a harmadik országoknak átadható uniós „Energy Star” projektek tekintetében; |
| --- | --- |

30.

felhívja a Bizottságot, hogy folytasson szoros együttműködést a harmadik országokkal abból a célból, hogy az energiahatékonyságot célzó IKT szélesebb körben rendelkezésre álljon, valamint hogy dolgozza ki az energiahatékony berendezések közös szabványait, különösen a kimagaslóan magas energiahatékonyságú és környezetbarát, a harmadik országoknak átadható uniós „Energy Star” projektek tekintetében;

| 31. | felhívja a tagállamokat, hogy támogassák aktívan a jelentős energiamegtakarítás lehetőségét magukban hordozó IKT-alkalmazások telepítését a távoli uniós területeken, úgymint a szigeteken, valamint a hegyvidéki és egyéb elszigetelt területeken; |
| --- | --- |

31.

felhívja a tagállamokat, hogy támogassák aktívan a jelentős energiamegtakarítás lehetőségét magukban hordozó IKT-alkalmazások telepítését a távoli uniós területeken, úgymint a szigeteken, valamint a hegyvidéki és egyéb elszigetelt területeken;

| 32. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok kormányainak. |
| --- | --- |

32.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok kormányainak.

---

(1)  HL L 1., 2003.1.4., 65. o.

(2)  HL L 114., 2006.4.27., 64. o.

(3)  HL L 39., 2008.2.13., 1. o.

(4)  HL L 191., 2005.7.22., 29. o.

(5)  HL L 310., 2006.11.9., 15. o.

(6)  HL L 412., 2006.12.30., 1. o.

(7)  HL L 196., 2008.7.24., 1. o.

(8)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0354.

(9)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0033.

(10)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0007.

(11)  HL C 317. E, 2006.12.23., 876. o.

(12)  HL C 298. E, 2006.12.8., 273. o.

(13)  HL C 291. E, 2006.11.30., 133. o.

---

| 18.3.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 67/91 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 67/91

---

A guantanámoi foglyok visszatérése és újbóli letelepedése

P6_TA(2009)0045

Az Európai Parlament 2009. február 4-i állásfoglalása a guantánamói börtönben fogva tartottak visszatéréséről és újbóli letelepedéséről

(2010/C 67 E/10)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az emberi jogokról és alapvető szabadságjogokról, valamint az önkényes fogva tartás, erőszakos eltüntetés és kínzás tilalmáról szóló nemzetközi, európai és nemzeti eszközökre, köztük a polgári és politikai jogok nemzetközi egyezségokmányára és a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmód elleni 1984. december 10-i egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogokról és alapvető szabadságjogokról, valamint az önkényes fogva tartás, erőszakos eltüntetés és kínzás tilalmáról szóló nemzetközi, európai és nemzeti eszközökre, köztük a polgári és politikai jogok nemzetközi egyezségokmányára és a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmód elleni 1984. december 10-i egyezményre,

| — | tekintettel az Egyesült Államok és az Európai Unió és tagállamai közötti transzatlanti együttműködésre, különös tekintettel a terrorizmus elleni küzdelemre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Államok és az Európai Unió és tagállamai közötti transzatlanti együttműködésre, különös tekintettel a terrorizmus elleni küzdelemre,

| — | tekintettel a guantánamói foglyok helyzetéről szóló 2006. június 13-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a guantánamói foglyok helyzetéről szóló 2006. június 13-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a guantánamóról szóló 2006. február 16-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a guantánamóról szóló 2006. február 16-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a guantánamói foglyok tisztességes tárgyaláshoz való jogáról szóló 2004. március 10-i, a Tanácshoz intézett ajánlására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a guantánamói foglyok tisztességes tárgyaláshoz való jogáról szóló 2004. március 10-i, a Tanácshoz intézett ajánlására (3),

| — | tekintettel a Guantánamói-öbölben őrzött foglyokról szóló 2002. február 7-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Guantánamói-öbölben őrzött foglyokról szóló 2002. február 7-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Bizottságának 2006. február 15-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Bizottságának 2006. február 15-i jelentésére,

| — | tekintettel az ENSZ különmegbízottainak nyilatkozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ különmegbízottainak nyilatkozataira,

| — | tekintettel a kínzás elleni ENSZ-bizottságnak az Egyesült Államokra vonatkozó következtetéseire és ajánlásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kínzás elleni ENSZ-bizottságnak az Egyesült Államokra vonatkozó következtetéseire és ajánlásaira,

| — | tekintettel az Európai Parlament elnökének 2009. január 20-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament elnökének 2009. január 20-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Európa Tanács emberi jogi biztosának 2009. január 19-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács emberi jogi biztosának 2009. január 19-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az EU terrorizmusellenes koordinátorának nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU terrorizmusellenes koordinátorának nyilatkozatára,

| — | a jogérvényesülés, szabadság és biztonság uniós biztosa és az EU soros elnöksége nyilatkozataira, |
| --- | --- |

—

a jogérvényesülés, szabadság és biztonság uniós biztosa és az EU soros elnöksége nyilatkozataira,

| — | tekintettel az európai országoknak a CIA által foglyok szállítására és illegális fogva tartására való állítólagos használatáról szóló 2007. február 14-i állásfoglalására (5) és az Európa Tanács ugyanerre a kérdésre vonatkozó tevékenységére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai országoknak a CIA által foglyok szállítására és illegális fogva tartására való állítólagos használatáról szóló 2007. február 14-i állásfoglalására (5) és az Európa Tanács ugyanerre a kérdésre vonatkozó tevékenységére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 103. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 103. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel a 2001. szeptember 11-i terrortámadásokat követően az Egyesült Államok 2002. januárjában a Guantánamói-öbölben (Kuba) szigorúan őrzött fogolytábort létesített, ahol terrorizmussal gyanúsított személyeket tart fogva, |
| --- | --- |

A.

mivel a 2001. szeptember 11-i terrortámadásokat követően az Egyesült Államok 2002. januárjában a Guantánamói-öbölben (Kuba) szigorúan őrzött fogolytábort létesített, ahol terrorizmussal gyanúsított személyeket tart fogva,

| B. | mivel a Guantánamói-öbölben őrzött foglyoktól megtagadták alapvető emberi jogaikat, nevezetesen a tisztességes tárgyaláshoz való jogot, és olyan durva vallatási technikákat alkalmaztak velük szemben, mint a „vízkúra” amely kimeríti a kínzás és a kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód fogalmát, |
| --- | --- |

B.

mivel a Guantánamói-öbölben őrzött foglyoktól megtagadták alapvető emberi jogaikat, nevezetesen a tisztességes tárgyaláshoz való jogot, és olyan durva vallatási technikákat alkalmaztak velük szemben, mint a „vízkúra” amely kimeríti a kínzás és a kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód fogalmát,

| C. | mivel az Egyesült Államok bíróságai, köztük a legfelső bíróság több ítéletben elismert részleges és korlátozott jogokat, többek között az egyesült államokbeli polgári bírósághoz fordulás lehetőségét, |
| --- | --- |

C.

mivel az Egyesült Államok bíróságai, köztük a legfelső bíróság több ítéletben elismert részleges és korlátozott jogokat, többek között az egyesült államokbeli polgári bírósághoz fordulás lehetőségét,

| D. | mivel az Egyesült Államok hatóságai által kiadott jegyzék 759 korábbi és jelenlegi guantánamói foglyot sorol fel; mivel 525 foglyot szabadon engedtek, míg öten meghaltak a fogva tartás során; mivel jelenleg mintegy 250 fogoly tartózkodik Guantánamón, köztük:






  — | egyes foglyok azért maradtak Guantanamón, mert egyszerűen nincs olyan ország, ahová biztonságban visszatérhetnének – ezen foglyok ellen sosem emeltek vádat, és az Egyesült Államok nem fogja őket semmilyen bűncselekménnyel megvádolni; |
| --- | --- | --- |

D.

mivel az Egyesült Államok hatóságai által kiadott jegyzék 759 korábbi és jelenlegi guantánamói foglyot sorol fel; mivel 525 foglyot szabadon engedtek, míg öten meghaltak a fogva tartás során; mivel jelenleg mintegy 250 fogoly tartózkodik Guantánamón, köztük:

—

egyes foglyok azért maradtak Guantanamón, mert egyszerűen nincs olyan ország, ahová biztonságban visszatérhetnének – ezen foglyok ellen sosem emeltek vádat, és az Egyesült Államok nem fogja őket semmilyen bűncselekménnyel megvádolni;

| — | egyes foglyok ellen vádat kívánnak emelni és meg akarják indítani a bűnvádi eljárást, |
| --- | --- |

—

egyes foglyok ellen vádat kívánnak emelni és meg akarják indítani a bűnvádi eljárást,

| — | egyes foglyokat potenciálian veszélyesnek tekintenek, de az Egyesült Államok nem szándékozik ellenük eljárását indítani, |
| --- | --- |

—

egyes foglyokat potenciálian veszélyesnek tekintenek, de az Egyesült Államok nem szándékozik ellenük eljárását indítani,

| E. | mivel a kínzás és más törvénytelen eszközök használatával szerzett „bizonyítékok” a bíróság előtt nem elfogadhatóak, így lehetetlen terrorizmus miatt eljárást indítani és ítéletet hozni, |
| --- | --- |

E.

mivel a kínzás és más törvénytelen eszközök használatával szerzett „bizonyítékok” a bíróság előtt nem elfogadhatóak, így lehetetlen terrorizmus miatt eljárást indítani és ítéletet hozni,

| F. | mivel az Egyesült Államok hatóságai szerint 61 korábbi guantánamói fogoly az elbocsátást követően a terrorizmus közreműködőjévé vált, |
| --- | --- |

F.

mivel az Egyesült Államok hatóságai szerint 61 korábbi guantánamói fogoly az elbocsátást követően a terrorizmus közreműködőjévé vált,

| 1. | határozottan üdvözli Barack Obama amerikai elnöknek a guantánamói öbölben található fogolytábor bezárására vonatkozó döntését, valamint a kapcsolódó végrehajtási rendeleteket, amelyek az emberi jogok és a nemzetközi jog tekintetében jelentős változásról tanúskodnak az amerikai politikában; ezen irányban további lépésekre ösztönzi az új adminisztrációt; |
| --- | --- |

1.

határozottan üdvözli Barack Obama amerikai elnöknek a guantánamói öbölben található fogolytábor bezárására vonatkozó döntését, valamint a kapcsolódó végrehajtási rendeleteket, amelyek az emberi jogok és a nemzetközi jog tekintetében jelentős változásról tanúskodnak az amerikai politikában; ezen irányban további lépésekre ösztönzi az új adminisztrációt;

| 2. | emlékeztet arra, hogy a Guantánamói-öbölben található fogva tartási intézmény bezárása teljes folyamatáért és a fogvatartottak jövőjéért viselt fő felelősség az Egyesült Államokra hárul; kijelenti ugyanakkor, hogy a nemzetközi jogszabályok és alapvető jogok tiszteletben tartásának felelősségét minden demokratikus ország, különösen pedig az értékközösséget képviselő Európai Unió és tagállamai is viselik; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet arra, hogy a Guantánamói-öbölben található fogva tartási intézmény bezárása teljes folyamatáért és a fogvatartottak jövőjéért viselt fő felelősség az Egyesült Államokra hárul; kijelenti ugyanakkor, hogy a nemzetközi jogszabályok és alapvető jogok tiszteletben tartásának felelősségét minden demokratikus ország, különösen pedig az értékközösséget képviselő Európai Unió és tagállamai is viselik;

| 3. | felkéri az Egyesült Államokat, hogy a nemzetközi és egyesült államokbeli alkotmányos jog alapján biztosítsák a guantánamói foglyok emberi jogait és alapvető szabadságjogait, illetve






  — | azt, hogy akik ellen az Egyesült Államok elegendő bizonyítékkal rendelkezik, azok ellen késedelem nélkül megfelelő módon nyilvánosan eljárást indítsanak egy szakértő, független és részrehajlástól mentes bíróság előtt, és elítélésük esetén az Egyesült Államokban töltsék le büntetésüket, |
| --- | --- | --- |

3.

felkéri az Egyesült Államokat, hogy a nemzetközi és egyesült államokbeli alkotmányos jog alapján biztosítsák a guantánamói foglyok emberi jogait és alapvető szabadságjogait, illetve

—

azt, hogy akik ellen az Egyesült Államok elegendő bizonyítékkal rendelkezik, azok ellen késedelem nélkül megfelelő módon nyilvánosan eljárást indítsanak egy szakértő, független és részrehajlástól mentes bíróság előtt, és elítélésük esetén az Egyesült Államokban töltsék le büntetésüket,

| — | azt, hogy aki ellen nem indítanak eljárást, és aki önkéntesen a visszatérés mellett dönt, a lehető leggyorsabban és legeredményesebben visszatérhessen hazájába; |
| --- | --- |

—

azt, hogy aki ellen nem indítanak eljárást, és aki önkéntesen a visszatérés mellett dönt, a lehető leggyorsabban és legeredményesebben visszatérhessen hazájába;

| — | azt, hogy aki ellen nem indítanak eljárást, de nem térhet vissza hazájába, mivel ott reálisan ki van téve a kínzások vagy az üldöztetés veszélyének, lehetősége legyen az Egyesült Államokban való letelepedésre, és az Egyesült Államok területén humanitárius védelemre és jogorvoslatra; |
| --- | --- |

—

azt, hogy aki ellen nem indítanak eljárást, de nem térhet vissza hazájába, mivel ott reálisan ki van téve a kínzások vagy az üldöztetés veszélyének, lehetősége legyen az Egyesült Államokban való letelepedésre, és az Egyesült Államok területén humanitárius védelemre és jogorvoslatra;

| 4. | felhívja a tagállamokat, hogy az Egyesült Államok kormányának kérésére álljanak készen guantánamói foglyok befogadására az Európai Unióba, így járulva hozzá a nemzetközi jog megerősítéséhez és kiemelt célként biztosítva a méltányos és emberséges bánásmódot mindenki számára; emlékeztet arra, hogy a tagállamok kötelessége az unióban lojálisan együttműködve konzultációt folytatni a közbiztonsági következmények tekintetében, |
| --- | --- |

4.

felhívja a tagállamokat, hogy az Egyesült Államok kormányának kérésére álljanak készen guantánamói foglyok befogadására az Európai Unióba, így járulva hozzá a nemzetközi jog megerősítéséhez és kiemelt célként biztosítva a méltányos és emberséges bánásmódot mindenki számára; emlékeztet arra, hogy a tagállamok kötelessége az unióban lojálisan együttműködve konzultációt folytatni a közbiztonsági következmények tekintetében,

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a közös kül- és biztonságpolitika főképviselőjének, a tagállamok parlamentjeinek, a NATO főtitkárának, Európa Tanács Parlamenti Közgyűlése főtitkárának és elnökének, az Egyesült Nemzetek főtitkárának és az Amerikai Egyesült Államok elnökének és Kongresszusának. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a közös kül- és biztonságpolitika főképviselőjének, a tagállamok parlamentjeinek, a NATO főtitkárának, Európa Tanács Parlamenti Közgyűlése főtitkárának és elnökének, az Egyesült Nemzetek főtitkárának és az Amerikai Egyesült Államok elnökének és Kongresszusának.

---

(1)  HL C 300. E, 2006.12.9., 136. o.

(2)  HL C 290. E., 2006.11.29., 423. o.

(3)  HL C 102. E, 2004.4.28., 640. o.

(4)  HL C 284. E., 2002.11.21., 353. o.

(5)  HL C 287. E, 2007.11.29., 309. o.

---

2009. február 5, csütörtök

| 18.3.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 67/94 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 67/94

---

A menedékkérők befogadása minimumszabályainak megállapításáról szóló 2003/9/EK irányelv végrehajtása az EU-ban: a LIBE bizottság 2005 és 2008 közötti látogatásai

P6_TA(2009)0047

Az Európai Parlament 2009. február 5-i állásfoglalása a menedékkérők befogadása minimumszabályainak megállapításáról szóló 2003/9/EK irányelvnek az Európai Unióban történő végrehajtásáról: az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság helyszíni látogatásai (2005–2008) (2008/2235(INI))

(2010/C 67 E/11)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a menedékkérők befogadása minimumszabályainak megállapításáról szóló 2003. január 27-i 2003/9/EK tanácsi irányelvre (1) („befogadási irányelv”), |
| --- | --- |

—

tekintettel a menedékkérők befogadása minimumszabályainak megállapításáról szóló 2003. január 27-i 2003/9/EK tanácsi irányelvre (1) („befogadási irányelv”),

| — | tekintettel a menekültstátusz megadására és visszavonására vonatkozó tagállami eljárások minimumszabályairól szóló 2005. december 1-jei 2005/85/EK tanácsi irányelvre (2) („eljárási irányelv”), |
| --- | --- |

—

tekintettel a menekültstátusz megadására és visszavonására vonatkozó tagállami eljárások minimumszabályairól szóló 2005. december 1-jei 2005/85/EK tanácsi irányelvre (2) („eljárási irányelv”),

| — | tekintettel az egy harmadik ország állampolgára által a tagállamok egyikében benyújtott menedékjog iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló, 2003. február 18-i 343/2003/EK tanácsi rendeletre (3) („II. dublini rendelet”), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egy harmadik ország állampolgára által a tagállamok egyikében benyújtott menedékjog iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló, 2003. február 18-i 343/2003/EK tanácsi rendeletre (3) („II. dublini rendelet”),

| — | tekintettel a menedékkérők befogadása minimumszabályainak megállapításáról szóló 2003. január 27-i 2003/9/EK tanácsi irányelv alkalmazásáról szóló 2007. november 26-i bizottsági jelentésre (COM(2007)0745), |
| --- | --- |

—

tekintettel a menedékkérők befogadása minimumszabályainak megállapításáról szóló 2003. január 27-i 2003/9/EK tanácsi irányelv alkalmazásáról szóló 2007. november 26-i bizottsági jelentésre (COM(2007)0745),

| — | tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságjogok védelméről szóló egyezményre és különösen annak 5. és 8. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságjogok védelméről szóló egyezményre és különösen annak 5. és 8. cikkére,

| — | tekintettel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi (LIBE) Bizottságnak Olaszországban (Lampedusa), Spanyolországban (Ceuta és Melilla, Kanári-szigetek), Franciaországban (Párizs), Máltán, Görögországban, Belgiumban, az Egyesült Királyságban, Hollandiában, Lengyelországban, Dániában és Cipruson működő küldöttségeinek jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi (LIBE) Bizottságnak Olaszországban (Lampedusa), Spanyolországban (Ceuta és Melilla, Kanári-szigetek), Franciaországban (Párizs), Máltán, Görögországban, Belgiumban, az Egyesült Királyságban, Hollandiában, Lengyelországban, Dániában és Cipruson működő küldöttségeinek jelentéseire,

| — | tekintettel Lampedusáról szóló, 2005. április 14-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel Lampedusáról szóló, 2005. április 14-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel 2006. április 6-i, a máltai menekülttáborok helyzetéről szóló állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2006. április 6-i, a máltai menekülttáborok helyzetéről szóló állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a menedékkérők befogadása minimumszabályainak megállapításáról szóló irányelv átdolgozására irányuló javaslatra (COM(2008)0815) (a továbbiakban: átdolgozásra irányuló javaslat) és a Dublin II rendelet felülvizsgálatára irányuló javaslatra (COM(2008)0820), amelyeket a Bizottság 2008. december 3-án együttesen nyújtott be; |
| --- | --- |

—

tekintettel a menedékkérők befogadása minimumszabályainak megállapításáról szóló irányelv átdolgozására irányuló javaslatra (COM(2008)0815) (a továbbiakban: átdolgozásra irányuló javaslat) és a Dublin II rendelet felülvizsgálatára irányuló javaslatra (COM(2008)0820), amelyeket a Bizottság 2008. december 3-án együttesen nyújtott be;

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A6-0024/2009), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A6-0024/2009),

| A. | mivel a menedékkérők befogadása minimumszabályainak megállapításáról szóló befogadási irányelv alapvető eleme a Közös Európai Menekültügyi Rendszer első fázisának, |
| --- | --- |

A.

mivel a menedékkérők befogadása minimumszabályainak megállapításáról szóló befogadási irányelv alapvető eleme a Közös Európai Menekültügyi Rendszer első fázisának,

| B. | mivel a befogadási irányelv a menedékkérőkre és a menekültekre alkalmazandó, |
| --- | --- |

B.

mivel a befogadási irányelv a menedékkérőkre és a menekültekre alkalmazandó,

| C. | mivel mindenkor garantálni kell az olyan alapvető jogokat, mint amilyen például a méltóságteljes élethez való jog, a családi élet védelme, az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés és a fellebbezéshez való jog, |
| --- | --- |

C.

mivel mindenkor garantálni kell az olyan alapvető jogokat, mint amilyen például a méltóságteljes élethez való jog, a családi élet védelme, az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés és a fellebbezéshez való jog,

| D. | mivel a befogadási és eljárási irányelv előírja, hogy a tagállamoknak írásbeli tájékoztatást kell nyújtaniuk a menedékkérők számára a jogaikról, valamint a támogatásukról gondoskodó szervezetekről; és mivel – tekintve az eljárások összetettségét és a határidők rövidségét, különösen a gyorsított eljárású ügyekben –, a menedékkérők és a bevándorlók számára létfontosságú, hogy megfelelő jogi tanácsadásban részesüljenek, tolmács álljon rendelkezésükre és az őket érintő határozatokat számukra érthető nyelven kapják meg, |
| --- | --- |

D.

mivel a befogadási és eljárási irányelv előírja, hogy a tagállamoknak írásbeli tájékoztatást kell nyújtaniuk a menedékkérők számára a jogaikról, valamint a támogatásukról gondoskodó szervezetekről; és mivel – tekintve az eljárások összetettségét és a határidők rövidségét, különösen a gyorsított eljárású ügyekben –, a menedékkérők és a bevándorlók számára létfontosságú, hogy megfelelő jogi tanácsadásban részesüljenek, tolmács álljon rendelkezésükre és az őket érintő határozatokat számukra érthető nyelven kapják meg,

| E. | mivel fontos ügyelni arra, hogy a menekültügyi eljárások világosak (nevezetesen a menedékjog iránti kérelem elfogadásának vagy visszautasításának kritériumai), igazságosak, hatékonyak és arányosak legyenek a menedékjog lehetőségének hatékony biztosítása érdekében, |
| --- | --- |

E.

mivel fontos ügyelni arra, hogy a menekültügyi eljárások világosak (nevezetesen a menedékjog iránti kérelem elfogadásának vagy visszautasításának kritériumai), igazságosak, hatékonyak és arányosak legyenek a menedékjog lehetőségének hatékony biztosítása érdekében,

| F. | mivel a befogadási irányelv 7. cikke megadja a menedékkérők számára a jogot, hogy szabadon mozogjanak abban a tagállamban, amelyikben menedékjogért folyamodtak, azonban ezt a jogot a tagállamok korlátozhatják, |
| --- | --- |

F.

mivel a befogadási irányelv 7. cikke megadja a menedékkérők számára a jogot, hogy szabadon mozogjanak abban a tagállamban, amelyikben menedékjogért folyamodtak, azonban ezt a jogot a tagállamok korlátozhatják,

| G. | mivel a befogadásról szóló befogadási irányelvet a menedékkérőkre és a menekültekre kell alkalmazni, de több meglátogatott központban a menedékkérőket és az illegális bevándorlókat ugyanazon a helyen tartják fogva, |
| --- | --- |

G.

mivel a befogadásról szóló befogadási irányelvet a menedékkérőkre és a menekültekre kell alkalmazni, de több meglátogatott központban a menedékkérőket és az illegális bevándorlókat ugyanazon a helyen tartják fogva,

| H. | mivel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény minden kiskorú jogait védi, azokét is, akik származási országukon kívül tartózkodnak, és mivel a befogadási irányelv előírja a tagállamoknak, hogy vegyék figyelembe a kiskorúak különleges helyzetét, illetve biztosítja számukra különleges jogaikat, többek között az oktatáshoz való jogot, |
| --- | --- |

H.

mivel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény minden kiskorú jogait védi, azokét is, akik származási országukon kívül tartózkodnak, és mivel a befogadási irányelv előírja a tagállamoknak, hogy vegyék figyelembe a kiskorúak különleges helyzetét, illetve biztosítja számukra különleges jogaikat, többek között az oktatáshoz való jogot,

| I. | mivel nem minden tagállam alkalmaz fogadóközpontokat mindegyik menedékkérő vagy a menedékkérők nagy része esetében, hanem a helyi szintű, alternatív megoldásokat részesítik előnyben, és mivel a LIBE Bizottság még nem vizsgálta meg a tagállami gyakorlatok e vonatkozását, |
| --- | --- |

I.

mivel nem minden tagállam alkalmaz fogadóközpontokat mindegyik menedékkérő vagy a menedékkérők nagy része esetében, hanem a helyi szintű, alternatív megoldásokat részesítik előnyben, és mivel a LIBE Bizottság még nem vizsgálta meg a tagállami gyakorlatok e vonatkozását,

| J. | mivel e jelentés alkalmazásában a „fogva tartás” ideiglenes jellegű adminisztratív eljárást jelent, |
| --- | --- |

J.

mivel e jelentés alkalmazásában a „fogva tartás” ideiglenes jellegű adminisztratív eljárást jelent,

| K. | mivel ebben az értelemben a fogva tartás olyan ideiglenes adminisztratív intézkedés, ami különbözik a büntetőjogi értelemben vett fogva tartástól, |
| --- | --- |

K.

mivel ebben az értelemben a fogva tartás olyan ideiglenes adminisztratív intézkedés, ami különbözik a büntetőjogi értelemben vett fogva tartástól,

| L. | mivel bizonyos látogatások alkalmával – ahol az adott központ rossz körülményei szükségessé tették – a képviselők több alkalommal is megállapították, hogy egyes központokban a fogva tartási körülmények a higiénia, a promiszkuitás és a rendelkezésre álló felszerelések szempontjából tűrhetetlenek, és hogy a fogva tartott személyeket nem tájékoztatják rendszeresen fogva tartásuk okairól, jogaikról és ügyük állásáról, |
| --- | --- |

L.

mivel bizonyos látogatások alkalmával – ahol az adott központ rossz körülményei szükségessé tették – a képviselők több alkalommal is megállapították, hogy egyes központokban a fogva tartási körülmények a higiénia, a promiszkuitás és a rendelkezésre álló felszerelések szempontjából tűrhetetlenek, és hogy a fogva tartott személyeket nem tájékoztatják rendszeresen fogva tartásuk okairól, jogaikról és ügyük állásáról,

Általános megjegyzések és menekültügyi eljárások

| 1. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy egyes látogatások arra világítottak rá, hogy bizonyos tagállamok rosszul vagy egyáltalán nem alkalmazzák a meglévő irányelveket; kéri a Bizottságot, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy az irányelveket átültessék, és ne csupán formális módon tartsák be; |
| --- | --- |

1.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy egyes látogatások arra világítottak rá, hogy bizonyos tagállamok rosszul vagy egyáltalán nem alkalmazzák a meglévő irányelveket; kéri a Bizottságot, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy az irányelveket átültessék, és ne csupán formális módon tartsák be;

| 2. | hangsúlyozza, hogy mindenkor és az érintett harmadik országból származó személy státuszától függetlenül alkalmazni kell az Európai Unió Alapjogi Chartájában és az emberi jogok és alapvető szabadságjogok védelméről szóló európai egyezményben foglalt elveket, mint például a méltóságteljes élethez való jog, a családi élet védelme, az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés és a fellebbezéshez való jog éppen ezért elfogadhatatlannak tartja azt, hogy valakivel pusztán azon okból, hogy illegális bevándorló, ne ennek megfelelően bánjanak; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy mindenkor és az érintett harmadik országból származó személy státuszától függetlenül alkalmazni kell az Európai Unió Alapjogi Chartájában és az emberi jogok és alapvető szabadságjogok védelméről szóló európai egyezményben foglalt elveket, mint például a méltóságteljes élethez való jog, a családi élet védelme, az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés és a fellebbezéshez való jog éppen ezért elfogadhatatlannak tartja azt, hogy valakivel pusztán azon okból, hogy illegális bevándorló, ne ennek megfelelően bánjanak;

| 3. | nehezményezi a befogadási feltételek szintjével kapcsolatos számos hiányosságot, amelyek főként abból erednek, hogy a befogadási irányelv jelenleg tág mérlegelési jogkört biztosít a tagállamok számára a befogadási feltételek nemzeti szintű megállapítása tekintetében; ezért üdvözli a fent említett, átdolgozásra irányuló javaslatot; |
| --- | --- |

3.

nehezményezi a befogadási feltételek szintjével kapcsolatos számos hiányosságot, amelyek főként abból erednek, hogy a befogadási irányelv jelenleg tág mérlegelési jogkört biztosít a tagállamok számára a befogadási feltételek nemzeti szintű megállapítása tekintetében; ezért üdvözli a fent említett, átdolgozásra irányuló javaslatot;

| 4. | örömmel fogadja a Bizottság átdolgozására irányuló javaslatát, és üdvözli azt, hogy a megállapított célkitűzést a menedékkérőkkel való bánásmódra vonatkozó szigorúbb előírásokkal biztosítják annak érdekében, hogy méltóságteljes életszínvonalat garantáljanak számukra, valamint lehetővé tegyék a befogadási feltételekre vonatkozó nemzeti rendelkezések fokozott harmonizációját; |
| --- | --- |

4.

örömmel fogadja a Bizottság átdolgozására irányuló javaslatát, és üdvözli azt, hogy a megállapított célkitűzést a menedékkérőkkel való bánásmódra vonatkozó szigorúbb előírásokkal biztosítják annak érdekében, hogy méltóságteljes életszínvonalat garantáljanak számukra, valamint lehetővé tegyék a befogadási feltételekre vonatkozó nemzeti rendelkezések fokozott harmonizációját;

| 5. | elégedettségét fejezi ki a Bizottság arra irányuló javaslatára vonatkozóan, hogy a befogadási irányelv hatályát terjesszék ki a kiegészítő védelemre annak érdekében, hogy a jogok azonos szintjét biztosítsák a nemzetközi védelem valamennyi formája esetén; |
| --- | --- |

5.

elégedettségét fejezi ki a Bizottság arra irányuló javaslatára vonatkozóan, hogy a befogadási irányelv hatályát terjesszék ki a kiegészítő védelemre annak érdekében, hogy a jogok azonos szintjét biztosítsák a nemzetközi védelem valamennyi formája esetén;

| 6. | felkéri a tagállamokat, hogy nagyobb szolidaritásról tegyenek tanúbizonyságot a bevándorlás kihívásával leginkább szembesülő országok iránt, és ez ne pusztán technikai és/vagy pénzügyi szolidaritásra korlátozódjon; felkéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg annak lehetőségét, hogy egy európai szolidaritási eszközre tegyen javaslatot annak érdekében, hogy csökkentse azokat a terheket, amelyek a külső határokkal rendelkező tagállamokra hárulnak az általuk befogadott nagyszámú menekült okán, és ennek az eszköznek azon az elven kell alapulnia, miszerint tiszteletben kell tartani a menedékkérők kívánságát, és magas fokú védelmet kell biztosítania; |
| --- | --- |

6.

felkéri a tagállamokat, hogy nagyobb szolidaritásról tegyenek tanúbizonyságot a bevándorlás kihívásával leginkább szembesülő országok iránt, és ez ne pusztán technikai és/vagy pénzügyi szolidaritásra korlátozódjon; felkéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg annak lehetőségét, hogy egy európai szolidaritási eszközre tegyen javaslatot annak érdekében, hogy csökkentse azokat a terheket, amelyek a külső határokkal rendelkező tagállamokra hárulnak az általuk befogadott nagyszámú menekült okán, és ennek az eszköznek azon az elven kell alapulnia, miszerint tiszteletben kell tartani a menedékkérők kívánságát, és magas fokú védelmet kell biztosítania;

| 7. | felkéri a Bizottságot, hogy az Európai Parlamenttel együttműködve hozzon létre a folyamatos helyszíni látogatásokra és felülvizsgálatra irányuló rendszert; reméli, hogy az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság továbbra is folytatni tudja helyszíni látogatásait annak érdekében, hogy biztosítsa a befogadási feltételekre és a kitoloncolási eljárásokra vonatkozó közösségi jog betartását és az Európai Parlament plenáris ülésén az e látogatások eredményeiről szóló éves vita megszervezését; |
| --- | --- |

7.

felkéri a Bizottságot, hogy az Európai Parlamenttel együttműködve hozzon létre a folyamatos helyszíni látogatásokra és felülvizsgálatra irányuló rendszert; reméli, hogy az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság továbbra is folytatni tudja helyszíni látogatásait annak érdekében, hogy biztosítsa a befogadási feltételekre és a kitoloncolási eljárásokra vonatkozó közösségi jog betartását és az Európai Parlament plenáris ülésén az e látogatások eredményeiről szóló éves vita megszervezését;

Befogadás

| 8. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az egyes tagállamok által létrehozott és működő befogadó állomások kapacitása gyenge és, úgy tűnik, nem felel meg a bevándorlók szükségleteinek; |
| --- | --- |

8.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az egyes tagállamok által létrehozott és működő befogadó állomások kapacitása gyenge és, úgy tűnik, nem felel meg a bevándorlók szükségleteinek;

| 9. | kéri, hogy az egyes tagállamokban már meglévő fogadóközpontok példáját követve, a menedékkérők és bevándorlók fogadását elsősorban a működő fogadóközpontokban bonyolítsák le, ne pedig zárt egységekben; |
| --- | --- |

9.

kéri, hogy az egyes tagállamokban már meglévő fogadóközpontok példáját követve, a menedékkérők és bevándorlók fogadását elsősorban a működő fogadóközpontokban bonyolítsák le, ne pedig zárt egységekben;

| 10. | emlékeztet a tagállamok azon kötelezettségére, hogy biztosítsák a hozzáférést a menedékjog iránti kérelem eljárásaihoz; |
| --- | --- |

10.

emlékeztet a tagállamok azon kötelezettségére, hogy biztosítsák a hozzáférést a menedékjog iránti kérelem eljárásaihoz;

| 11. | sürgeti a tagállamokat, hogy a befogadásról szóló irányelvet minden menedékkérőre alkalmazzák attól a pillanattól kezdve, hogy kifejezik azon kívánságukat, hogy valamely tagállamban védelmet kapjanak, még akkor is, ha a menedékjog iránti kérelem hivatalos benyújtására még nem került sor; |
| --- | --- |

11.

sürgeti a tagállamokat, hogy a befogadásról szóló irányelvet minden menedékkérőre alkalmazzák attól a pillanattól kezdve, hogy kifejezik azon kívánságukat, hogy valamely tagállamban védelmet kapjanak, még akkor is, ha a menedékjog iránti kérelem hivatalos benyújtására még nem került sor;

| 12. | felkéri a Bizottságot, hogy haladéktalanul emlékeztesse a tagállamokat arra, hogy a befogadási feltételeknek a befogadásról szóló irányelvben nem szereplő indokokon alapuló visszavonása vagy csökkentése szigorúan tilos vagy annak kellene lennie; |
| --- | --- |

12.

felkéri a Bizottságot, hogy haladéktalanul emlékeztesse a tagállamokat arra, hogy a befogadási feltételeknek a befogadásról szóló irányelvben nem szereplő indokokon alapuló visszavonása vagy csökkentése szigorúan tilos vagy annak kellene lennie;

| 13. | az alapvető befogadási feltételek – mint például az élelmezés, a lakhatás és a sürgősségi egészségügyi ellátás – soha nem vonhatók meg, mivel azok megvonása sértheti a menedékkérők alapvető jogait; |
| --- | --- |

13.

az alapvető befogadási feltételek – mint például az élelmezés, a lakhatás és a sürgősségi egészségügyi ellátás – soha nem vonhatók meg, mivel azok megvonása sértheti a menedékkérők alapvető jogait;

| 14. | különösen a gyorsított eljárások esetén szükségesnek véli az egyensúly megtalálását az eljárások gyorsasága, az elmaradások megszüntetése és minden egyéni eset méltányos kezelése között; |
| --- | --- |

14.

különösen a gyorsított eljárások esetén szükségesnek véli az egyensúly megtalálását az eljárások gyorsasága, az elmaradások megszüntetése és minden egyéni eset méltányos kezelése között;

Az információhoz való hozzáférés és a tolmácsoláshoz való jog

| 15. | megállapítja, hogy az eljárásokra vonatkozó információk nagyjából elkészültek, és a határidők igen rövidek, ami megértésbeli gondot okozhat, és megakadályozhatja a menedékkérőket a kérelmük benyújtására vonatkozó jogaik gyakorlásában; kéri, hogy a kérelmezők összes jogát bemutató tájékoztató füzeteket bocsássanak rendelkezésükre a főbb nemzetközi nyelveken és az érintett tagállamba érkező jelentős számú menedékkérő és bevándorló által beszélt nyelveken; kéri a tagállamokat, hogy előre gondoskodjanak a tájékoztatás egyéb formáiról is, beleértve a szóbeli és internetes tájékoztatást; |
| --- | --- |

15.

megállapítja, hogy az eljárásokra vonatkozó információk nagyjából elkészültek, és a határidők igen rövidek, ami megértésbeli gondot okozhat, és megakadályozhatja a menedékkérőket a kérelmük benyújtására vonatkozó jogaik gyakorlásában; kéri, hogy a kérelmezők összes jogát bemutató tájékoztató füzeteket bocsássanak rendelkezésükre a főbb nemzetközi nyelveken és az érintett tagállamba érkező jelentős számú menedékkérő és bevándorló által beszélt nyelveken; kéri a tagállamokat, hogy előre gondoskodjanak a tájékoztatás egyéb formáiról is, beleértve a szóbeli és internetes tájékoztatást;

| 16. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy egyes meglátogatott központokban hiányoznak a megfelelően képzett tolmácsok, többek között a hivatalos meghallgatásokról is; nyomatékosan kéri a tagállamokat, hogy biztosítsanak ingyenes és nyilvános tolmácsolást, ha szükséges, telefonon vagy az interneten keresztül; |
| --- | --- |

16.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy egyes meglátogatott központokban hiányoznak a megfelelően képzett tolmácsok, többek között a hivatalos meghallgatásokról is; nyomatékosan kéri a tagállamokat, hogy biztosítsanak ingyenes és nyilvános tolmácsolást, ha szükséges, telefonon vagy az interneten keresztül;

| 17. | arra ösztönzi a tagállamokat, hogy folyamodjanak pénzügyi támogatásért a menekültek Európai Alapjához az információhoz való hozzáférés javítása érdekében, és különösen avégett, hogy növeljék a nyelvek számát, amelyeken az információkat szolgáltatják, vagy növeljék az adathordozók számát; kéri a Bizottságot, hogy a tagállamok számára nyújtson tájékoztatást az e célra rendelkezésre álló pénzeszközökről és az ezek felhasználásával kapcsolatos legjobban bevált gyakorlati módszerekről; |
| --- | --- |

17.

arra ösztönzi a tagállamokat, hogy folyamodjanak pénzügyi támogatásért a menekültek Európai Alapjához az információhoz való hozzáférés javítása érdekében, és különösen avégett, hogy növeljék a nyelvek számát, amelyeken az információkat szolgáltatják, vagy növeljék az adathordozók számát; kéri a Bizottságot, hogy a tagállamok számára nyújtson tájékoztatást az e célra rendelkezésre álló pénzeszközökről és az ezek felhasználásával kapcsolatos legjobban bevált gyakorlati módszerekről;

Jogsegély

| 18. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az ingyenes jogsegély látszólag a menedékkérőkre és a fogva tartott illegális bevándorlókra korlátozódik, és néha egy ügyvédek neveit tartalmazó listára szorítkozik, ami azt eredményezi, hogy az elégséges pénzügyi eszközökkel nem rendelkező személyek jogsegély nélkül maradnak; |
| --- | --- |

18.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az ingyenes jogsegély látszólag a menedékkérőkre és a fogva tartott illegális bevándorlókra korlátozódik, és néha egy ügyvédek neveit tartalmazó listára szorítkozik, ami azt eredményezi, hogy az elégséges pénzügyi eszközökkel nem rendelkező személyek jogsegély nélkül maradnak;

| 19. | emlékeztet arra, hogy különösen nehéz megfelelő jogsegélyt találni az őrizetbe vett személyek számára a külvilággal történő kommunikáció nehézsége és a vonatkozó jogszabályok sajátosságai miatt; |
| --- | --- |

19.

emlékeztet arra, hogy különösen nehéz megfelelő jogsegélyt találni az őrizetbe vett személyek számára a külvilággal történő kommunikáció nehézsége és a vonatkozó jogszabályok sajátosságai miatt;

| 20. | megállapítja, hogy a jogsegélyhez való hozzáférés folytonosságát megnehezíti, ha az őrizetben levő személyeket áthelyezik különböző fogadóközpontokba vagy fogdákba; |
| --- | --- |

20.

megállapítja, hogy a jogsegélyhez való hozzáférés folytonosságát megnehezíti, ha az őrizetben levő személyeket áthelyezik különböző fogadóközpontokba vagy fogdákba;

| 21. | elismerését fejezi ki az ENSZ menekültügyi főbiztosának és a nem kormányzati szervezetek képviselőinek a jogsegélynyújtó munkájukért, de úgy véli, hogy a nem kormányzati szervezetek nem helyettesíthetik a felelős tagállamokat; |
| --- | --- |

21.

elismerését fejezi ki az ENSZ menekültügyi főbiztosának és a nem kormányzati szervezetek képviselőinek a jogsegélynyújtó munkájukért, de úgy véli, hogy a nem kormányzati szervezetek nem helyettesíthetik a felelős tagállamokat;

| 22. | arra buzdítja a tagállamokat, hogy biztosítsanak ingyenes jogsegélyt és/vagy képviseletet azokban az esetekben, amikor a menedékkérő nem tudja állni a felmerülő költségeket; |
| --- | --- |

22.

arra buzdítja a tagállamokat, hogy biztosítsanak ingyenes jogsegélyt és/vagy képviseletet azokban az esetekben, amikor a menedékkérő nem tudja állni a felmerülő költségeket;

Az egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférés

| 23. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az ellenőrzött fogva tartási központok túlnyomó részében a menedékkérők és migránsok rendszeresen panaszkodnak az orvosi ellátás elégtelen és nem megfelelő voltára, az orvosokhoz fordulás és a velük való kommunikáció nehézségeire, a különleges ellátás (különösen a terhes nők és a kínzások áldozatai számára) és a megfelelő gyógyszerek hiányára; |
| --- | --- |

23.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az ellenőrzött fogva tartási központok túlnyomó részében a menedékkérők és migránsok rendszeresen panaszkodnak az orvosi ellátás elégtelen és nem megfelelő voltára, az orvosokhoz fordulás és a velük való kommunikáció nehézségeire, a különleges ellátás (különösen a terhes nők és a kínzások áldozatai számára) és a megfelelő gyógyszerek hiányára;

| 24. | kéri a tagállamokat, hogy terjesszék ki a menedékkérőkre és a bevándorlókra jelenleg vonatkozó orvosi ellátást, hogy az ne csak a sürgősségi ellátásra korlátozódjon, és biztosítsák a pszichológiai segítségnyújtást, valamint a mentális egészségügyi ellátást is; emlékeztet rá, hogy az egészségügyi és az orvosi ellátáshoz való jog a személyek legalapvetőbb jogai közé tartozik; |
| --- | --- |

24.

kéri a tagállamokat, hogy terjesszék ki a menedékkérőkre és a bevándorlókra jelenleg vonatkozó orvosi ellátást, hogy az ne csak a sürgősségi ellátásra korlátozódjon, és biztosítsák a pszichológiai segítségnyújtást, valamint a mentális egészségügyi ellátást is; emlékeztet rá, hogy az egészségügyi és az orvosi ellátáshoz való jog a személyek legalapvetőbb jogai közé tartozik;

A munkaerőpiachoz való hozzáférés

| 25. | üdvözli a Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy kezeljék a munkaerőpiachoz való hozzáférés akadályait, és a nemzetközi védelem iránti kérelem benyújtását követő hat hónap elteltével biztosítsanak hozzáférést a foglalkoztatáshoz; |
| --- | --- |

25.

üdvözli a Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy kezeljék a munkaerőpiachoz való hozzáférés akadályait, és a nemzetközi védelem iránti kérelem benyújtását követő hat hónap elteltével biztosítsanak hozzáférést a foglalkoztatáshoz;

| 26. | kéri a tagállamokat, hogy ne állítsanak a munkavállalást akadályozó jogi vagy adminisztratív korlátokat; |
| --- | --- |

26.

kéri a tagállamokat, hogy ne állítsanak a munkavállalást akadályozó jogi vagy adminisztratív korlátokat;

A nem kormányzati szervezetek által nyújtott segély

| 27. | elismeri a szervezetek jelentős munkáját a menedékkérőknek és az illegális bevándorlóknak nyújtott segítség tekintetében; |
| --- | --- |

27.

elismeri a szervezetek jelentős munkáját a menedékkérőknek és az illegális bevándorlóknak nyújtott segítség tekintetében;

| 28. | felszólítja a tagállamokat, hogy használják fel az EQUAL program menedékkérőkkel foglalkozó területe által az eredményes munkaerő-piaci felkészítéssel kapcsolatban kidolgozott helyes gyakorlat tapasztalatait; |
| --- | --- |

28.

felszólítja a tagállamokat, hogy használják fel az EQUAL program menedékkérőkkel foglalkozó területe által az eredményes munkaerő-piaci felkészítéssel kapcsolatban kidolgozott helyes gyakorlat tapasztalatait;

| 29. | felkéri a tagállamokat, hogy a menedékkérők és az illegális bevándorlók számára – akár fogva tartásuk során is – biztosítsák a jogi és adminisztratív korlátozásoktól mentes hozzáférést a jogaik védelmét támogató segítséghez, amelyet a nemzeti hatóságoktól független szereplők nyújtanak; felszólítja a tagállamokat, hogy a civil társadalom számára jogszerűen biztosítsák a külföldiek fogva tartási helyeihez való hozzáférési jogot; |
| --- | --- |

29.

felkéri a tagállamokat, hogy a menedékkérők és az illegális bevándorlók számára – akár fogva tartásuk során is – biztosítsák a jogi és adminisztratív korlátozásoktól mentes hozzáférést a jogaik védelmét támogató segítséghez, amelyet a nemzeti hatóságoktól független szereplők nyújtanak; felszólítja a tagállamokat, hogy a civil társadalom számára jogszerűen biztosítsák a külföldiek fogva tartási helyeihez való hozzáférési jogot;

| 30. | felszólítja a tagállamokat, hogy semmi esetre se folyamodjanak a kiszolgáltatott és védelemre szoruló menedékkérők fogva tartásához; |
| --- | --- |

30.

felszólítja a tagállamokat, hogy semmi esetre se folyamodjanak a kiszolgáltatott és védelemre szoruló menedékkérők fogva tartásához;

Fogva tartás

| 31. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy számos tagállam egyre inkább a fogva tartáshoz folyamodik; hangsúlyozza, hogy egy adott személy semmi esetre sem tartható fogva pusztán azért, mert nemzetközi védelmet kér; hangsúlyozza, hogy a fogva tartásnak a lehető legrövidebb ideig tartó, legvégső, arányos intézkedésnek kell lennie, amelyre csak olyan esetekben van lehetőség, amikor egyéb, kevésbé korlátozó intézkedések nem alkalmazhatók, és amelynek az egyes esetek egyedi értékelésén kell alapulnia; |
| --- | --- |

31.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy számos tagállam egyre inkább a fogva tartáshoz folyamodik; hangsúlyozza, hogy egy adott személy semmi esetre sem tartható fogva pusztán azért, mert nemzetközi védelmet kér; hangsúlyozza, hogy a fogva tartásnak a lehető legrövidebb ideig tartó, legvégső, arányos intézkedésnek kell lennie, amelyre csak olyan esetekben van lehetőség, amikor egyéb, kevésbé korlátozó intézkedések nem alkalmazhatók, és amelynek az egyes esetek egyedi értékelésén kell alapulnia;

| 32. | emlékeztet arra, hogy az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény 5. cikke értelmében a szabadságuktól megfosztott személyeknek joguk van ahhoz, hogy őrizetbe vételük törvényességéről bíróság döntsön; kéri, hogy minden egyes őrizetbe vett harmadik országbeli állampolgár folyamodhasson ilyen eljáráshoz; |
| --- | --- |

32.

emlékeztet arra, hogy az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény 5. cikke értelmében a szabadságuktól megfosztott személyeknek joguk van ahhoz, hogy őrizetbe vételük törvényességéről bíróság döntsön; kéri, hogy minden egyes őrizetbe vett harmadik országbeli állampolgár folyamodhasson ilyen eljáráshoz;

| 33. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az illegális bevándorlókat és menedékkérőket börtönkörülmények között tartják, annak ellenére, hogy nem követtek el bűncselekményt; kéri, hogy ezeket a személyeket külön és lehetőleg nyitott épületekben tartsák védelmük biztosítása és segítésük érdekében; |
| --- | --- |

33.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az illegális bevándorlókat és menedékkérőket börtönkörülmények között tartják, annak ellenére, hogy nem követtek el bűncselekményt; kéri, hogy ezeket a személyeket külön és lehetőleg nyitott épületekben tartsák védelmük biztosítása és segítésük érdekében;

| 34. | aggodalmát fejezi ki az egyes fogva tartási központok leromlott állapota és a higiénia hiánya miatt; emlékeztet arra, hogy a méltó fogadás kötelezettségének a fogva tartott személyekre is vonatkoznia kell; kéri, hogy a legrövidebb határidőn belül zárjanak be minden egyes, az előírásoknak nem megfelelő központot; |
| --- | --- |

34.

aggodalmát fejezi ki az egyes fogva tartási központok leromlott állapota és a higiénia hiánya miatt; emlékeztet arra, hogy a méltó fogadás kötelezettségének a fogva tartott személyekre is vonatkoznia kell; kéri, hogy a legrövidebb határidőn belül zárjanak be minden egyes, az előírásoknak nem megfelelő központot;

| 35. | megállapítja, hogy mivel néhány fogva tartási központnak büntetés-végrehajtási intézetek adnak otthont, ez megnehezíti az egészségügyi – különösen a pszichológiai – ellátás igénybevételét, kéri a tagállamokat, hogy a fogva tartási központokban a nap 24 órájában biztosítsanak megfelelő orvosi jelenlétet – beleértve a pszichológusokat is; |
| --- | --- |

35.

megállapítja, hogy mivel néhány fogva tartási központnak büntetés-végrehajtási intézetek adnak otthont, ez megnehezíti az egészségügyi – különösen a pszichológiai – ellátás igénybevételét, kéri a tagállamokat, hogy a fogva tartási központokban a nap 24 órájában biztosítsanak megfelelő orvosi jelenlétet – beleértve a pszichológusokat is;

| 36. | felkéri a tagállamokat, hogy lehetőség szerint javítsanak a fogvatartottak külvilággal való kapcsolatán, biztosítva a rendszeres látogatás lehetőségét, a gyakoribb telefonhasználatot és általánossá téve a bizonyos feltételek melletti ingyenes internethez és a tömegtájékoztatási eszközökhöz való hozzáférést ezekben a központokban; |
| --- | --- |

36.

felkéri a tagállamokat, hogy lehetőség szerint javítsanak a fogvatartottak külvilággal való kapcsolatán, biztosítva a rendszeres látogatás lehetőségét, a gyakoribb telefonhasználatot és általánossá téve a bizonyos feltételek melletti ingyenes internethez és a tömegtájékoztatási eszközökhöz való hozzáférést ezekben a központokban;

| 37. | felszólítja a tagállamokat, hogy évente tegyenek közzé jelentést a zárt fogva tartási központok számáról, helyéről és működéséről, valamint az ott fogva tartott személyek számáról; |
| --- | --- |

37.

felszólítja a tagállamokat, hogy évente tegyenek közzé jelentést a zárt fogva tartási központok számáról, helyéről és működéséről, valamint az ott fogva tartott személyek számáról;

| 38. | felszólítja a tagállamokat, hogy gondoskodjanak a zárt fogva tartási központok és az e központokban fogva tartott személyek körülményeinek rendszeres ellenőrzéséről a fogva tartási központokért felelős nemzeti ombudsman intézményének létrehozásával; |
| --- | --- |

38.

felszólítja a tagállamokat, hogy gondoskodjanak a zárt fogva tartási központok és az e központokban fogva tartott személyek körülményeinek rendszeres ellenőrzéséről a fogva tartási központokért felelős nemzeti ombudsman intézményének létrehozásával;

A felügyelet nélküli kiskorúak és a családok

| 39. | emlékeztet arra, hogy a gyermekek jogairól szóló egyezménynek megfelelően a kiskorúval kapcsolatos bármilyen döntés vagy intézkedés esetén figyelembe kell venni a gyermek érdekeit; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy meghozzák a kísérő nélküli kiskorúak védelméhez szükséges intézkedéseket és elfogadják az ahhoz szükséges eszközöket, függetlenül attól, hogy a kiskorúak menekültek-e vagy sem; |
| --- | --- |

39.

emlékeztet arra, hogy a gyermekek jogairól szóló egyezménynek megfelelően a kiskorúval kapcsolatos bármilyen döntés vagy intézkedés esetén figyelembe kell venni a gyermek érdekeit; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy meghozzák a kísérő nélküli kiskorúak védelméhez szükséges intézkedéseket és elfogadják az ahhoz szükséges eszközöket, függetlenül attól, hogy a kiskorúak menekültek-e vagy sem;

| 40. | felszólítja a tagállamokat, hogy mérlegeljék a zárt központokban uralkodó normák és körülmények ellenőrzését végző független hivatalos szervek létrehozását, valamint az ezek jelentéseit közzétevő, hivatalos ellenőrző rendszer végrehajtását; |
| --- | --- |

40.

felszólítja a tagállamokat, hogy mérlegeljék a zárt központokban uralkodó normák és körülmények ellenőrzését végző független hivatalos szervek létrehozását, valamint az ezek jelentéseit közzétevő, hivatalos ellenőrző rendszer végrehajtását;

| 41. | kéri, hogy elvből tiltsák meg a kiskorúak fogva tartását, valamint hogy csak kivételes esetben és a gyermek érdekét nézve tartsák fogva szüleikkel a kiskorúakat; |
| --- | --- |

41.

kéri, hogy elvből tiltsák meg a kiskorúak fogva tartását, valamint hogy csak kivételes esetben és a gyermek érdekét nézve tartsák fogva szüleikkel a kiskorúakat;

| 42. | felhívja a tagállamokat, hogy amennyiben még nem tették meg azt, fenntartások nélkül ratifikálják a gyermek jogairól szóló egyezményt; |
| --- | --- |

42.

felhívja a tagállamokat, hogy amennyiben még nem tették meg azt, fenntartások nélkül ratifikálják a gyermek jogairól szóló egyezményt;

| 43. | felszólítja a tagállamokat, hogy hajtsák végre az ENSZ Gyermekjogi Bizottságának 2007. március 2-i, 2006/8 számú, a gyermekek testi fenyítéssel, illetve az egyéb kegyetlen vagy megalázó formában történő - beleértve a családon belüli, különösen a fogva tartott kiskorúakkal szembeni - fenyítéssel szembeni védelemhez való jogáról, szóló általános észrevételét; |
| --- | --- |

43.

felszólítja a tagállamokat, hogy hajtsák végre az ENSZ Gyermekjogi Bizottságának 2007. március 2-i, 2006/8 számú, a gyermekek testi fenyítéssel, illetve az egyéb kegyetlen vagy megalázó formában történő - beleértve a családon belüli, különösen a fogva tartott kiskorúakkal szembeni - fenyítéssel szembeni védelemhez való jogáról, szóló általános észrevételét;

| 44. | emlékeztet a kiskorúak oktatáshoz való jogára, függetlenül attól, hogy származási országukban tartózkodnak-e vagy sem, kéri a tagállamokat, hogy biztosítsák ezt a jogot, még akkor is, ha a kiskorú őrizetben van; kéri, hogy az oktatáshoz való jogot közvetlenül a közösségen belül biztosítsák, a gyermek tudásszintjének felméréséhez igazodó módon, ugyanakkor átmeneti modellek egyidejű kialakításával, amelyek lehetővé teszik a rendes oktatáshoz szükséges nyelvismeret megszerzését, lehetővé téve ez által a gyermekek és családjaik megfelelőbb integrációját; |
| --- | --- |

44.

emlékeztet a kiskorúak oktatáshoz való jogára, függetlenül attól, hogy származási országukban tartózkodnak-e vagy sem, kéri a tagállamokat, hogy biztosítsák ezt a jogot, még akkor is, ha a kiskorú őrizetben van; kéri, hogy az oktatáshoz való jogot közvetlenül a közösségen belül biztosítsák, a gyermek tudásszintjének felméréséhez igazodó módon, ugyanakkor átmeneti modellek egyidejű kialakításával, amelyek lehetővé teszik a rendes oktatáshoz szükséges nyelvismeret megszerzését, lehetővé téve ez által a gyermekek és családjaik megfelelőbb integrációját;

| 45. | emlékeztet arra, hogy a kiskorúaknak joguk van az életkoruknak megfelelő kikapcsolódáshoz és kéri a tagállamokat, hogy biztosítsák ezt a jogot, még akkor is, ha a gyermeket fogva tarják; |
| --- | --- |

45.

emlékeztet arra, hogy a kiskorúaknak joguk van az életkoruknak megfelelő kikapcsolódáshoz és kéri a tagállamokat, hogy biztosítsák ezt a jogot, még akkor is, ha a gyermeket fogva tarják;

| 46. | kéri, hogy a tagállamok a felügyelet nélküli gyermekeket és a családokat külön helyen szállásolják el, még fogva tartás esetén is, hogy az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény 8. cikkében előírtaknak megfelelő magán- és családi életet, valamint a gyermekek számára védett környezetet biztosítsanak; |
| --- | --- |

46.

kéri, hogy a tagállamok a felügyelet nélküli gyermekeket és a családokat külön helyen szállásolják el, még fogva tartás esetén is, hogy az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény 8. cikkében előírtaknak megfelelő magán- és családi életet, valamint a gyermekek számára védett környezetet biztosítsanak;

| 47. | reméli, hogy a kiskorúakkal és a felügyelet nélküli kiskorúakkal foglalkozók a gyermekek helyzetéhez szabott szakképzésben részesülnek; úgy véli, hogy az e területre szakosodott nem kormányzati szervezetek jelentősen hozzájárulhatnak ehhez; |
| --- | --- |

47.

reméli, hogy a kiskorúakkal és a felügyelet nélküli kiskorúakkal foglalkozók a gyermekek helyzetéhez szabott szakképzésben részesülnek; úgy véli, hogy az e területre szakosodott nem kormányzati szervezetek jelentősen hozzájárulhatnak ehhez;

Felügyelet nélküli kiskorúak

| 48. | kéri, hogy minden felügyelet nélküli kiskorú védelmére rendeljenek ki független jogi képviselőt mind a várakozó területeken, például repülőtereken és vasútállomásokon, mind pedig a tagállamok egész területén; kéri a független jogi képviselő hatáskörének és szerepének világos meghatározását; |
| --- | --- |

48.

kéri, hogy minden felügyelet nélküli kiskorú védelmére rendeljenek ki független jogi képviselőt mind a várakozó területeken, például repülőtereken és vasútállomásokon, mind pedig a tagállamok egész területén; kéri a független jogi képviselő hatáskörének és szerepének világos meghatározását;

| 49. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vezessenek be a családtagok felkutatására vonatkozó, proaktív kötelezettséget, többek között az olyan szervezetek számára is, mint amilyen a Vöröskereszt és a Vörös Félhold; |
| --- | --- |

49.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vezessenek be a családtagok felkutatására vonatkozó, proaktív kötelezettséget, többek között az olyan szervezetek számára is, mint amilyen a Vöröskereszt és a Vörös Félhold;

| 50. | aggodalmának ad hangot a felügyelet nélküli kiskorúak eltűnése miatt, kéri a tagállamokat, hogy a probléma leküzdésére a 862/2007/EK rendelet (6) 4. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerint gyűjtsenek adatokat és statisztikákat a felügyelet nélküli kiskorúak azonosítására és támogatására vonatkozóan; úgy véli, hogy a kiskorúak eltűnését a fogadásukra alkalmas állomások létrehozásával lehetne a leginkább visszaszorítani, ahol a koruknak megfelelő oktatásban is részesülhetnek (oktatás, szakképzés stb.); |
| --- | --- |

50.

aggodalmának ad hangot a felügyelet nélküli kiskorúak eltűnése miatt, kéri a tagállamokat, hogy a probléma leküzdésére a 862/2007/EK rendelet (6) 4. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerint gyűjtsenek adatokat és statisztikákat a felügyelet nélküli kiskorúak azonosítására és támogatására vonatkozóan; úgy véli, hogy a kiskorúak eltűnését a fogadásukra alkalmas állomások létrehozásával lehetne a leginkább visszaszorítani, ahol a koruknak megfelelő oktatásban is részesülhetnek (oktatás, szakképzés stb.);

| 51. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak létre a felügyelet nélküli kiskorúak azonosítására szolgáló harmonizált rendszert – a legkorszerűbb technológiák felhasználásával, például biometrikus adatok alkalmazásával – és az életkorukkal kapcsolatban felmerült kétségekre vonatkozó közös szabályokat; emlékeztet ezzel kapcsolatban arra, hogy az életkor kétségbe vonása esetén az érintett személyt elővigyázatosságból az eljárás végéig kiskorúként kell kezelni és ennek megfelelően kell eljárni vele, és amennyiben a kiskorú korával kapcsolatban felmerülő kétség megalapozott, annak a kiskorú javát kell szolgálnia; |
| --- | --- |

51.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak létre a felügyelet nélküli kiskorúak azonosítására szolgáló harmonizált rendszert – a legkorszerűbb technológiák felhasználásával, például biometrikus adatok alkalmazásával – és az életkorukkal kapcsolatban felmerült kétségekre vonatkozó közös szabályokat; emlékeztet ezzel kapcsolatban arra, hogy az életkor kétségbe vonása esetén az érintett személyt elővigyázatosságból az eljárás végéig kiskorúként kell kezelni és ennek megfelelően kell eljárni vele, és amennyiben a kiskorú korával kapcsolatban felmerülő kétség megalapozott, annak a kiskorú javát kell szolgálnia;

A családok

| 52. | felkéri a tagállamokat, hogy adott esetben, mielőtt olyan családok őrizetbe vételéről határoznának, amelyekben kiskorúak élnek, tanulmányozzák a szabadságtól történő megfosztás alternatíváit és indokolják meg, miért nem hatékonyak ezek; |
| --- | --- |

52.

felkéri a tagállamokat, hogy adott esetben, mielőtt olyan családok őrizetbe vételéről határoznának, amelyekben kiskorúak élnek, tanulmányozzák a szabadságtól történő megfosztás alternatíváit és indokolják meg, miért nem hatékonyak ezek;

| 53. | reméli, hogy a menedékkérő családok részesülnek a családsegítő, gyermekgondozási szolgáltatásokból és a gyermekvédelemhez kapcsolódó orvosi szakellátásból; |
| --- | --- |

53.

reméli, hogy a menedékkérő családok részesülnek a családsegítő, gyermekgondozási szolgáltatásokból és a gyermekvédelemhez kapcsolódó orvosi szakellátásból;

Kiszolgáltatott személyek

| 54. | felkéri a Bizottságot, hogy határozza meg a kiszolgáltatott személyek azonosításához szükséges kötelező közös szabályokat, különös tekintettel a kínzások vagy emberkereskedelem áldozataira, a speciális orvosi ellátásra szoruló személyekre, a várandós nőkre és a kiskorúakra; |
| --- | --- |

54.

felkéri a Bizottságot, hogy határozza meg a kiszolgáltatott személyek azonosításához szükséges kötelező közös szabályokat, különös tekintettel a kínzások vagy emberkereskedelem áldozataira, a speciális orvosi ellátásra szoruló személyekre, a várandós nőkre és a kiskorúakra;

| 55. | úgy véli, hogy a kiszolgáltatott személyeket különleges helyzetükből adódóan nem szabad fogva tartani, mivel ez súlyos következményekkel járhat állapotukra nézve; |
| --- | --- |

55.

úgy véli, hogy a kiszolgáltatott személyeket különleges helyzetükből adódóan nem szabad fogva tartani, mivel ez súlyos következményekkel járhat állapotukra nézve;

| 56. | arra buzdítja a tagállamokat, hogy a kiszolgáltatott személyek, a kínzások és az emberkereskedelem áldozatai védelme érdekében biztosítsanak számukra speciális ellátást, különös tekintettel a pszichológiai segítségre, kéri, hogy a kiszolgáltatott személyekkel foglalkozók – beleértve a menedékkérelemmel foglalkozókat és rendőri erőket – részesüljenek speciális képzésben; |
| --- | --- |

56.

arra buzdítja a tagállamokat, hogy a kiszolgáltatott személyek, a kínzások és az emberkereskedelem áldozatai védelme érdekében biztosítsanak számukra speciális ellátást, különös tekintettel a pszichológiai segítségre, kéri, hogy a kiszolgáltatott személyekkel foglalkozók – beleértve a menedékkérelemmel foglalkozókat és rendőri erőket – részesüljenek speciális képzésben;

A dublini rendszer

| 57. | aggodalmának ad hangot a dublini rendszer keretében fogva tartott személyek száma miatt és amiatt, hogy néhány tagállam szinte módszeresen a szabadság megvonásával járó intézkedésekhez folyamodik; reméli, hogy ezeket a személyeket nem tartják fogva abban az esetben, ha a szökés veszélye nem áll fenn és a tagállam nem bizonyítja ezt; |
| --- | --- |

57.

aggodalmának ad hangot a dublini rendszer keretében fogva tartott személyek száma miatt és amiatt, hogy néhány tagállam szinte módszeresen a szabadság megvonásával járó intézkedésekhez folyamodik; reméli, hogy ezeket a személyeket nem tartják fogva abban az esetben, ha a szökés veszélye nem áll fenn és a tagállam nem bizonyítja ezt;

| 58. | sajnálatát fejezi ki, amiért egyes tagállamok korlátozzák a dublini rendszer befogadási szabályainak hatálya alá eső személyek belépését; kéri a Bizottságot, hogy minden kétséget kizáróan fektesse le, hogy a befogadási irányelv ezekre a személyekre is vonatkozik, jogaik teljes körű gyakorlásának biztosítása végett; |
| --- | --- |

58.

sajnálatát fejezi ki, amiért egyes tagállamok korlátozzák a dublini rendszer befogadási szabályainak hatálya alá eső személyek belépését; kéri a Bizottságot, hogy minden kétséget kizáróan fektesse le, hogy a befogadási irányelv ezekre a személyekre is vonatkozik, jogaik teljes körű gyakorlásának biztosítása végett;

*

- *

| 59. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

59.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 31., 2003.2.6., 18. o.

(2)  HL L 326., 2005.12.13., 13. o.

(3)  HL L 50., 2003.2. 25., 1. o.

(4)  HL C 33. E, 2006.2.9., 598. o.

(5)  HL C 293. E, 2006.12.2., 301.

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2007. július 11-i 862/2007/EK rendelete a migrációra és a nemzetközi védelemre vonatkozó közösségi statisztikákról (HL L 199., 2007.7.31., 23. o.)

---

| 18.3.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 67/101 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 67/101

---

Az európai kis- és középvállalkozások szerepének erősítése a nemzetközi kereskedelemben

P6_TA(2009)0048

Az Európai Parlament 2009. február 5-i állásfoglalása az európai kis- és középvállalkozások nemzetközi kereskedelemben betöltött szerepének megerősítéséről (2008/2205(INI))

(2010/C 67 E/12)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a kis- és középvállalkozások európai chartájára, amelyet Santa Maria da Feira-i, 2000. június 19–20-i Európai Tanács során fogadtak el, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kis- és középvállalkozások európai chartájára, amelyet Santa Maria da Feira-i, 2000. június 19–20-i Európai Tanács során fogadtak el,

| — | tekintettel az Európai Unió Tanácsának 2000. március 23–24-én Lisszabonban elfogadott elnökségi következtetéseire a lisszaboni stratégiáról, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Tanácsának 2000. március 23–24-én Lisszabonban elfogadott elnökségi következtetéseire a lisszaboni stratégiáról,

| — | tekintettel a Bizottság 2003. május 6-i 2003/361/EK ajánlására a mikro-, kis- és középvállalkozások fogalmának meghatározásáról (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2003. május 6-i 2003/361/EK ajánlására a mikro-, kis- és középvállalkozások fogalmának meghatározásáról (1),

| — | tekintettel a Gondoljunk a kisvállalkozásokra a bővülő Európában című, 2003. január 21-i bizottsági közleményre (COM(2003)0026), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gondoljunk a kisvállalkozásokra a bővülő Európában című, 2003. január 21-i bizottsági közleményre (COM(2003)0026),

| — | tekintettel A Közösség Lisszaboni programjának végrehajtása – a modern kis- és középvállalkozások-politika a növekedésért és a foglalkoztatásért című, 2005. november 10-i bizottsági közleményre (COM(2005)0551), |
| --- | --- |

—

tekintettel A Közösség Lisszaboni programjának végrehajtása – a modern kis- és középvállalkozások-politika a növekedésért és a foglalkoztatásért című, 2005. november 10-i bizottsági közleményre (COM(2005)0551),

| — | tekintettel a Globális Európa: Nemzetközi versenyképesség – Hozzájárulás az EU növekedési és munkahely-teremtési stratégiájához című, 2006. október 4-i bizottsági közleményre (COM(2006)0567), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Globális Európa: Nemzetközi versenyképesség – Hozzájárulás az EU növekedési és munkahely-teremtési stratégiájához című, 2006. október 4-i bizottsági közleményre (COM(2006)0567),

| — | tekintettel 2007. május 22-i, a Globális Európa – a versenyképesség külső szempontjai című állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2007. május 22-i, a Globális Európa – a versenyképesség külső szempontjai című állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a „Kis- és középvállalkozások – megoldás a további növekedésre és a jobb munkahelyteremtésre – A modern kis- és középvállalkozások-politika félidős felülvizsgálata” című, 2007. október 4-i bizottsági közleményre (COM(2007)0592), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Kis- és középvállalkozások – megoldás a további növekedésre és a jobb munkahelyteremtésre – A modern kis- és középvállalkozások-politika félidős felülvizsgálata” című, 2007. október 4-i bizottsági közleményre (COM(2007)0592),

| — | tekintettel a Globális Európa: Szorosabb együttműködés az európai exportőrök piacra jutásának elősegítése érdekében című, 2007. április 18-i bizottsági közleményre (COM(2007)0183), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Globális Európa: Szorosabb együttműködés az európai exportőrök piacra jutásának elősegítése érdekében című, 2007. április 18-i bizottsági közleményre (COM(2007)0183),

| — | tekintettel a piacra jutásról szóló európai uniós stratégiáról szóló nyilvános konzultációról szóló, a Bizottság (Kereskedelmi Főigazgatóság) által 2007. február 28-án bemutatott jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a piacra jutásról szóló európai uniós stratégiáról szóló nyilvános konzultációról szóló, a Bizottság (Kereskedelmi Főigazgatóság) által 2007. február 28-án bemutatott jelentésre,

| — | tekintettel a szakértői csoport végleges jelentésére a kis- és középvállalkozások nemzetközivé válásáról, amelyet a Bizottság (Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóság, kis- és középvállalkozások versenyképességének támogatása) 2007 decemberében tett közzé (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szakértői csoport végleges jelentésére a kis- és középvállalkozások nemzetközivé válásáról, amelyet a Bizottság (Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóság, kis- és középvállalkozások versenyképességének támogatása) 2007 decemberében tett közzé (3),

| — | tekintettel a Gondolkozz előbb kicsiben!: Európai kisvállalkozói intézkedéscsomag: „Small Business Act” című, 2008. június 25-i bizottsági közleményre (COM(2008)0394), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gondolkozz előbb kicsiben!: Európai kisvállalkozói intézkedéscsomag: „Small Business Act” című, 2008. június 25-i bizottsági közleményre (COM(2008)0394),

| — | tekintettel a „Globális Európa: Az Európai Unió kereskedelmi védelmi eszközei a változó világgazdaságban. Nyilvános konzultációra szánt zöld könyv című”, 2006. december 6-i bizottsági közleményre (COM(2006)0763), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Globális Európa: Az Európai Unió kereskedelmi védelmi eszközei a változó világgazdaságban. Nyilvános konzultációra szánt zöld könyv című”, 2006. december 6-i bizottsági közleményre (COM(2006)0763),

| — | tekintettel az EU és India közötti gazdasági és kereskedelmi kapcsolatokról szóló, 2006. szeptember 28-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és India közötti gazdasági és kereskedelmi kapcsolatokról szóló, 2006. szeptember 28-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a harmadik országok Közösséggel szembeni dömpingellenes, szubvencióellenes és védintézkedésekkel kapcsolatos tevékenységéről szóló, az Európai Parlamentnek címzett, éves bizottsági jelentésről (2004) szóló, 2006. október 25-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a harmadik országok Közösséggel szembeni dömpingellenes, szubvencióellenes és védintézkedésekkel kapcsolatos tevékenységéről szóló, az Európai Parlamentnek címzett, éves bizottsági jelentésről (2004) szóló, 2006. október 25-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a WTO hongkongi miniszteri konferenciáját követő dohai forduló értékeléséről szóló, 2006. április 4-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a WTO hongkongi miniszteri konferenciáját követő dohai forduló értékeléséről szóló, 2006. április 4-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel az EU és a Mercosur közötti gazdasági és kereskedelmi kapcsolatokról szóló és az interregionális társulási megállapodás megkötésére irányuló, 2006. október 12-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és a Mercosur közötti gazdasági és kereskedelmi kapcsolatokról szóló és az interregionális társulási megállapodás megkötésére irányuló, 2006. október 12-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel az EU–USA transzatlanti gazdasági kapcsolatokról szóló, 2006. június 1-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU–USA transzatlanti gazdasági kapcsolatokról szóló, 2006. június 1-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel az EU és Kína közötti kereskedelmi kapcsolatok kilátásairól szóló 2005. október 13-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Kína közötti kereskedelmi kapcsolatok kilátásairól szóló 2005. október 13-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel a 2005 után a textília és a ruházat jövőjéről szóló, 2005. szeptember 6-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2005 után a textília és a ruházat jövőjéről szóló, 2005. szeptember 6-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel a Bizottság szolgálatainak a Gazdasági reformok és versenyképesség: az európai versenyképességről szóló 2006. évi jelentés fő üzenetei (SEC(2006)1467) című bizottsági dokumentumhoz kapcsolódó 2006. november 14-i munkadokumentumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság szolgálatainak a Gazdasági reformok és versenyképesség: az európai versenyképességről szóló 2006. évi jelentés fő üzenetei (SEC(2006)1467) című bizottsági dokumentumhoz kapcsolódó 2006. november 14-i munkadokumentumára,

| — | tekintettel a 2006. március 23 és 24-i brüsszeli Európai Tanács elnökségi következtetéseire (7775/1/2006), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2006. március 23 és 24-i brüsszeli Európai Tanács elnökségi következtetéseire (7775/1/2006),

| — | tekintettel a lisszaboni stratégiára vonatkozó 2006. tavaszi európai tanácsi üléssel kapcsolatos 2006. március 15-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a lisszaboni stratégiára vonatkozó 2006. tavaszi európai tanácsi üléssel kapcsolatos 2006. március 15-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel a WTO parlamenti konferenciájának éves ülésszakával összefüggésben 2006. december 2-án konszenzussal elfogadott nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a WTO parlamenti konferenciájának éves ülésszakával összefüggésben 2006. december 2-án konszenzussal elfogadott nyilatkozatra,

| — | tekintettel a WTO reformjáról szóló 2008. április 24-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a WTO reformjáról szóló 2008. április 24-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel az egyes harmadik országokból importált termékek származási országának megjelöléséről szóló 2006. július 6-i állásfoglalására (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyes harmadik országokból importált termékek származási országának megjelöléséről szóló 2006. július 6-i állásfoglalására (13),

| — | tekintettel az Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsa 2007. február 12-i következtetéseire a kormányzati közbeszerzésről szóló WTO-megállapodásra, valamint a kis- és középvállalkozásokra vonatkozóan, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsa 2007. február 12-i következtetéseire a kormányzati közbeszerzésről szóló WTO-megállapodásra, valamint a kis- és középvállalkozásokra vonatkozóan,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, valamint a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A6-0001/2009), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, valamint a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A6-0001/2009),

| A. | mivel a 250 alkalmazottnál kevesebben foglalkoztató és 50 millió euró forgalmat meghaladó vállalkozásként meghatározott EU-s kis- és középvállalkozások 23 millió vállalkozást (az összes 99%-át) és 75 millió munkahelyet (az összes 70%-át) képviselnek az Európai Unióban, |
| --- | --- |

A.

mivel a 250 alkalmazottnál kevesebben foglalkoztató és 50 millió euró forgalmat meghaladó vállalkozásként meghatározott EU-s kis- és középvállalkozások 23 millió vállalkozást (az összes 99%-át) és 75 millió munkahelyet (az összes 70%-át) képviselnek az Európai Unióban,

| B. | mivel az EU-ban a kis- és középvállalkozások több mint 96%-a kevesebb, mint 50 munkavállalót alkalmaz, és kevesebb, mint évi 10 millió eurós forgalmat bonyolít, amely a nemzetközi kereskedelemhez kapcsolódó magas állandó költségeknek köszönhetően korlátozza lehetőségeit a termékek és szolgáltatások nemzeti határokon kívülre irányuló kivitelében, |
| --- | --- |

B.

mivel az EU-ban a kis- és középvállalkozások több mint 96%-a kevesebb, mint 50 munkavállalót alkalmaz, és kevesebb, mint évi 10 millió eurós forgalmat bonyolít, amely a nemzetközi kereskedelemhez kapcsolódó magas állandó költségeknek köszönhetően korlátozza lehetőségeit a termékek és szolgáltatások nemzeti határokon kívülre irányuló kivitelében,

| C. | mivel nemzetközi teljesítményük ezért strukturálisan gyenge, habár az Európai Unió kis- és középvállalkozásainak csak 8%-a exportál nemzeti határain túlra, és a kis- és középvállalkozások majdnem 3%-a tekinti prioritásnak az európai unión kívülre irányuló kivitelt; mivel ezzel ellentétben a 10 legnagyobb európai vállalkozás adja az EU exportjának és közvetlen külföldi tőkebefektetéseinek 96%-át, |
| --- | --- |

C.

mivel nemzetközi teljesítményük ezért strukturálisan gyenge, habár az Európai Unió kis- és középvállalkozásainak csak 8%-a exportál nemzeti határain túlra, és a kis- és középvállalkozások majdnem 3%-a tekinti prioritásnak az európai unión kívülre irányuló kivitelt; mivel ezzel ellentétben a 10 legnagyobb európai vállalkozás adja az EU exportjának és közvetlen külföldi tőkebefektetéseinek 96%-át,

| D. | mivel a harmadik országokban az előre jelzett gazdasági növekedés várhatóan magasabb lesz, mint a belső piacé, amely az exportáló kis- és középvállalkozások számára új lehetőségeket jelent, |
| --- | --- |

D.

mivel a harmadik országokban az előre jelzett gazdasági növekedés várhatóan magasabb lesz, mint a belső piacé, amely az exportáló kis- és középvállalkozások számára új lehetőségeket jelent,

| E. | mivel az Európai Unión belül a harmadik országbeli versenytársak erősebb versenyt fognak támasztani a kis- és középvállalkozásokkal szemben, |
| --- | --- |

E.

mivel az Európai Unión belül a harmadik országbeli versenytársak erősebb versenyt fognak támasztani a kis- és középvállalkozásokkal szemben,

| F. | mivel a kis- és középvállalkozások számára a legjobban a nyitott piacok és a tisztességes verseny révén lehet lehetőségeket biztosítani, |
| --- | --- |

F.

mivel a kis- és középvállalkozások számára a legjobban a nyitott piacok és a tisztességes verseny révén lehet lehetőségeket biztosítani,

| G. | mivel a nemzetközi vállalatok jobb innovációs képességről tettek bizonyságot; mivel a nemzetközivé válás és az innováció a versenyképesség és a növekedés kulcsfontosságú mozgatórugói, amelyek döntő szerepet játszanak a lisszaboni stratégia növekedési és foglalkoztatási céljainak elérésében, |
| --- | --- |

G.

mivel a nemzetközi vállalatok jobb innovációs képességről tettek bizonyságot; mivel a nemzetközivé válás és az innováció a versenyképesség és a növekedés kulcsfontosságú mozgatórugói, amelyek döntő szerepet játszanak a lisszaboni stratégia növekedési és foglalkoztatási céljainak elérésében,

| H. | mivel a nemzetközivé válás növekedést és versenyképességet teremt, segítve a vállalkozások terjeszkedését és ezáltal növelve a foglalkoztatást, és mivel a kis- és középvállalkozások hozzák létre az Európai Unióban az új állások 80%-át, |
| --- | --- |

H.

mivel a nemzetközivé válás növekedést és versenyképességet teremt, segítve a vállalkozások terjeszkedését és ezáltal növelve a foglalkoztatást, és mivel a kis- és középvállalkozások hozzák létre az Európai Unióban az új állások 80%-át,

| I. | mivel a kis- és középvállalkozásoknak olyan sajátos problémákkal kell megküzdeniük a nemzetközivé során, mint például a nemzetközi tapasztalatok hiánya, a finanszírozáshoz való hozzájutás nehézsége, a tapasztalt munkaerő hiánya, a nagyon összetett nemzetközi szabályozási keret, és e terhek riasztják el őket attól, hogy végrehajtsák a nemzetközivé válás nyújtotta előnyök kihasználásához szükséges szerkezeti változásokat, |
| --- | --- |

I.

mivel a kis- és középvállalkozásoknak olyan sajátos problémákkal kell megküzdeniük a nemzetközivé során, mint például a nemzetközi tapasztalatok hiánya, a finanszírozáshoz való hozzájutás nehézsége, a tapasztalt munkaerő hiánya, a nagyon összetett nemzetközi szabályozási keret, és e terhek riasztják el őket attól, hogy végrehajtsák a nemzetközivé válás nyújtotta előnyök kihasználásához szükséges szerkezeti változásokat,

| J. | mivel a nemzetközi kereskedelemben részt vevő kis- és középvállalkozások szerepet játszanak az európai gazdasági szféra újraformálásában annak érdekében, hogy a nagyvállalatok következő generációjává válhassanak, ahhoz, hogy az EU elérje a GDP 3%-ának kutatás-fejlesztésre való fordítását, |
| --- | --- |

J.

mivel a nemzetközi kereskedelemben részt vevő kis- és középvállalkozások szerepet játszanak az európai gazdasági szféra újraformálásában annak érdekében, hogy a nagyvállalatok következő generációjává válhassanak, ahhoz, hogy az EU elérje a GDP 3%-ának kutatás-fejlesztésre való fordítását,

| K. | mivel az uniós kis- és középvállalkozásoknak kulcsfontosságú érdekeltségük van a földrajzilag és kulturális szempontból legközelebbi piacokon, például az Unióval határos területeken, mint a mediterrán régió vagy a Nyugat-Balkán, |
| --- | --- |

K.

mivel az uniós kis- és középvállalkozásoknak kulcsfontosságú érdekeltségük van a földrajzilag és kulturális szempontból legközelebbi piacokon, például az Unióval határos területeken, mint a mediterrán régió vagy a Nyugat-Balkán,

| L. | mivel a versenyképesség a kis- és középvállalkozások számára a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokkal szembeni megfelelő védelem biztosításának képességétől is függ; mivel a termékgyártás a gazdasági növekedés és a foglalkoztatás szempontjából kiemelt ágazat az Európai Unióban, |
| --- | --- |

L.

mivel a versenyképesség a kis- és középvállalkozások számára a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokkal szembeni megfelelő védelem biztosításának képességétől is függ; mivel a termékgyártás a gazdasági növekedés és a foglalkoztatás szempontjából kiemelt ágazat az Európai Unióban,

A multilaterális keret és a WTO

| 1. | ragaszkodik ahhoz, hogy a WTO rendszere jobban figyelembe vegye a kis- és középvállalkozások szerepét és érdekeit; emlékeztet, hogy a kis- és középvállalkozásoknak világos és működőképes nemzetközi normatív keretre van szükségük; |
| --- | --- |

1.

ragaszkodik ahhoz, hogy a WTO rendszere jobban figyelembe vegye a kis- és középvállalkozások szerepét és érdekeit; emlékeztet, hogy a kis- és középvállalkozásoknak világos és működőképes nemzetközi normatív keretre van szükségük;

| 2. | felhívja a Bizottságot a WTO tárgyalások keretében a kis- és középvállalkozások számára egyedi egyszerűsített szabályok biztosítására a szabadkereskedelmi területeken, és a kis- és középvállalkozások követelményeivel kapcsolatos egyedi záradékokra; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot a WTO tárgyalások keretében a kis- és középvállalkozások számára egyedi egyszerűsített szabályok biztosítására a szabadkereskedelmi területeken, és a kis- és középvállalkozások követelményeivel kapcsolatos egyedi záradékokra;

| 3. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vizsgálják felül prioritásaikat a többoldalú rendszerben, és támogassák a tarifális és nem tarifális korlátok lebontását, és megfelelő egyszerűsítő és a normatív rendelkezéseket harmonizáló intézkedésekkel bátorítsák a nemzetközi kereskedelmet; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vizsgálják felül prioritásaikat a többoldalú rendszerben, és támogassák a tarifális és nem tarifális korlátok lebontását, és megfelelő egyszerűsítő és a normatív rendelkezéseket harmonizáló intézkedésekkel bátorítsák a nemzetközi kereskedelmet;

| 4. | fontosnak tartja, hogy a nemzetközi kereskedelmi rendszer olcsóbbá váljon a kis- és középvállalkozások számára, és hogy vegyék fontolóra egy gyorsan és alacsony költségű nemzetközi bírósági rendszer létrehozását, amely lehetővé teszi a kis- és középvállalkozások számára, hogy elkerüljék a késedelmeket és a nehézségeket, amelyek egyes harmadik országok vám- és kereskedelemi hatóságaival folytatott jogvita során adódhatnak; |
| --- | --- |

4.

fontosnak tartja, hogy a nemzetközi kereskedelmi rendszer olcsóbbá váljon a kis- és középvállalkozások számára, és hogy vegyék fontolóra egy gyorsan és alacsony költségű nemzetközi bírósági rendszer létrehozását, amely lehetővé teszi a kis- és középvállalkozások számára, hogy elkerüljék a késedelmeket és a nehézségeket, amelyek egyes harmadik országok vám- és kereskedelemi hatóságaival folytatott jogvita során adódhatnak;

| 5. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vállaljnak aktív szerepet egy globális többoldalú megegyezés elérésében a kereskedelmi könnyítések terén, amely többek között lehetővé teszi az EU-s kis- és középvállalkozások számára, hogy teljes körűen kiaknázhassák a globalizációból és a harmadik országok piacnyitását; |
| --- | --- |

5.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vállaljnak aktív szerepet egy globális többoldalú megegyezés elérésében a kereskedelmi könnyítések terén, amely többek között lehetővé teszi az EU-s kis- és középvállalkozások számára, hogy teljes körűen kiaknázhassák a globalizációból és a harmadik országok piacnyitását;

| 6. | támogatja különösképpen a kereskedelmet könnyítő eljárások tárgyalásakor tanúsított szilárd álláspont elfogadását a vámeljárások költségeinek csökkentése érdekében, amelyek az értékesített áruk értékének akár 15%-át is elérhetik, átlátható és egyszerűsített eljárások, egységesített nemzetközi szabályok, az áruk származásának hatékony nyilvántartása és korszerűsített vámellenőrzések révén; |
| --- | --- |

6.

támogatja különösképpen a kereskedelmet könnyítő eljárások tárgyalásakor tanúsított szilárd álláspont elfogadását a vámeljárások költségeinek csökkentése érdekében, amelyek az értékesített áruk értékének akár 15%-át is elérhetik, átlátható és egyszerűsített eljárások, egységesített nemzetközi szabályok, az áruk származásának hatékony nyilvántartása és korszerűsített vámellenőrzések révén;

| 7. | hangsúlyozza a dohai fejlesztési forduló valamennyi fejezetével kapcsolatos tárgyalás lezárásának fontosságát a kis- és középvállalkozások számára; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza a dohai fejlesztési forduló valamennyi fejezetével kapcsolatos tárgyalás lezárásának fontosságát a kis- és középvállalkozások számára;

A „Globális Európa” című közlemény

| 8. | támogatja a Bizottság arra irányuló erőfeszítéseit, hogy az EU-nak legyen egy olyan globális stratégiája, amely lefedi az európai versenyképesség minden külső aspektusát, és amely biztosítja a lisszaboni stratégia valamennyi céljánakk teljesülését, azonban sajnálja, hogy nem létezik külön kezdeményezés az Európai Unió munkavállalóinak kétharmadát foglalkoztató kis- és középvállalkozások támogatására; felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy késlekedés nélkül orvosolja ezt a hiányt, és határozzon meg ambiciózus, de reális célokat a kis- és középvállalkozások érdekeinek védelme érdekében, és bocsássa rendelkezésre az azok eléréséhez szükséges eszközöket és erőforrásokat; megállapítja egy, a kereskedelem akadályairól szóló hatékony rendelet mint az e cél érdekében hozott kiegészítő jogi aktus jelentőségét; |
| --- | --- |

8.

támogatja a Bizottság arra irányuló erőfeszítéseit, hogy az EU-nak legyen egy olyan globális stratégiája, amely lefedi az európai versenyképesség minden külső aspektusát, és amely biztosítja a lisszaboni stratégia valamennyi céljánakk teljesülését, azonban sajnálja, hogy nem létezik külön kezdeményezés az Európai Unió munkavállalóinak kétharmadát foglalkoztató kis- és középvállalkozások támogatására; felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy késlekedés nélkül orvosolja ezt a hiányt, és határozzon meg ambiciózus, de reális célokat a kis- és középvállalkozások érdekeinek védelme érdekében, és bocsássa rendelkezésre az azok eléréséhez szükséges eszközöket és erőforrásokat; megállapítja egy, a kereskedelem akadályairól szóló hatékony rendelet mint az e cél érdekében hozott kiegészítő jogi aktus jelentőségét;

| 9. | úgy véli, hogy a kis- és középvállalkozások számára szükséges a kölcsönös kereskedelmi liberalizáció és e szükségesség fényében úgy érzi, hogy a Bizottságnak határozott megoldással kell előállnia az uniós kis- és középvállalkozások exporttal kapcsolatos nehézségei tekintetében, elmagyarázva, hogy mely nemzeti vagy európai jogi eszközöket tudná használni az Európai Unió, hogy segítse a kis- és középvállalkozásokat teljesítményük javításában a globális piacokon; |
| --- | --- |

9.

úgy véli, hogy a kis- és középvállalkozások számára szükséges a kölcsönös kereskedelmi liberalizáció és e szükségesség fényében úgy érzi, hogy a Bizottságnak határozott megoldással kell előállnia az uniós kis- és középvállalkozások exporttal kapcsolatos nehézségei tekintetében, elmagyarázva, hogy mely nemzeti vagy európai jogi eszközöket tudná használni az Európai Unió, hogy segítse a kis- és középvállalkozásokat teljesítményük javításában a globális piacokon;

A kereskedelmi védelmi eszközök reformja (TDI-k)

| 10. | üdvözli a Bizottság döntését, hogy visszavonja a fent említett, nyilvános konzultációra szánt zöld könyvben szereplő, a TDI-k reformjára vonatkozó javaslatát; |
| --- | --- |

10.

üdvözli a Bizottság döntését, hogy visszavonja a fent említett, nyilvános konzultációra szánt zöld könyvben szereplő, a TDI-k reformjára vonatkozó javaslatát;

| 11. | úgy véli, hogy a Bizottság reformja nemcsak hogy nem növelné az EU ipari versenyképességét, hanem újabb súlyos károkat okozna az EU ipara számára, amelyet az illegálisan támogatott vagy dömping révén indokolatlan előnyt élvező külső termékek már így is veszélyeztetnek; hangsúlyozza, hogy a TDI rendszerének meg kell maradnia objektív és tényleges vizsgálaton alapuló kvázi-bírói eljárásnak a kiszámíthatóság és a jogbiztonság biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

11.

úgy véli, hogy a Bizottság reformja nemcsak hogy nem növelné az EU ipari versenyképességét, hanem újabb súlyos károkat okozna az EU ipara számára, amelyet az illegálisan támogatott vagy dömping révén indokolatlan előnyt élvező külső termékek már így is veszélyeztetnek; hangsúlyozza, hogy a TDI rendszerének meg kell maradnia objektív és tényleges vizsgálaton alapuló kvázi-bírói eljárásnak a kiszámíthatóság és a jogbiztonság biztosítása érdekében;

| 12. | úgy véli, hogy a versenyre vonatkozó nemzetközileg elfogadott szabályok hiányában az európai kereskedelmi védelmi eszközök rendszere a legjobb válasz a valamennyi szereplő számára azonos versenyfeltételek biztosításához, és véleménye szerint az EU-s vállalatoknak, és különösen a kis- és középvállalkozásoknak szükségük van egy hatékony mechanizmusra a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok elleni küzdelem érdekében; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy a versenyre vonatkozó nemzetközileg elfogadott szabályok hiányában az európai kereskedelmi védelmi eszközök rendszere a legjobb válasz a valamennyi szereplő számára azonos versenyfeltételek biztosításához, és véleménye szerint az EU-s vállalatoknak, és különösen a kis- és középvállalkozásoknak szükségük van egy hatékony mechanizmusra a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok elleni küzdelem érdekében;

| 13. | hangsúlyozza, hogy a kereskedelmi védelmi eszközök rendszere védi a termelők és a munkavállalók érdekeit a dömping vagy törvénytelen támogatások által okozott károkkal szemben; a kereskedelmi védelmi eszközök jelentőségére tekintettel felhívja a Bizottságot, hogy növelje a vizsgálatok átláthatóságát, kiszámíthatóságát és hozzáférhetőségét különösen a kis- és középvállalkozások számára, valamint az eljárások felgyorsítását és egyszerűsítését; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy a kereskedelmi védelmi eszközök rendszere védi a termelők és a munkavállalók érdekeit a dömping vagy törvénytelen támogatások által okozott károkkal szemben; a kereskedelmi védelmi eszközök jelentőségére tekintettel felhívja a Bizottságot, hogy növelje a vizsgálatok átláthatóságát, kiszámíthatóságát és hozzáférhetőségét különösen a kis- és középvállalkozások számára, valamint az eljárások felgyorsítását és egyszerűsítését;

| 14. | javasolja, hogy a Bizottság és a tagállamok vezessenek be tájékoztató és képzési intézkedéseket a kereskedelmi védelmi eszközök kis- és középvállalkozások általi hasznosítására ösztönzés érdekében; úgy véli, hogy a Bizottságnak – miközben semleges álláspontra helyezkedik – célzott segítséget kellene nyújtania a kis- és középvállalkozásoknak a kereskedelmi védelmi vizsgálatok különböző szakaszai során; e vonatkozásban szükségesnek tartja a kis- és középvállalkozások kereskedelmi védelmi ügyfélszolgálata által kínált szolgáltatások javítását; |
| --- | --- |

14.

javasolja, hogy a Bizottság és a tagállamok vezessenek be tájékoztató és képzési intézkedéseket a kereskedelmi védelmi eszközök kis- és középvállalkozások általi hasznosítására ösztönzés érdekében; úgy véli, hogy a Bizottságnak – miközben semleges álláspontra helyezkedik – célzott segítséget kellene nyújtania a kis- és középvállalkozásoknak a kereskedelmi védelmi vizsgálatok különböző szakaszai során; e vonatkozásban szükségesnek tartja a kis- és középvállalkozások kereskedelmi védelmi ügyfélszolgálata által kínált szolgáltatások javítását;

| 15. | sajnálja, hogy csak kevés tanulmány foglalkozott azokkal az iparágakkal, ahol magas a kis- és középvállalkozások koncentrációja; felhívja a Bizottságot, hogy haladéktalanul tegyen meg minden lehetséges lépést a jelenlegi gyakorlat kiigazítása érdekében, a kis- és középvállalkozások jogainak hatékonyabb biztosítása és a kereskedelmi védelmi eszközök által nyújtott garanciákhoz való hozzáférésük javítása céljából; |
| --- | --- |

15.

sajnálja, hogy csak kevés tanulmány foglalkozott azokkal az iparágakkal, ahol magas a kis- és középvállalkozások koncentrációja; felhívja a Bizottságot, hogy haladéktalanul tegyen meg minden lehetséges lépést a jelenlegi gyakorlat kiigazítása érdekében, a kis- és középvállalkozások jogainak hatékonyabb biztosítása és a kereskedelmi védelmi eszközök által nyújtott garanciákhoz való hozzáférésük javítása céljából;

| 16. | úgy véli, hogy a kereskedelmi akadályokról szóló rendeletben (14) szereplő „teljes közösségi termelés aránya” felfogás már kínál lehetőségeket a kis- és középvállalkozások számára a panaszok bejelentésére, de emellett kéri a Bizottságot arra is, hogy – a jelenlegi küszöb megváltoztatása nélkül – biztosítsa, hogy azon ágazatok egyesületei, amelyekben a kis- és középvállalkozások a legnagyobb súllyal szerepelnek, hatékonyabban képviseljék tagjaikat a Bizottságnál; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy a kereskedelmi akadályokról szóló rendeletben (14) szereplő „teljes közösségi termelés aránya” felfogás már kínál lehetőségeket a kis- és középvállalkozások számára a panaszok bejelentésére, de emellett kéri a Bizottságot arra is, hogy – a jelenlegi küszöb megváltoztatása nélkül – biztosítsa, hogy azon ágazatok egyesületei, amelyekben a kis- és középvállalkozások a legnagyobb súllyal szerepelnek, hatékonyabban képviseljék tagjaikat a Bizottságnál;

| 17. | felhívja a Bizottságot, hogy gyorsan és megfelelő módon reagáljon a kereskedelmi védelmi eszközöket önkényesen használó harmadik országokkal szemben, különösen, ha ezek az intézkedések az EU-s kis- és középvállalkozásokat érintik; |
| --- | --- |

17.

felhívja a Bizottságot, hogy gyorsan és megfelelő módon reagáljon a kereskedelmi védelmi eszközöket önkényesen használó harmadik országokkal szemben, különösen, ha ezek az intézkedések az EU-s kis- és középvállalkozásokat érintik;

A szellemi tulajdonjog és a származási ország megjelölése

| 18. | hangsúlyozza, hogy a kis- és középvállalkozásoknak a szellemi tulajdonjog hatékony védelmére van szükségük az új technológiák előfeltételeként annak érdekében, hogy képessé váljanak nemzetközi tevékenységek végzésére; rámutat ezért arra, hogy egy egyszerű és hatékony szellemi tulajdonjogi rendszer kulcsfontosságú eszköz a kis- és középvállalkozások nemzetközivé válásának elősegítéséhez; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy a kis- és középvállalkozásoknak a szellemi tulajdonjog hatékony védelmére van szükségük az új technológiák előfeltételeként annak érdekében, hogy képessé váljanak nemzetközi tevékenységek végzésére; rámutat ezért arra, hogy egy egyszerű és hatékony szellemi tulajdonjogi rendszer kulcsfontosságú eszköz a kis- és középvállalkozások nemzetközivé válásának elősegítéséhez;

| 19. | felhívja a figyelmet az uniós kis- és középvállalkozásokat érintő, a szellemi tulajdonjogokkal kapcsolatos jogsértések számának elmúlt években tapasztalható jelentős növekedésére, valamint arra, hogy a hamisítás nem csak a nagyobb ipari társaságokat érinti, hanem azokat kis- és középvállalkozásokat is, amelyek képesek voltak jó minőségű, versenyképes termékek létrehozására, és a hamisítás drasztikus hatásaitól szenvednek, amely bizonyos esetekben a létezésüket is veszélyeztetheti; |
| --- | --- |

19.

felhívja a figyelmet az uniós kis- és középvállalkozásokat érintő, a szellemi tulajdonjogokkal kapcsolatos jogsértések számának elmúlt években tapasztalható jelentős növekedésére, valamint arra, hogy a hamisítás nem csak a nagyobb ipari társaságokat érinti, hanem azokat kis- és középvállalkozásokat is, amelyek képesek voltak jó minőségű, versenyképes termékek létrehozására, és a hamisítás drasztikus hatásaitól szenvednek, amely bizonyos esetekben a létezésüket is veszélyeztetheti;

| 20. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy erősítsék meg elkötelezettségüket a hamisítás jelenségének megelőzése és megakadályozása érdekében, akár megfelelő belpolitikai eszközök vagy többoldalú nemzetközi megállapodások (például a hamisítás elleni küzdelmet szolgáló többoldalú kereskedelmi megállapodás), illetve kétoldalú megállapodások (új gazdasági együttműködési megállapodások harmadik országokkal) révén, amelyek figyelembe veszik a hamisítások kis- és középvállalkozásokra gyakorolt hatását; hangsúlyozza, hogy a kis- és középvállalkozások számára a földrajzi megjelölések és a szabadalmi jogok védelme ugyanolyan fontos, ha nem fontosabb, mint a védjegyek és szerzői jogok védelme; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák, hogy ezek az intézkedések nem sértik a magas szintű adatvédelmi normákat az Európai Unióban; |
| --- | --- |

20.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy erősítsék meg elkötelezettségüket a hamisítás jelenségének megelőzése és megakadályozása érdekében, akár megfelelő belpolitikai eszközök vagy többoldalú nemzetközi megállapodások (például a hamisítás elleni küzdelmet szolgáló többoldalú kereskedelmi megállapodás), illetve kétoldalú megállapodások (új gazdasági együttműködési megállapodások harmadik országokkal) révén, amelyek figyelembe veszik a hamisítások kis- és középvállalkozásokra gyakorolt hatását; hangsúlyozza, hogy a kis- és középvállalkozások számára a földrajzi megjelölések és a szabadalmi jogok védelme ugyanolyan fontos, ha nem fontosabb, mint a védjegyek és szerzői jogok védelme; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák, hogy ezek az intézkedések nem sértik a magas szintű adatvédelmi normákat az Európai Unióban;

| 21. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat az olyan eszközök kis- és középvállalkozások általi hasznosításának ösztönzésére, mint például a szabadalmak, a kis- és középvállalkozások know-how-jának biztosítása, valamint a másolástól és a hamisítástól való védelem érdekében; |
| --- | --- |

21.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat az olyan eszközök kis- és középvállalkozások általi hasznosításának ösztönzésére, mint például a szabadalmak, a kis- és középvállalkozások know-how-jának biztosítása, valamint a másolástól és a hamisítástól való védelem érdekében;

| 22. | kéri továbbá a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ellenőrizzék a szellemi és ipari tulajdonjogok megsértését, és lépjenek fel az ilyen esetek ellen, továbbá szólítsák fel kereskedelmi partnereiket, hogy tartsák be szigorúbban a TRIPS-megállapodásokat és a szellemi tulajdonjogot védő nemzeti rendelkezéseket; |
| --- | --- |

22.

kéri továbbá a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ellenőrizzék a szellemi és ipari tulajdonjogok megsértését, és lépjenek fel az ilyen esetek ellen, továbbá szólítsák fel kereskedelmi partnereiket, hogy tartsák be szigorúbban a TRIPS-megállapodásokat és a szellemi tulajdonjogot védő nemzeti rendelkezéseket;

| 23. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat a behozatalok vámhatóságok általi ellenőrzésének javítására az uniós vállalatok szellemi tulajdonjogait sértő termékek elleni hatékonyabb szintű védelem biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

23.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat a behozatalok vámhatóságok általi ellenőrzésének javítására az uniós vállalatok szellemi tulajdonjogait sértő termékek elleni hatékonyabb szintű védelem biztosítása érdekében;

| 24. | sajnálja a közösségi származási megjelölési rendszer bevezetésének késedelmét egyes közösségen kívüli országokból származó termékek (mint például textíliák, lábbelik) tekintetében (15), és aggodalmát fejezi ki az uniós fogyasztók jogainak egyértelmű megsértése miatt; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy haladéktalanul számolják fel az e rendelkezés hatálybalépése előtt tornyosuló akadályokat, és helyezzenek hangsúlyt a termékek európai származására, amelyet a fogyasztók gyakran a minőség, a biztonság és a szigorú termelési előírások biztosítékának tekintenek; |
| --- | --- |

24.

sajnálja a közösségi származási megjelölési rendszer bevezetésének késedelmét egyes közösségen kívüli országokból származó termékek (mint például textíliák, lábbelik) tekintetében (15), és aggodalmát fejezi ki az uniós fogyasztók jogainak egyértelmű megsértése miatt; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy haladéktalanul számolják fel az e rendelkezés hatálybalépése előtt tornyosuló akadályokat, és helyezzenek hangsúlyt a termékek európai származására, amelyet a fogyasztók gyakran a minőség, a biztonság és a szigorú termelési előírások biztosítékának tekintenek;

Piacra jutási stratégia harmadik országokban

| 25. | emlékeztet, hogy a kis- és középvállalkozások nemzetközi piacokhoz való hozzáférésének elősegítése hozzájárulhat az új munkahelyek létrehozásához és a létezők megvédéséhez és értéknöveléséhez, a tudás és az európai ipar sajátosságainak megőrzéséhez és cseréjéhez, alapot biztosítva a stabil, tartós gazdasági növekedéshez az EU országai és partnerei számára; |
| --- | --- |

25.

emlékeztet, hogy a kis- és középvállalkozások nemzetközi piacokhoz való hozzáférésének elősegítése hozzájárulhat az új munkahelyek létrehozásához és a létezők megvédéséhez és értéknöveléséhez, a tudás és az európai ipar sajátosságainak megőrzéséhez és cseréjéhez, alapot biztosítva a stabil, tartós gazdasági növekedéshez az EU országai és partnerei számára;

| 26. | üdvözli a Bizottság jelenlegi erőfeszítéseit a kis- és középvállalkozások harmadik országok piacaira való bejutása tekintetében; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák az EU piacára való jutást segítő, az érintett szakmai szervezeteket bevonó csoportok sikeres működését a harmadik országokban, különösen a feltörekvő gazdaságokban; |
| --- | --- |

26.

üdvözli a Bizottság jelenlegi erőfeszítéseit a kis- és középvállalkozások harmadik országok piacaira való bejutása tekintetében; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák az EU piacára való jutást segítő, az érintett szakmai szervezeteket bevonó csoportok sikeres működését a harmadik országokban, különösen a feltörekvő gazdaságokban;

| 27. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy javítsák a harmadik országok piacaira vonatkozó tájékoztatást, hozzanak létre szekciókat a kis- és középvállalkozások számára, valamint racionalizálják és biztosítsanak jobb hozzáférést a piacra jutási adatbázishoz, különösen a kis- és középvállalkozások vezetői számára; |
| --- | --- |

27.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy javítsák a harmadik országok piacaira vonatkozó tájékoztatást, hozzanak létre szekciókat a kis- és középvállalkozások számára, valamint racionalizálják és biztosítsanak jobb hozzáférést a piacra jutási adatbázishoz, különösen a kis- és középvállalkozások vezetői számára;

| 28. | felhívja a Bizottságot, hogy egyszerűsítse a piacra jutási adatbázist, hogy annak alkalmazását hozzáférhetőbbé tegye a kis- és középvállalkozások számára; felhívja a Bizottságot, hogy kezdeményezzen intézkedéseket az ilyen adatbázisok nyilvánossá tétele érdekében; |
| --- | --- |

28.

felhívja a Bizottságot, hogy egyszerűsítse a piacra jutási adatbázist, hogy annak alkalmazását hozzáférhetőbbé tegye a kis- és középvállalkozások számára; felhívja a Bizottságot, hogy kezdeményezzen intézkedéseket az ilyen adatbázisok nyilvánossá tétele érdekében;

| 29. | szeretné, ha megerősítenék a Bizottság harmadik országokban működő küldöttségeinél létrehozott piacra jutási csoportokat, amelyeken belül létrehoznának egy kifejezetten a kis- és középvállalkozások problémáival foglalkozó, a társasági ügyekre szakosodott szakértőkből álló irodát; |
| --- | --- |

29.

szeretné, ha megerősítenék a Bizottság harmadik országokban működő küldöttségeinél létrehozott piacra jutási csoportokat, amelyeken belül létrehoznának egy kifejezetten a kis- és középvállalkozások problémáival foglalkozó, a társasági ügyekre szakosodott szakértőkből álló irodát;

| 30. | támogatja nemzeti kereskedelmi kamarákkal és üzleti képviselőkkel együttműködő európai üzleti központok létrehozását a kulcsfontosságú indiai és kínai piacokon, hogy segítsék a kis- és középvállalkozásokat az e helyi piacokra való belépéshez szükséges készségekkel rendelkező partnerek megtalálásában; |
| --- | --- |

30.

támogatja nemzeti kereskedelmi kamarákkal és üzleti képviselőkkel együttműködő európai üzleti központok létrehozását a kulcsfontosságú indiai és kínai piacokon, hogy segítsék a kis- és középvállalkozásokat az e helyi piacokra való belépéshez szükséges készségekkel rendelkező partnerek megtalálásában;

| 31. | úgy véli, hogy a piacokra való belépést célzó stratégia sikeressége szintén megkívánja a támogatást az információ tekintetében és nagyobb befolyást az Európai Unión kívüli nemzeti kereskedelmi kamarák tekintetében; támogatja a kis- és középvállalkozások harmadik országok piacaihoz való hozzáférését elősegítő kétoldalú programokat, az Al Invest (Latin-Amerika), Medinvest (mediterrán régió) és a Proinvest (ACP-országokat) sikerének fényében; |
| --- | --- |

31.

úgy véli, hogy a piacokra való belépést célzó stratégia sikeressége szintén megkívánja a támogatást az információ tekintetében és nagyobb befolyást az Európai Unión kívüli nemzeti kereskedelmi kamarák tekintetében; támogatja a kis- és középvállalkozások harmadik országok piacaihoz való hozzáférését elősegítő kétoldalú programokat, az Al Invest (Latin-Amerika), Medinvest (mediterrán régió) és a Proinvest (ACP-országokat) sikerének fényében;

| 32. | rámutat arra, hogy a szabványosítás innovációt és versenyképességet eredményezhet a piacokhoz való hozzáférés megkönnyítése és az együttműködés lehetővé tétele révén; ösztönzi a Bizottságot, hogy fokozza az európai szabványok nemzetközi szinten való népszerűsítését; |
| --- | --- |

32.

rámutat arra, hogy a szabványosítás innovációt és versenyképességet eredményezhet a piacokhoz való hozzáférés megkönnyítése és az együttműködés lehetővé tétele révén; ösztönzi a Bizottságot, hogy fokozza az európai szabványok nemzetközi szinten való népszerűsítését;

Európai „Small Business Act”, versenyképesség és külkereskedelem

| 33. | üdvözli a Bizottság intézkedéscsomagra vonatkozó kezdeményezését, amely fontos lehetőség arra, hogy az uniós politikákat a kis- és középvállalkozások felé irányítsák; ezzel kapcsolatban szükségesnek tartja a tagállamok és az uniós intézmények teljes körű bevonását a „gondolkozz először kicsiben” elv alkalmazásának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

33.

üdvözli a Bizottság intézkedéscsomagra vonatkozó kezdeményezését, amely fontos lehetőség arra, hogy az uniós politikákat a kis- és középvállalkozások felé irányítsák; ezzel kapcsolatban szükségesnek tartja a tagállamok és az uniós intézmények teljes körű bevonását a „gondolkozz először kicsiben” elv alkalmazásának biztosítása érdekében;

| 34. | megjegyzi, hogy léteznek olyan rendkívül versenyképes EU-s kis- és középvállalkozások, amelyek világelsők a nagymértékben specializált réspiacokon, miáltal a lisszaboni stratégia előmozdításának hajtóerejét képezik; |
| --- | --- |

34.

megjegyzi, hogy léteznek olyan rendkívül versenyképes EU-s kis- és középvállalkozások, amelyek világelsők a nagymértékben specializált réspiacokon, miáltal a lisszaboni stratégia előmozdításának hajtóerejét képezik;

| 35. | úgy véli, hogy a kis- és középvállalkozások nemzetközivé válása a kereskedelempolitika elsőszámú prioritása, és az európai „Small Business Act” sarokkövének kell lennie, amely stabil, egységes, kényszerítő erejű és globális keretet biztosít az EK kis- és középvállalkozásokkal kapcsolatos politikája számára; |
| --- | --- |

35.

úgy véli, hogy a kis- és középvállalkozások nemzetközivé válása a kereskedelempolitika elsőszámú prioritása, és az európai „Small Business Act” sarokkövének kell lennie, amely stabil, egységes, kényszerítő erejű és globális keretet biztosít az EK kis- és középvállalkozásokkal kapcsolatos politikája számára;

| 36. | úgy véli, hogy a harmadik országok piacain való jelenlét megerősítése érdekében kis- és középvállalkozásoknak olyan alkalmazottakat kellene foglalkoztatniuk, akik kifejezetten a nemzetközi jelenléttel foglalkoznak, amire ritkán van példa; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ezen akadály leküzdése érdekében támogassák egy szolgáltatási konzorcium kialakítását, melynek célja a kis- és középvállalkozások nemzetközi piacra lépésének támogatása; |
| --- | --- |

36.

úgy véli, hogy a harmadik országok piacain való jelenlét megerősítése érdekében kis- és középvállalkozásoknak olyan alkalmazottakat kellene foglalkoztatniuk, akik kifejezetten a nemzetközi jelenléttel foglalkoznak, amire ritkán van példa; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ezen akadály leküzdése érdekében támogassák egy szolgáltatási konzorcium kialakítását, melynek célja a kis- és középvállalkozások nemzetközi piacra lépésének támogatása;

| 37. | ösztönzi a kis- és középvállalkozásokra vonatkozó valamennyi innovációs és vállalkozásalapítási politika megerősítését; támogatja az azon kis- és középvállalkozások számára nyitva álló európai versenyképességi központok létrehozását, amelyek elérhetik a nemzetközi verseny szempontjából a túléléshez szükséges kritikus tömeget; szintén támogatja a kis- és középvállalkozásokat nemzetközi fejlesztési finanszírozáshoz juttató programok naprakésszé tételét, valamint az állandó működési költségeik csökkentését célzó intézkedéseket; rámutat arra, hogy a Közösségen kívüli kereskedelemre való áttérés előmozdítása érdekében a lehető leghamarabb el kell fogadni az egységes európai szabadalmat és az európai cégek statútumát; |
| --- | --- |

37.

ösztönzi a kis- és középvállalkozásokra vonatkozó valamennyi innovációs és vállalkozásalapítási politika megerősítését; támogatja az azon kis- és középvállalkozások számára nyitva álló európai versenyképességi központok létrehozását, amelyek elérhetik a nemzetközi verseny szempontjából a túléléshez szükséges kritikus tömeget; szintén támogatja a kis- és középvállalkozásokat nemzetközi fejlesztési finanszírozáshoz juttató programok naprakésszé tételét, valamint az állandó működési költségeik csökkentését célzó intézkedéseket; rámutat arra, hogy a Közösségen kívüli kereskedelemre való áttérés előmozdítása érdekében a lehető leghamarabb el kell fogadni az egységes európai szabadalmat és az európai cégek statútumát;

| 38. | a termék- és folyamat innovációt elősegítő politikai és pénzügyi támogatást, csakúgy mint a pénzügyekhez való hozzáférés és az adóügyek javítását, valamint kutatási együttműködést és a technológiaátadást a kis- és középvállalkozások termelékenysége növelésének alapvető eszközének tekinti, amely a kis- és középvállalkozások sikeres nemzetközivé válásának stratégiai alapja; |
| --- | --- |

38.

a termék- és folyamat innovációt elősegítő politikai és pénzügyi támogatást, csakúgy mint a pénzügyekhez való hozzáférés és az adóügyek javítását, valamint kutatási együttműködést és a technológiaátadást a kis- és középvállalkozások termelékenysége növelésének alapvető eszközének tekinti, amely a kis- és középvállalkozások sikeres nemzetközivé válásának stratégiai alapja;

| 39. | úgy ítéli meg, hogy a belső piacra irányuló politikáknak az EU-s európai kis- és középvállalkozások helyzetének javítására kell összpontosítaniuk egy kis- és középvállalkozások-barát üzleti környezet megteremtésén és annak biztosításán keresztül, hogy a kis- és középvállalkozások teljes mértékben ki tudják használni a belső piac előnyeit; úgy ítéli meg továbbá, hogy adott esetben e politikáknak a kis- és középvállalkozások nemzetközi szerepét is erősíteniük kell; |
| --- | --- |

39.

úgy ítéli meg, hogy a belső piacra irányuló politikáknak az EU-s európai kis- és középvállalkozások helyzetének javítására kell összpontosítaniuk egy kis- és középvállalkozások-barát üzleti környezet megteremtésén és annak biztosításán keresztül, hogy a kis- és középvállalkozások teljes mértékben ki tudják használni a belső piac előnyeit; úgy ítéli meg továbbá, hogy adott esetben e politikáknak a kis- és középvállalkozások nemzetközi szerepét is erősíteniük kell;

| 40. | felszólítja a Bizottságot annak mérlegelésére, hogy a belső piac miként tud még segíteni az uniós vállalkozásoknak a nemzetközi versenyben; |
| --- | --- |

40.

felszólítja a Bizottságot annak mérlegelésére, hogy a belső piac miként tud még segíteni az uniós vállalkozásoknak a nemzetközi versenyben;

| 41. | üdvözli a Bizottság által megkötött és aláírt, a kis- és középvállalkozások nemzetköziesítésével kapcsolatos tanulmány megírására vonatkozó szerződést; az a véleménye, hogy a tanulmány részletes áttekintést fog nyújtani az uniós kis- és középvállalkozások nemzetköziesítésének állásáról; felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon hatékony intézkedéseket a kis- és középvállalkozások teljesítményének segítésére a globalizált világban; |
| --- | --- |

41.

üdvözli a Bizottság által megkötött és aláírt, a kis- és középvállalkozások nemzetköziesítésével kapcsolatos tanulmány megírására vonatkozó szerződést; az a véleménye, hogy a tanulmány részletes áttekintést fog nyújtani az uniós kis- és középvállalkozások nemzetköziesítésének állásáról; felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon hatékony intézkedéseket a kis- és középvállalkozások teljesítményének segítésére a globalizált világban;

| 42. | tisztában van a gyakorlott és szakképzett vállalkozók jelentőségével a nemzetközi üzleti kihívásokkal való szembenézés terén; felkéri ezért a Bizottságot és a tagállamokat, hogy növeljék a vállalkozók számára a globalizált üzleti környezetről nyújtott képzési programok számát (mint például az Enterprise Europe Network vagy a „Gateway to China” program); a kutatás és fejlesztés javítása érdekében a kis- és középvállalkozások és az egyetemek közötti fokozott együttműködésre hív fel; felkéri a Bizottságot, hogy fontolja meg egy, az Erasmus/Leonardo da Vinci programokon alapuló különleges EU csereprogram létrehozását fiatal vállalkozók számára; |
| --- | --- |

42.

tisztában van a gyakorlott és szakképzett vállalkozók jelentőségével a nemzetközi üzleti kihívásokkal való szembenézés terén; felkéri ezért a Bizottságot és a tagállamokat, hogy növeljék a vállalkozók számára a globalizált üzleti környezetről nyújtott képzési programok számát (mint például az Enterprise Europe Network vagy a „Gateway to China” program); a kutatás és fejlesztés javítása érdekében a kis- és középvállalkozások és az egyetemek közötti fokozott együttműködésre hív fel; felkéri a Bizottságot, hogy fontolja meg egy, az Erasmus/Leonardo da Vinci programokon alapuló különleges EU csereprogram létrehozását fiatal vállalkozók számára;

| 43. | üdvözli az európai kis- és középvállalkozások hetének megszervezését 2009 májusában és javasolja, hogy ezen eseményt arra használják, hogy információkat nyújtsanak a kis- és középvállalkozások számára az exportjuk EU-n kívüli növelésével kapcsolatban; |
| --- | --- |

43.

üdvözli az európai kis- és középvállalkozások hetének megszervezését 2009 májusában és javasolja, hogy ezen eseményt arra használják, hogy információkat nyújtsanak a kis- és középvállalkozások számára az exportjuk EU-n kívüli növelésével kapcsolatban;

Szabadkereskedelmi megállapodások

| 44. | felhívja a Bizottságot, hogy kövesse nagy figyelemmel a harmadik országokkal kötött újgenerációs szabadkereskedelmi megállapodások hatását az EU-s kis- és középvállalkozásokra, és legyen rájuk tekintettel a tárgyalások során; |
| --- | --- |

44.

felhívja a Bizottságot, hogy kövesse nagy figyelemmel a harmadik országokkal kötött újgenerációs szabadkereskedelmi megállapodások hatását az EU-s kis- és középvállalkozásokra, és legyen rájuk tekintettel a tárgyalások során;

| 45. | úgy véli, hogy a Bizottságnak olyan szabadkereskedelmi vagy más kereskedelmi megállapodások megkötésére kellene törekednie, amelyek jó hatással vannak az európai gazdaság egészére és különösen a kis- és középvállalkozásokra, vagy amelyek hasonló szintű kereskedelmi engedményeket helyeznek kilátásba, eltekintve a legkevésbé fejlett országok esetétől; |
| --- | --- |

45.

úgy véli, hogy a Bizottságnak olyan szabadkereskedelmi vagy más kereskedelmi megállapodások megkötésére kellene törekednie, amelyek jó hatással vannak az európai gazdaság egészére és különösen a kis- és középvállalkozásokra, vagy amelyek hasonló szintű kereskedelmi engedményeket helyeznek kilátásba, eltekintve a legkevésbé fejlett országok esetétől;

| 46. | hangsúlyozza az EU és azon harmadik országok gazdasági és kereskedelmi kapcsolatai előmozdításának jelentőségét, amelyek tagjai a Közép-európai Szabadkereskedelmi Megállapodásnak, és felhívja a Bizottságot, hogy fordítson különleges figyelmet a kis- és középvállalkozásokra az ezen országokkal való kereskedelmi kapcsolatok keretében; |
| --- | --- |

46.

hangsúlyozza az EU és azon harmadik országok gazdasági és kereskedelmi kapcsolatai előmozdításának jelentőségét, amelyek tagjai a Közép-európai Szabadkereskedelmi Megállapodásnak, és felhívja a Bizottságot, hogy fordítson különleges figyelmet a kis- és középvállalkozásokra az ezen országokkal való kereskedelmi kapcsolatok keretében;

| 47. | javasolja a Bizottságnak, hogy biztosítsa e megállapodások állandó felügyeletét és az azokban szereplő kötelezettségek megszegése esetén haladéktalanul lépjen fel; |
| --- | --- |

47.

javasolja a Bizottságnak, hogy biztosítsa e megállapodások állandó felügyeletét és az azokban szereplő kötelezettségek megszegése esetén haladéktalanul lépjen fel;

| 48. | hangsúlyozza, hogy a kis- és középvállalkozások számára a földrajzilag legközelebb fekvő országok piacai a fontosak, és felhívja a Bizottságot, hogy fordítson különös figyelmet a kis- és középvállalkozások ezen országokkal ápolt kereskedelmi kapcsolatokban betöltött szerepére; ezzel kapcsolatban elégedetten veszi tudomásul, hogy a Mediterrán Unióról szóló 2008. július 13-i, párizsi csúcstalálkozó közös nyilatkozatában szerepel utalás a földközi-tengeri vállalkozásfejlesztési kezdeményezésre; |
| --- | --- |

48.

hangsúlyozza, hogy a kis- és középvállalkozások számára a földrajzilag legközelebb fekvő országok piacai a fontosak, és felhívja a Bizottságot, hogy fordítson különös figyelmet a kis- és középvállalkozások ezen országokkal ápolt kereskedelmi kapcsolatokban betöltött szerepére; ezzel kapcsolatban elégedetten veszi tudomásul, hogy a Mediterrán Unióról szóló 2008. július 13-i, párizsi csúcstalálkozó közös nyilatkozatában szerepel utalás a földközi-tengeri vállalkozásfejlesztési kezdeményezésre;

| 49. | felhívja a figyelmet a kis- és középvállalkozások fontos szerepére a klímaváltozásra vonatkozó technológia átadása terén és a kis- és középvállalkozások aktív szerepvállalására a fejlesztési segélyek nyújtásában; |
| --- | --- |

49.

felhívja a figyelmet a kis- és középvállalkozások fontos szerepére a klímaváltozásra vonatkozó technológia átadása terén és a kis- és középvállalkozások aktív szerepvállalására a fejlesztési segélyek nyújtásában;

Közbeszerzés

| 50. | emlékeztet, hogy a közbeszerzés az egyik legígéretesebb ágazat az európai gazdaság és különösen a kis- és középvállalkozások számára; aggodalmát fejezi ki a számos harmadik országban fennálló korlátozások miatt, ahol nem biztosítanak egyforma hozzáférést a közbeszerzésekhez az uniós vállalkozások számára, vagy ahol gyakran kevéssé átlátható és méltányos szabályokat alkalmaznak; |
| --- | --- |

50.

emlékeztet, hogy a közbeszerzés az egyik legígéretesebb ágazat az európai gazdaság és különösen a kis- és középvállalkozások számára; aggodalmát fejezi ki a számos harmadik országban fennálló korlátozások miatt, ahol nem biztosítanak egyforma hozzáférést a közbeszerzésekhez az uniós vállalkozások számára, vagy ahol gyakran kevéssé átlátható és méltányos szabályokat alkalmaznak;

| 51. | úgy véli, hogy az uniós kis- és középvállalkozásoknak ugyanolyan előnyökben és lehetőségekben kellene részesülniük a közbeszerzések terén a főbb ipari országokban (többek között az Egyesült Államok, Kanada és Japán), mint amilyeneket az Európai Unióban élveznek; felhívja ezért a Bizottságot, hogy az uniós kis- és középvállalkozásoknak biztosítson jobb hozzáférést a közbeszerzések piacához a harmadik országokban és tisztességes versenyfeltételeket a közbeszerzéssel érintett ágazatokban, szükség szerint a viszonosság elvét alkalmazva; |
| --- | --- |

51.

úgy véli, hogy az uniós kis- és középvállalkozásoknak ugyanolyan előnyökben és lehetőségekben kellene részesülniük a közbeszerzések terén a főbb ipari országokban (többek között az Egyesült Államok, Kanada és Japán), mint amilyeneket az Európai Unióban élveznek; felhívja ezért a Bizottságot, hogy az uniós kis- és középvállalkozásoknak biztosítson jobb hozzáférést a közbeszerzések piacához a harmadik országokban és tisztességes versenyfeltételeket a közbeszerzéssel érintett ágazatokban, szükség szerint a viszonosság elvét alkalmazva;

| 52. | úgy véli, hogy az Európai Uniónak jól tájékozott és hatékony lépéseket kell tennie az uniós vállalatok, és különösen a kis- és középvállalkozások egyenlő jogainak biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

52.

úgy véli, hogy az Európai Uniónak jól tájékozott és hatékony lépéseket kell tennie az uniós vállalatok, és különösen a kis- és középvállalkozások egyenlő jogainak biztosítása érdekében;

| 53. | kéri a Bizottságot, hogy nyújtson be megvalósítható és konstruktív javaslatokat a közbeszerzésekről szóló WTO-megállapodások jövőbeli újratárgyalása és megerősítése érdekében; |
| --- | --- |

53.

kéri a Bizottságot, hogy nyújtson be megvalósítható és konstruktív javaslatokat a közbeszerzésekről szóló WTO-megállapodások jövőbeli újratárgyalása és megerősítése érdekében;

| 54. | úgy véli, hogy az Európai Unió által folytatott valamennyi kétoldalú és regionális kereskedelmi tárgyalás során kiemelt fejezetként kell szerepelnie a közbeszerzésnek a közbeszerzési piacok kiegyensúlyozott alapokon való megnyitása céljából; |
| --- | --- |

54.

úgy véli, hogy az Európai Unió által folytatott valamennyi kétoldalú és regionális kereskedelmi tárgyalás során kiemelt fejezetként kell szerepelnie a közbeszerzésnek a közbeszerzési piacok kiegyensúlyozott alapokon való megnyitása céljából;

| 55. | üdvözli az Európa a világban című közleményben szereplő bizottsági javaslatot, miszerint korlátozni kell azon országok részvételét az európai közbeszerzésekben, amelyek nem biztosítanak hozzáférést saját közbeszerzési piacukhoz; felhívja a Bizottságot, hogy készítsen jelentést a Parlament számára az eddig elért eredményekről, és az annak érdekében tervezett intézkedésekről, hogy az EU-s kis- és középvállalkozások jobban hozzáférjenek harmadik országok közbeszerzési piacaihoz; |
| --- | --- |

55.

üdvözli az Európa a világban című közleményben szereplő bizottsági javaslatot, miszerint korlátozni kell azon országok részvételét az európai közbeszerzésekben, amelyek nem biztosítanak hozzáférést saját közbeszerzési piacukhoz; felhívja a Bizottságot, hogy készítsen jelentést a Parlament számára az eddig elért eredményekről, és az annak érdekében tervezett intézkedésekről, hogy az EU-s kis- és középvállalkozások jobban hozzáférjenek harmadik országok közbeszerzési piacaihoz;

Mezőgazdasági termékek és földrajzi megjelölések

| 56. | emlékeztet, hogy a mezőgazdasági piacokhoz való hozzáférés rendkívül fontos az ágazat uniós kis- és középvállalkozásai számára, és felhívja a Bizottságot, hogy a jövőbeli két- és többoldalú kereskedelmi tárgyalások során ne áldozza fel az ágazat számára még biztosított tarifális védelmet, hanem éppen ellenkezőleg, biztosítsa, hogy a versenyképesebb és ismertebb európai mezőgazdasági termékeket ne sújtsa indokolatlanul a többi WTO-tag versenykorlátozó gyakorlata; úgy véli, hogy annak érdekében, hogy mezőgazdaság területén kiegyensúlyozott eredményeket lehessen elérni jelentős haladásra van szükség a földrajzi megjelölések terén a dohai tárgyalások keretében; |
| --- | --- |

56.

emlékeztet, hogy a mezőgazdasági piacokhoz való hozzáférés rendkívül fontos az ágazat uniós kis- és középvállalkozásai számára, és felhívja a Bizottságot, hogy a jövőbeli két- és többoldalú kereskedelmi tárgyalások során ne áldozza fel az ágazat számára még biztosított tarifális védelmet, hanem éppen ellenkezőleg, biztosítsa, hogy a versenyképesebb és ismertebb európai mezőgazdasági termékeket ne sújtsa indokolatlanul a többi WTO-tag versenykorlátozó gyakorlata; úgy véli, hogy annak érdekében, hogy mezőgazdaság területén kiegyensúlyozott eredményeket lehessen elérni jelentős haladásra van szükség a földrajzi megjelölések terén a dohai tárgyalások keretében;

| 57. | támogatja a Bizottság világosabb és kiegyensúlyozottabb nemzetközi referenciarendszer létrehozására irányuló kezdeményezését a földrajzi megjelölések vonatkozásában; elfogadhatatlannak tartja, hogy számos mezőgazdasági és élelmiszeripari termék földrajzi megnevezése és jelölése jogosulatlan, főként az uniós kis- és középvállalkozások kárára; nyomatékosan kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy határozottan lépjenek fel azon országokkal szemben, amelyek ilyen nem tarifális korlátokat alkalmaznak saját piacaik indokolatlan védelme érdekében; |
| --- | --- |

57.

támogatja a Bizottság világosabb és kiegyensúlyozottabb nemzetközi referenciarendszer létrehozására irányuló kezdeményezését a földrajzi megjelölések vonatkozásában; elfogadhatatlannak tartja, hogy számos mezőgazdasági és élelmiszeripari termék földrajzi megnevezése és jelölése jogosulatlan, főként az uniós kis- és középvállalkozások kárára; nyomatékosan kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy határozottan lépjenek fel azon országokkal szemben, amelyek ilyen nem tarifális korlátokat alkalmaznak saját piacaik indokolatlan védelme érdekében;

| 58. | támogatja egy többoldalú nemzetközi regiszter létrehozását a földrajzi megjelölések vonatkozásában, amely lehetővé teszi a kis- és középvállalkozások számára, hogy egyszerűen és gazdaságosan megvédjék földrajzi megnevezéseiket; szükségesnek tartja, hogy a védett földrajzi megnevezések körét kiegészítsék és kiterjesszék minden olyan uniós termékre, amelynek természete, származási helye vagy előállítási módja komparatív előnyt biztosít az uniós kis- és középvállalkozások számára a harmadik országokból származó hasonló termékekkel szemben; |
| --- | --- |

58.

támogatja egy többoldalú nemzetközi regiszter létrehozását a földrajzi megjelölések vonatkozásában, amely lehetővé teszi a kis- és középvállalkozások számára, hogy egyszerűen és gazdaságosan megvédjék földrajzi megnevezéseiket; szükségesnek tartja, hogy a védett földrajzi megnevezések körét kiegészítsék és kiterjesszék minden olyan uniós termékre, amelynek természete, származási helye vagy előállítási módja komparatív előnyt biztosít az uniós kis- és középvállalkozások számára a harmadik országokból származó hasonló termékekkel szemben;

| 59. | határozottan kéri a WTO többi tagját, hogy biztosítsanak teljes körű hozzáférést a védett földrajzi megnevezésű uniós termékek számára, és adott esetben vonják vissza a forgalomból azon nemzeti termékeket, amelyek jogosulatlanul használják e megnevezéseket, vagy legalább azon EU-ban védett földrajzi megnevezések és elnevezések számára biztosítsák a teljes hozzáférést, amelyek korábban is használatosak voltak, vagy amelyek általános elnevezéssé váltak; |
| --- | --- |

59.

határozottan kéri a WTO többi tagját, hogy biztosítsanak teljes körű hozzáférést a védett földrajzi megnevezésű uniós termékek számára, és adott esetben vonják vissza a forgalomból azon nemzeti termékeket, amelyek jogosulatlanul használják e megnevezéseket, vagy legalább azon EU-ban védett földrajzi megnevezések és elnevezések számára biztosítsák a teljes hozzáférést, amelyek korábban is használatosak voltak, vagy amelyek általános elnevezéssé váltak;

A kis- és középvállalkozások nemzetközivé tételének támogatása

| 60. | úgy véli, hogy a kis- és középvállalkozások nemzetközivé válására irányuló nemzeti vagy regionális támogatási programok nagyon hasznos eszközök a jó eredmény elérésében; kéri, hogy forrásait továbbra is az Európai Regionális Fejlesztési Alap pénzeszközeinek felhasználásával társfinanszírozzák, és több pénzügyi forrást szánjanak az ágazati társulások által kialakított, transznacionális együttműködési projektekre a kis- és középvállalkozások exportra és nemzetközivé válására vonatkozó képessége támogatásának, új piacok közös megnyitása, és harmadik országokban közös marketingstratégia kialakítása céljából; |
| --- | --- |

60.

úgy véli, hogy a kis- és középvállalkozások nemzetközivé válására irányuló nemzeti vagy regionális támogatási programok nagyon hasznos eszközök a jó eredmény elérésében; kéri, hogy forrásait továbbra is az Európai Regionális Fejlesztési Alap pénzeszközeinek felhasználásával társfinanszírozzák, és több pénzügyi forrást szánjanak az ágazati társulások által kialakított, transznacionális együttműködési projektekre a kis- és középvállalkozások exportra és nemzetközivé válására vonatkozó képessége támogatásának, új piacok közös megnyitása, és harmadik országokban közös marketingstratégia kialakítása céljából;

| 61. | hangsúlyozza, hogy javítani kell a kis- és középvállalkozások finanszírozáshoz, különös tekintettel a mikro-hitelhez való hozzáférését; úgy véli, hogy az olyan közösségi eszközök, mint például az Európai Befektetési Alap, a versenyképességi és innovációs keretprogram valamint a mikro-, kis- és középvállalkozásokat támogató közös európai források (JEREMIE) segíthetik a nemzetközivé válást tervező kis- és középvállalkozásokat a jobb keretek között való finanszírozáshoz jutás kialakításában; |
| --- | --- |

61.

hangsúlyozza, hogy javítani kell a kis- és középvállalkozások finanszírozáshoz, különös tekintettel a mikro-hitelhez való hozzáférését; úgy véli, hogy az olyan közösségi eszközök, mint például az Európai Befektetési Alap, a versenyképességi és innovációs keretprogram valamint a mikro-, kis- és középvállalkozásokat támogató közös európai források (JEREMIE) segíthetik a nemzetközivé válást tervező kis- és középvállalkozásokat a jobb keretek között való finanszírozáshoz jutás kialakításában;

| 62. | úgy véli, hogy támogatni kell a kis- és középvállalkozások között létrejött közös vállalkozásokat vagy egyéb társulási megállapodásokat, az új piacokra való bejutásra, közvetlen befektetési projektek harmadik országokban való kidolgozására, és pályázati felhívásokban való részvételre irányuló stratégiaként; felhívja a Bizottságot az erőforrások mozgósítására, különösen az „európai területi együttműködés” célkitűzésen keresztül, az Európai Unióban a kis- és középvállalkozások közötti, transznacionális együttműködés előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

62.

úgy véli, hogy támogatni kell a kis- és középvállalkozások között létrejött közös vállalkozásokat vagy egyéb társulási megállapodásokat, az új piacokra való bejutásra, közvetlen befektetési projektek harmadik országokban való kidolgozására, és pályázati felhívásokban való részvételre irányuló stratégiaként; felhívja a Bizottságot az erőforrások mozgósítására, különösen az „európai területi együttműködés” célkitűzésen keresztül, az Európai Unióban a kis- és középvállalkozások közötti, transznacionális együttműködés előmozdítása érdekében;

Záró gondolatok

| 63. | úgy véli, hogy az EU-s kis- és középvállalkozások fejlődése és nemzetközivé válása nagy figyelmet és rendkívüli támogatást érdemel az EU kereskedelempolitikájának meghatározása során; |
| --- | --- |

63.

úgy véli, hogy az EU-s kis- és középvállalkozások fejlődése és nemzetközivé válása nagy figyelmet és rendkívüli támogatást érdemel az EU kereskedelempolitikájának meghatározása során;

| 64. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a jelenlegi pénzügyi válságban teljes mértékben támogassák a kis- és középvállalkozásokat a fejlődésük erősítését célzó hitelek folyamatos biztosítása révén; |
| --- | --- |

64.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a jelenlegi pénzügyi válságban teljes mértékben támogassák a kis- és középvállalkozásokat a fejlődésük erősítését célzó hitelek folyamatos biztosítása révén;

| 65. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy működjenek együtt egy koherens és ambiciózus politika kidolgozásában, amely lehetővé teszi az uniós kis- és középvállalkozások számára, hogy harmonikusan és gyorsabb növekedési ütemben fejlődjenek, új piacokat hódítsanak meg, és általánosságban növeljék exportjukat és nemzetközi jelenlétüket; |
| --- | --- |

65.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy működjenek együtt egy koherens és ambiciózus politika kidolgozásában, amely lehetővé teszi az uniós kis- és középvállalkozások számára, hogy harmonikusan és gyorsabb növekedési ütemben fejlődjenek, új piacokat hódítsanak meg, és általánosságban növeljék exportjukat és nemzetközi jelenlétüket;

| 66. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy megfelelő politikai és pénzügyi támogatással biztosítsák az uniós kis- és középvállalkozások fejlődését, modernizációját, valamint vezetőik és alkalmazottaik képzését; hangsúlyozza ezzel kapcsolatban a folyamatos képzés jelentőségét a kis- és középvállalkozások működtetői számára, valamint az ilyen tevékenységek végzését elősegítő feltételek biztosítását; fontosnak ítéli, hogy az Európai Unió teljes mértékben kötelezze le magát a kis- és középvállalkozások napjainkig felhalmozott és megőrzött ismereteinek, hagyományainak és hozzáértésének védelme mellett; |
| --- | --- |

66.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy megfelelő politikai és pénzügyi támogatással biztosítsák az uniós kis- és középvállalkozások fejlődését, modernizációját, valamint vezetőik és alkalmazottaik képzését; hangsúlyozza ezzel kapcsolatban a folyamatos képzés jelentőségét a kis- és középvállalkozások működtetői számára, valamint az ilyen tevékenységek végzését elősegítő feltételek biztosítását; fontosnak ítéli, hogy az Európai Unió teljes mértékben kötelezze le magát a kis- és középvállalkozások napjainkig felhalmozott és megőrzött ismereteinek, hagyományainak és hozzáértésének védelme mellett;

| 67. | úgy véli, hogy hatékonyabb koordinációra van szükség a Bizottságon belül, illetve a Bizottság, a tagállamok és a többi érintett fél között; kéri, hogy időben tájékoztassanak minden a kis- és középvállalkozások külpiaci versenypozícióját érintő, készülő kezdeményezésről, és vonják be azokat minden uniós kezdeményezésbe; |
| --- | --- |

67.

úgy véli, hogy hatékonyabb koordinációra van szükség a Bizottságon belül, illetve a Bizottság, a tagállamok és a többi érintett fél között; kéri, hogy időben tájékoztassanak minden a kis- és középvállalkozások külpiaci versenypozícióját érintő, készülő kezdeményezésről, és vonják be azokat minden uniós kezdeményezésbe;

*

- *

| 68. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint a WTO-tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, továbbá a WTO-nak. |
| --- | --- |

68.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint a WTO-tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, továbbá a WTO-nak.

---

(1)  HL L 124., 2003.5.20., 36. o.

(2)  HL C 102. E, 2008.4.24., 128. o.

(3)  http://ec.europa.eu/enterprise/entrepreneurship/support_measures/internationalisation/report_internat.pdf.

(4)  HL C 306. E, 2006.12.15., 400. o.

(5)  HL C 313. E, 2006.12.20., 276. o.

(6)  HL C 293. E, 2006.12.2., 155. o.

(7)  HL C 308. E, 2006.12.16., 182. o.

(8)  HL C 298. E, 2006.12.8., 235. o.

(9)  HL C 233. E, 2006.9.28., 103. o.

(10)  HL C 193. E, 2006.8.17., 110. o.

(11)  HL C 291. E, 2006.11.30., 321. o.

(12)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0180.

(13)  HL C 303. E, 2006.12.13., 881. o.

(14)  A Tanács 3286/94/EK rendelete (1994. december 22.) a nemzetközi kereskedelmi szabályok, különösen a Kereskedelmi Világszervezet égisze alatt kialakított kereskedelmi szabályok alapján a Közösséget megillető jogok gyakorlásának biztosítása érdekében a közös kereskedelmi politika területén követendő közösségi eljárások megállapításáról (HL L 349., 1994.12.31., 71. o.).

(15)  A harmadik országokból az Európai Unióba importált bizonyos termékek származási országa feltüntetésének bevezetéséről szóló tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslat (COM(2005)0661).

---

| 18.3.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 67/112 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 67/112

---

A nemzetközi kereskedelem és az internet

P6_TA(2009)0049

Az Európai Parlament 2009. február 5-i állásfoglalása a nemzetközi kereskedelemről és az internetről (2008/2204(INI))

(2010/C 67 E/13)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) miniszteri konferenciája első ülésszaka 1996. december 13-án elfogadott szingapúri miniszteri nyilatkozatának az információtechnológiai termékek kereskedelmére vonatkozó megállapodásról (más néven: információtechnológiai megállapodás) szóló 18. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) miniszteri konferenciája első ülésszaka 1996. december 13-án elfogadott szingapúri miniszteri nyilatkozatának az információtechnológiai termékek kereskedelmére vonatkozó megállapodásról (más néven: információtechnológiai megállapodás) szóló 18. pontjára,

| — | tekintettel a WTO miniszteri konferenciája második ülésszakának az elektronikus világkereskedelemről szóló, 1998. május 20-án elfogadott genfi miniszteri nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a WTO miniszteri konferenciája második ülésszakának az elektronikus világkereskedelemről szóló, 1998. május 20-án elfogadott genfi miniszteri nyilatkozatára,

| — | tekintettel „Az elektronikus kereskedelemmel kapcsolatos osztályozási kérdések és az arra vonatkozó munkaprogram” címmel az Európai Közösségek által a WTO-hoz intézett 2003. május 9-i előterjesztésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az elektronikus kereskedelemmel kapcsolatos osztályozási kérdések és az arra vonatkozó munkaprogram” címmel az Európai Közösségek által a WTO-hoz intézett 2003. május 9-i előterjesztésre,

| — | tekintettel a WTO miniszteri konferenciája hatodik ülésszakának a dohai munkaprogramról szóló, 2005. december 18-án elfogadott Hong Kong-i miniszteri nyilatkozatának az elektronikus kereskedelemre vonatkozó 46. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a WTO miniszteri konferenciája hatodik ülésszakának a dohai munkaprogramról szóló, 2005. december 18-án elfogadott Hong Kong-i miniszteri nyilatkozatának az elektronikus kereskedelemre vonatkozó 46. pontjára,

| — | tekintettel a 2002/38/EK irányelvnek a rádióműsor- és televízióműsor-terjesztési szolgáltatásokra és egyes elektronikus úton nyújtott szolgáltatásokra alkalmazandó hozzáadottérték-adó alkalmazási időszakát illető módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatra, és a rádióműsor- és televízióműsor-terjesztési szolgáltatásokra és egyes elektronikus úton nyújtott szolgáltatásokra alkalmazandó hozzáadottérték-adóval kapcsolatos rendelkezések tekintetében a 77/388/EGK irányelv módosításáról és átmeneti módosításáról szóló, 2002. május 7-i 2002/38/EK tanácsi irányelvről szóló, a Tanácsnak címzett bizottsági jelentésre (COM(2006)0210), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2002/38/EK irányelvnek a rádióműsor- és televízióműsor-terjesztési szolgáltatásokra és egyes elektronikus úton nyújtott szolgáltatásokra alkalmazandó hozzáadottérték-adó alkalmazási időszakát illető módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatra, és a rádióműsor- és televízióműsor-terjesztési szolgáltatásokra és egyes elektronikus úton nyújtott szolgáltatásokra alkalmazandó hozzáadottérték-adóval kapcsolatos rendelkezések tekintetében a 77/388/EGK irányelv módosításáról és átmeneti módosításáról szóló, 2002. május 7-i 2002/38/EK tanácsi irányelvről szóló, a Tanácsnak címzett bizottsági jelentésre (COM(2006)0210),

| — | tekintettel a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem egyes jogi vonatkozásairól szóló, 2000. június 8-i 2000/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre („az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv”) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem egyes jogi vonatkozásairól szóló, 2000. június 8-i 2000/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre („az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv”) (1),

| — | tekintettel a hozzáadottérték-adó területén történő közigazgatási együttműködésről szóló 218/92/EGK rendelet elektronikus kereskedelemre vonatkozó kiegészítő intézkedéseket illető átmeneti módosításáról szóló, 2002. május 7-i 792/2002/EK tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a hozzáadottérték-adó területén történő közigazgatási együttműködésről szóló 218/92/EGK rendelet elektronikus kereskedelemre vonatkozó kiegészítő intézkedéseket illető átmeneti módosításáról szóló, 2002. május 7-i 792/2002/EK tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel a papírmentes vám- és kereskedelmi környezetről szóló 2008. január 15-i 70/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a papírmentes vám- és kereskedelmi környezetről szóló 2008. január 15-i 70/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (3),

| — | tekintettel az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló 2002/21/EK irányelv, az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és kapcsolódó eszközökhöz való hozzáférésről, valamint azok összekapcsolásáról szóló 2002/19/EK irányelv és az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló 2002/20/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló, 2008. szeptember 24-i jogalkotási állásfoglalására (4), az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5) és a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló, 2004. október 27-i 2006/2004/EK rendeletre („Rendelet a fogyasztóvédelmi együttműködésről”) (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló 2002/21/EK irányelv, az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és kapcsolódó eszközökhöz való hozzáférésről, valamint azok összekapcsolásáról szóló 2002/19/EK irányelv és az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló 2002/20/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló, 2008. szeptember 24-i jogalkotási állásfoglalására (4), az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5) és a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló, 2004. október 27-i 2006/2004/EK rendeletre („Rendelet a fogyasztóvédelmi együttműködésről”) (6),

| — | tekintettel a Bizottság által a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, a Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, az elektronikus kereskedelemmel kapcsolatos európai kezdeményezésről szóló közleménnyel foglalkozó, 1998. május 14-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, a Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, az elektronikus kereskedelemmel kapcsolatos európai kezdeményezésről szóló közleménnyel foglalkozó, 1998. május 14-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a fogyasztók digitális környezetbe vetett bizalmáról szóló 2007. június 21-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyasztók digitális környezetbe vetett bizalmáról szóló 2007. június 21-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére, valamint az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság és a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére (A6-0020/2009), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére, valamint az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság és a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére (A6-0020/2009),

| A. | mivel az uniós állampolgárok több mint fele, világviszonylatban pedig csaknem másfél milliárd ember rendelkezik internet-hozzáféréssel; mivel minden harmadik uniós állampolgár vásárol az interneten keresztül, de csak 30 millióan vásárolnak határokon átnyúló formában az Európai Unióban, |
| --- | --- |

A.

mivel az uniós állampolgárok több mint fele, világviszonylatban pedig csaknem másfél milliárd ember rendelkezik internet-hozzáféréssel; mivel minden harmadik uniós állampolgár vásárol az interneten keresztül, de csak 30 millióan vásárolnak határokon átnyúló formában az Európai Unióban,

| B. | mivel a WTO meghatározása szerint az e-kereskedelem „termékek előállítása, reklámozása, értékesítése és terjesztése a telekommunikációs hálózatokon keresztül”, |
| --- | --- |

B.

mivel a WTO meghatározása szerint az e-kereskedelem „termékek előállítása, reklámozása, értékesítése és terjesztése a telekommunikációs hálózatokon keresztül”,

| C. | mivel különbséget lehet tenni a fizikai adathordozón történő tartalomszolgáltatás, és a digitálisan kódolt, majd az interneten elektronikus úton, tehát fizikai adathordozótól függetlenül továbbított tartalom között, helyhez kötött és vezeték nélküli hálózatokon, |
| --- | --- |

C.

mivel különbséget lehet tenni a fizikai adathordozón történő tartalomszolgáltatás, és a digitálisan kódolt, majd az interneten elektronikus úton, tehát fizikai adathordozótól függetlenül továbbított tartalom között, helyhez kötött és vezeték nélküli hálózatokon,

| D. | mivel elektronikus kereskedelem vállalkozások közötti, vállalkozások és fogyasztók közötti, illetve fogyasztók közötti ügyletek formájában is végezhető; mivel az internetes platformokon bonyolított kereskedelem alapvetően megváltoztatta az árukereskedelem és a szolgáltatások módját, új lehetőségeket teremtve főként a kis- és középvállalkozások számára arra, hogy új fogyasztókhoz jussanak el a határokon túl, |
| --- | --- |

D.

mivel elektronikus kereskedelem vállalkozások közötti, vállalkozások és fogyasztók közötti, illetve fogyasztók közötti ügyletek formájában is végezhető; mivel az internetes platformokon bonyolított kereskedelem alapvetően megváltoztatta az árukereskedelem és a szolgáltatások módját, új lehetőségeket teremtve főként a kis- és középvállalkozások számára arra, hogy új fogyasztókhoz jussanak el a határokon túl,

| E. | mivel az internet nyíltságának megőrzése folyamatos növekedésének, valamint a tágabb értelemben vett gazdaság és a világkereskedelem előfeltétele, amelyek egyre inkább az internetes technológiákkal működnek, |
| --- | --- |

E.

mivel az internet nyíltságának megőrzése folyamatos növekedésének, valamint a tágabb értelemben vett gazdaság és a világkereskedelem előfeltétele, amelyek egyre inkább az internetes technológiákkal működnek,

| F. | mivel a kis- és középvállalkozásoknak különösen a javára válik az e-kereskedelem, tekintettel arra, hogy hozzáférnek a külső piacokhoz; mivel azonban ezen új e-kereskedelmi módszerek fejlesztése még mindig különböző akadályokba ütközik, ami gyakorlati alkalmazásukat illeti, |
| --- | --- |

F.

mivel a kis- és középvállalkozásoknak különösen a javára válik az e-kereskedelem, tekintettel arra, hogy hozzáférnek a külső piacokhoz; mivel azonban ezen új e-kereskedelmi módszerek fejlesztése még mindig különböző akadályokba ütközik, ami gyakorlati alkalmazásukat illeti,

| G. | mivel az információ szabad áramlása létfontosságú az e-kereskedelem megkönnyítéséhez, továbbá egy, az internetes információ terjesztését és az ahhoz való hozzáférést lehetővé tevő nyitott és biztonságos hálózat az az alap, amelyre a XXI. századi gazdaság épül, |
| --- | --- |

G.

mivel az információ szabad áramlása létfontosságú az e-kereskedelem megkönnyítéséhez, továbbá egy, az internetes információ terjesztését és az ahhoz való hozzáférést lehetővé tevő nyitott és biztonságos hálózat az az alap, amelyre a XXI. századi gazdaság épül,

| H. | mivel az információs és kommunikációs technológiák (IKT-k) immár mindenütt jelen vannak a gazdaságban, és folyamatos az új platformok és hálózatok kifejlesztése és megvalósítása; mivel szükség van az innovációt, a versenyt és a tényleges fogyasztói választást elősegítő nyílt szabványokra, |
| --- | --- |

H.

mivel az információs és kommunikációs technológiák (IKT-k) immár mindenütt jelen vannak a gazdaságban, és folyamatos az új platformok és hálózatok kifejlesztése és megvalósítása; mivel szükség van az innovációt, a versenyt és a tényleges fogyasztói választást elősegítő nyílt szabványokra,

| I. | mivel az új, „digitalizált” kereskedelmi környezet továbbfejlesztése új lehetőségeket teremtett és fog teremteni ezt követően is a hagyományos és a modern kereskedelmi ügyletek számára, megerősíti a fogyasztó helyzetét a kereskedelmi láncon belül, és a fogyasztók és a termelők közötti kapcsolatokban teljességgel újszerű vállalkozási modelleket eredményez, |
| --- | --- |

I.

mivel az új, „digitalizált” kereskedelmi környezet továbbfejlesztése új lehetőségeket teremtett és fog teremteni ezt követően is a hagyományos és a modern kereskedelmi ügyletek számára, megerősíti a fogyasztó helyzetét a kereskedelmi láncon belül, és a fogyasztók és a termelők közötti kapcsolatokban teljességgel újszerű vállalkozási modelleket eredményez,

| J. | mivel az internet a minőség és az ár tekintetében lehetővé teszi, hogy a fogyasztók jobb információk alapján hozzanak döntéseket, mint hagyományos módon történő vásárláskor, továbbá mivel az online hirdetés pedig a határokon átnyúló kereskedelem megkönnyítésének fontos eszközévé vált az összes méretű vállalkozás számára, de különösen a kis- és középvállalkozások számára ahhoz, hogy lehetővé váljon számukra új ügyfelek elérése, |
| --- | --- |

J.

mivel az internet a minőség és az ár tekintetében lehetővé teszi, hogy a fogyasztók jobb információk alapján hozzanak döntéseket, mint hagyományos módon történő vásárláskor, továbbá mivel az online hirdetés pedig a határokon átnyúló kereskedelem megkönnyítésének fontos eszközévé vált az összes méretű vállalkozás számára, de különösen a kis- és középvállalkozások számára ahhoz, hogy lehetővé váljon számukra új ügyfelek elérése,

| K. | az internet fokozódó felhasználása a kereskedelemben nagy lehetőségeket, de bizonyos kihívásokat is teremt, |
| --- | --- |

K.

az internet fokozódó felhasználása a kereskedelemben nagy lehetőségeket, de bizonyos kihívásokat is teremt,

| L. | mivel a tartalommal kapcsolatos szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásokat ösztönözni kell, hogy új és innovatív vállalkozási modellekbe kezdjenek, amelyek felölelik az internet és az elektronikus kereskedelem által kínált lehetőségeket, |
| --- | --- |

L.

mivel a tartalommal kapcsolatos szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásokat ösztönözni kell, hogy új és innovatív vállalkozási modellekbe kezdjenek, amelyek felölelik az internet és az elektronikus kereskedelem által kínált lehetőségeket,

| M. | mivel a technológia és a gazdaság fogja meghatározni a jogi megoldásokat, tekintettel arra, hogy a jelenlegi összetoldozott jogi keretek egyértelműen alkalmatlanok, |
| --- | --- |

M.

mivel a technológia és a gazdaság fogja meghatározni a jogi megoldásokat, tekintettel arra, hogy a jelenlegi összetoldozott jogi keretek egyértelműen alkalmatlanok,

| N. | mivel az elektronikus kereskedelem a szellemi tulajdon védelmére támaszkodik, és mivel a szellemi tulajdon védelmére, valamint a kivételekre és korlátozásokra vonatkozó biztonságos és kiszámítható jogi környezet szükséges a technológiai innováció és a technológia átadásának/terjesztésének előmozdításához, |
| --- | --- |

N.

mivel az elektronikus kereskedelem a szellemi tulajdon védelmére támaszkodik, és mivel a szellemi tulajdon védelmére, valamint a kivételekre és korlátozásokra vonatkozó biztonságos és kiszámítható jogi környezet szükséges a technológiai innováció és a technológia átadásának/terjesztésének előmozdításához,

| O. | mivel megállapítást nyert, hogy az EU fontos kereskedelmi partnereinek nemzeti joga szerint távközlési engedélyt kell először beszerezni ahhoz, hogy elektronikus kereskedelmi szolgáltatásokat lehessen nyújtani, ezáltal felesleges kötelezettséget hozva létre, különös tekintettel az ezen engedélyek kiadására vonatkozó összetett eljárásokra, |
| --- | --- |

O.

mivel megállapítást nyert, hogy az EU fontos kereskedelmi partnereinek nemzeti joga szerint távközlési engedélyt kell először beszerezni ahhoz, hogy elektronikus kereskedelmi szolgáltatásokat lehessen nyújtani, ezáltal felesleges kötelezettséget hozva létre, különös tekintettel az ezen engedélyek kiadására vonatkozó összetett eljárásokra,

| P. | mivel az e-kereskedelem szerepe a WTO tagországaiban gyors ütemben fokozódott olyan területeken, mint a banki tevékenységek, a telekommunikációs ágazat, a számítógép- és a reklámipar, valamint a szállítási és expresszküldemény-szolgáltatások; mivel már most is jelentős azon országok száma, amelyek nem korlátozzák a határokon átnyúló hozzáférést e területeken; mivel tíz év telt el a WTO e-kereskedelemmel foglalkozó munkaprogramjának elindítása óta, |
| --- | --- |

P.

mivel az e-kereskedelem szerepe a WTO tagországaiban gyors ütemben fokozódott olyan területeken, mint a banki tevékenységek, a telekommunikációs ágazat, a számítógép- és a reklámipar, valamint a szállítási és expresszküldemény-szolgáltatások; mivel már most is jelentős azon országok száma, amelyek nem korlátozzák a határokon átnyúló hozzáférést e területeken; mivel tíz év telt el a WTO e-kereskedelemmel foglalkozó munkaprogramjának elindítása óta,

| Q. | mivel a WTO által meghatározott alapelveket, úgymint a megkülönböztetés tilalma, átláthatóság és fokozatos liberalizáció az alábbiak figyelembevételével kell alkalmazni: az internet gyorsasága és interaktivitása, az elektronikus úton történő fizetés, a közvetítés megszüntetése, az üzleti funkciók egyre erősebb beágyazódása az online rendszerbe, az üzleti szervezetek növekvő rugalmassága és az üzletek fokozódó széttagolódása, |
| --- | --- |

Q.

mivel a WTO által meghatározott alapelveket, úgymint a megkülönböztetés tilalma, átláthatóság és fokozatos liberalizáció az alábbiak figyelembevételével kell alkalmazni: az internet gyorsasága és interaktivitása, az elektronikus úton történő fizetés, a közvetítés megszüntetése, az üzleti funkciók egyre erősebb beágyazódása az online rendszerbe, az üzleti szervezetek növekvő rugalmassága és az üzletek fokozódó széttagolódása,

| 1. | hangsúlyozza, hogy az internet az elmúlt két évtizedben milyen jótékony hatást gyakorolt az áruk és szolgáltatások határokon átnyúló és nemzetközi kereskedelmének különböző tényezőire és szakaszaira; kiemeli, hogy az elektronikus kereskedelem magától adódóan nemzetközi jellege következtében általános értelmezésre és együttműködésre van szükség; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy az internet az elmúlt két évtizedben milyen jótékony hatást gyakorolt az áruk és szolgáltatások határokon átnyúló és nemzetközi kereskedelmének különböző tényezőire és szakaszaira; kiemeli, hogy az elektronikus kereskedelem magától adódóan nemzetközi jellege következtében általános értelmezésre és együttműködésre van szükség;

| 2. | elismeri, hogy az online kereskedelmet jellemző innováció és kreativitás hozzájárul új kereskedelmi formák kialakulásához, például a fogyasztók között zajló kereskedelemhez; hangsúlyozza, hogy az online piacok új közvetítőként működnek a cserék előmozdítására, kis költség mellett növelik az információhoz való hozzájutást, és általában véve kibővítik az üzleti vállalkozások közötti partnerségeket; |
| --- | --- |

2.

elismeri, hogy az online kereskedelmet jellemző innováció és kreativitás hozzájárul új kereskedelmi formák kialakulásához, például a fogyasztók között zajló kereskedelemhez; hangsúlyozza, hogy az online piacok új közvetítőként működnek a cserék előmozdítására, kis költség mellett növelik az információhoz való hozzájutást, és általában véve kibővítik az üzleti vállalkozások közötti partnerségeket;

| 3. | úgy gondolja, hogy az online kereskedelmi tevékenységekben részben vagy teljes mértékben részt vevő kis- és középvállalkozások vagy fiatal befektetők valóban olyan, a többihez képest igazgatási és kereskedelmi szempontból alacsony költségekkel járó platformot találtak, amely segítségével – igényre szabott online hirdetéseken keresztül – az egész világra kiterjedő ügyfélkörnek tudják hirdetni és eladni áruikat és szolgáltatásaikat, ezáltal megkerülve néhány kereskedelmi korlátot, amelyek egy része már idejétmúlt, és behatolva eddig távoli és zárt piacokra; |
| --- | --- |

3.

úgy gondolja, hogy az online kereskedelmi tevékenységekben részben vagy teljes mértékben részt vevő kis- és középvállalkozások vagy fiatal befektetők valóban olyan, a többihez képest igazgatási és kereskedelmi szempontból alacsony költségekkel járó platformot találtak, amely segítségével – igényre szabott online hirdetéseken keresztül – az egész világra kiterjedő ügyfélkörnek tudják hirdetni és eladni áruikat és szolgáltatásaikat, ezáltal megkerülve néhány kereskedelmi korlátot, amelyek egy része már idejétmúlt, és behatolva eddig távoli és zárt piacokra;

| 4. | elismeri, hogy a termékminőség és -biztonság garanciája tekintetében a terjesztési szakaszban a szokásos ellenőrzési eljárások hiánya miatt problémák merülnek fel, amelyeket olyan újszerű módokon kell kezelni, mint például az eladók fogyasztók általi osztályozása és a fogyasztók közötti szakértői értékelés; |
| --- | --- |

4.

elismeri, hogy a termékminőség és -biztonság garanciája tekintetében a terjesztési szakaszban a szokásos ellenőrzési eljárások hiánya miatt problémák merülnek fel, amelyeket olyan újszerű módokon kell kezelni, mint például az eladók fogyasztók általi osztályozása és a fogyasztók közötti szakértői értékelés;

| 5. | felszólít az online kereskedelem által a hagyományos kereskedelmi modellekre és tevékenységekre gyakorolt befolyás részletes elemzésére a potenciálisan káros hatások megismerése és következésképpen azok elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

5.

felszólít az online kereskedelem által a hagyományos kereskedelmi modellekre és tevékenységekre gyakorolt befolyás részletes elemzésére a potenciálisan káros hatások megismerése és következésképpen azok elkerülése érdekében;

| 6. | aggodalommal állapítja meg, hogy az információs és kommunikációs technológiákat használó fogyasztók és eladók gyakran megkülönböztető bánásmódban részesülnek az offline piacokon tevékenykedő fogyasztókhoz és eladókhoz képest; |
| --- | --- |

6.

aggodalommal állapítja meg, hogy az információs és kommunikációs technológiákat használó fogyasztók és eladók gyakran megkülönböztető bánásmódban részesülnek az offline piacokon tevékenykedő fogyasztókhoz és eladókhoz képest;

| 7. | üdvözli, hogy a fogyasztók az áruk és szolgáltatások jóformán korlátlan köréhez jutnak hozzá a földrajzi, távolsági és területi korlátok hatékony megszüntetésének, illetve annak köszönhetően, hogy lehetőség nyílik átlátható és elfogulatlan tájékoztatásra, az árak összehasonlítására, igényre szabott online hirdetések állnak rendelkezésre, és bárki kényelmesen keresgélhet és vásárolhat online a nap huszonnégy órájában, ha csatlakozik az internetre otthon, a munkahelyén vagy máshol; |
| --- | --- |

7.

üdvözli, hogy a fogyasztók az áruk és szolgáltatások jóformán korlátlan köréhez jutnak hozzá a földrajzi, távolsági és területi korlátok hatékony megszüntetésének, illetve annak köszönhetően, hogy lehetőség nyílik átlátható és elfogulatlan tájékoztatásra, az árak összehasonlítására, igényre szabott online hirdetések állnak rendelkezésre, és bárki kényelmesen keresgélhet és vásárolhat online a nap huszonnégy órájában, ha csatlakozik az internetre otthon, a munkahelyén vagy máshol;

| 8. | megjegyzi, hogy az immateriális javak és szolgáltatások feltörekvő digitális piaca már most nagyobb, mint a hagyományos kereskedelem és ellátás, és számos új kereskedelmi koncepciót és gazdasági értéket teremtett, mint amilyen például a digitális ingatlankeresés (domain nevek) és az információhoz való hozzáférés (keresőprogramok); |
| --- | --- |

8.

megjegyzi, hogy az immateriális javak és szolgáltatások feltörekvő digitális piaca már most nagyobb, mint a hagyományos kereskedelem és ellátás, és számos új kereskedelmi koncepciót és gazdasági értéket teremtett, mint amilyen például a digitális ingatlankeresés (domain nevek) és az információhoz való hozzáférés (keresőprogramok);

| 9. | úgy véli, hogy az olyan jogellenes magatartást, mint a hamisítás, kalózkodás, csalás, az ügyletek biztonságának vagy az állampolgárok magánszférájának megsértése nem a médium természetének kell tulajdonítani, hanem a korábban a való világban már létező, és most új csatornákra találó jogellenes kereskedelmi tevékenységek részének kell tekinteni, amelyeket megkönnyített és súlyosbított a technológiai lehetőségek nagy száma és amelyek főleg akkor következnek be, ha a médium az alkalmazandó szabályozás szigorú betartása mellett kiépített felelősségvállalási rendszerből kíván részesülni; hangsúlyozza, hogy a szükséges és megfelelő végrehajtási intézkedések, illetve a hatékonyabb együttes koordinálás elfogadására és megerősítésére mechanizmusokat kell létrehozni, amelyek lehetővé teszik a meglévő jogellenes online kereskedelmi magatartás elleni harcot és annak megszüntetését – különösen az olyan esetek tekintetében, amelyek nagyobb közegészségügyi kockázatot rejtenek, mint például a hamis gyógyszerek – a nemzetközi e-kereskedelem fejlődésének befolyásolása nélkül; |
| --- | --- |

9.

úgy véli, hogy az olyan jogellenes magatartást, mint a hamisítás, kalózkodás, csalás, az ügyletek biztonságának vagy az állampolgárok magánszférájának megsértése nem a médium természetének kell tulajdonítani, hanem a korábban a való világban már létező, és most új csatornákra találó jogellenes kereskedelmi tevékenységek részének kell tekinteni, amelyeket megkönnyített és súlyosbított a technológiai lehetőségek nagy száma és amelyek főleg akkor következnek be, ha a médium az alkalmazandó szabályozás szigorú betartása mellett kiépített felelősségvállalási rendszerből kíván részesülni; hangsúlyozza, hogy a szükséges és megfelelő végrehajtási intézkedések, illetve a hatékonyabb együttes koordinálás elfogadására és megerősítésére mechanizmusokat kell létrehozni, amelyek lehetővé teszik a meglévő jogellenes online kereskedelmi magatartás elleni harcot és annak megszüntetését – különösen az olyan esetek tekintetében, amelyek nagyobb közegészségügyi kockázatot rejtenek, mint például a hamis gyógyszerek – a nemzetközi e-kereskedelem fejlődésének befolyásolása nélkül;

| 10. | támogatja az államok és személyek közerkölcsének és etikai elveinek feltételektől mentes tiszteletben tartását, sajnálja azonban a cenzúrával való egyre erősebb, burkolt kereskedelmi korlátot jelentő visszaélést az online szolgáltatások és termékek tekintetében; |
| --- | --- |

10.

támogatja az államok és személyek közerkölcsének és etikai elveinek feltételektől mentes tiszteletben tartását, sajnálja azonban a cenzúrával való egyre erősebb, burkolt kereskedelmi korlátot jelentő visszaélést az online szolgáltatások és termékek tekintetében;

| 11. | elismeri a nyílt szabványok szükségességét, és azok fontosságát az innováció, a verseny és a fogyasztók tényleges választása tekintetében; javasolja, hogy az Európai Közösség által kötött kereskedelmi megállapodások mozdítsák elő az internet elektronikus kereskedelemre való széles körű és nyílt alkalmazását, azzal a feltétellel, hogy a fogyasztóknak hozzáférhetnek a választásuk szerinti szolgáltatásokhoz és digitális termékekhez, valamint használhatják tudni azokat, kivéve, ha a nemzeti jog ezt tiltja; |
| --- | --- |

11.

elismeri a nyílt szabványok szükségességét, és azok fontosságát az innováció, a verseny és a fogyasztók tényleges választása tekintetében; javasolja, hogy az Európai Közösség által kötött kereskedelmi megállapodások mozdítsák elő az internet elektronikus kereskedelemre való széles körű és nyílt alkalmazását, azzal a feltétellel, hogy a fogyasztóknak hozzáférhetnek a választásuk szerinti szolgáltatásokhoz és digitális termékekhez, valamint használhatják tudni azokat, kivéve, ha a nemzeti jog ezt tiltja;

| 12. | úgy véli, hogy az adórendszerek területi jellegének megkérdőjelezését jelenti a határokon átnyúló ügyletek számának erőteljes emelkedése, az ügyletek jellege, eredete és célja meghatározásának nehézsége, az ellenőrzési nyomvonalak és stratégiai előnyök hiánya; megjegyzi, hogy lehetőség van az adóigazgatás egyszerűsítésére, a papírmunka elektronikus adatcserével való helyettesítésére, az adóbevallások elektronikus úton történő kitöltésére, valamint az adóbeszedési eljárások automatizálására; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy az adórendszerek területi jellegének megkérdőjelezését jelenti a határokon átnyúló ügyletek számának erőteljes emelkedése, az ügyletek jellege, eredete és célja meghatározásának nehézsége, az ellenőrzési nyomvonalak és stratégiai előnyök hiánya; megjegyzi, hogy lehetőség van az adóigazgatás egyszerűsítésére, a papírmunka elektronikus adatcserével való helyettesítésére, az adóbevallások elektronikus úton történő kitöltésére, valamint az adóbeszedési eljárások automatizálására;

| 13. | hangsúlyozza a fogyasztók és a vállalkozások képzésének, valamint annak a szükségességét, hogy tájékoztatási médiakampányokat szervezzenek a fejlődési lehetőségekről, a nemzetközi internetes kereskedelemben érintett valamennyi fél jogairól és kötelezettségeiről; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza a fogyasztók és a vállalkozások képzésének, valamint annak a szükségességét, hogy tájékoztatási médiakampányokat szervezzenek a fejlődési lehetőségekről, a nemzetközi internetes kereskedelemben érintett valamennyi fél jogairól és kötelezettségeiről;

| 14. | sajnálja, hogy egyre nagyobb számban fordul elő csalás, illetve személyes adatok és pénz ellopása az interneten; úgy gondolja, hogy az e-kereskedelem jövője szempontjából a legfontosabb veszélyt a tranzakciók és a fizetések biztonságosságába vetett bizalom hiánya jelenti; felkéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az okokat és tegyen fokozott erőfeszítéseket a vállalkozások és magánszemélyek között megvalósuló nemzetközi elektronikus fizetési rendszerekbe vetett bizalom megerősítését szolgáló mechanizmusok létrehozása és a tiltott kereskedelmi gyakorlatokkal kapcsolatos viták megoldására irányuló megfelelő eszközök létesítése érdekében; |
| --- | --- |

14.

sajnálja, hogy egyre nagyobb számban fordul elő csalás, illetve személyes adatok és pénz ellopása az interneten; úgy gondolja, hogy az e-kereskedelem jövője szempontjából a legfontosabb veszélyt a tranzakciók és a fizetések biztonságosságába vetett bizalom hiánya jelenti; felkéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az okokat és tegyen fokozott erőfeszítéseket a vállalkozások és magánszemélyek között megvalósuló nemzetközi elektronikus fizetési rendszerekbe vetett bizalom megerősítését szolgáló mechanizmusok létrehozása és a tiltott kereskedelmi gyakorlatokkal kapcsolatos viták megoldására irányuló megfelelő eszközök létesítése érdekében;

| 15. | kiemeli, hogy elengedhetetlen a kulturális árukkal vagy szolgáltatásokkal kapcsolatos online ügyletek biztonságossága és megbízhatósága; |
| --- | --- |

15.

kiemeli, hogy elengedhetetlen a kulturális árukkal vagy szolgáltatásokkal kapcsolatos online ügyletek biztonságossága és megbízhatósága;

| 16. | megjegyzi, hogy a bizalom nem csak az internet használatának egyszerű, megbízható és biztonságos módozataitól, hanem többek között az áruk és szolgáltatások minőségétől és a megfelelő jogorvoslatok meglététől is függ; |
| --- | --- |

16.

megjegyzi, hogy a bizalom nem csak az internet használatának egyszerű, megbízható és biztonságos módozataitól, hanem többek között az áruk és szolgáltatások minőségétől és a megfelelő jogorvoslatok meglététől is függ;

| 17. | hangsúlyozza, hogy az elektronikus kereskedelemben rejlő lehetőségek teljes mértékű megvalósításához nemzetközi szabályozói együttműködés szükséges; úgy véli, hogy új, modern megközelítést kell alkalmazni az e-kereskedelem problematikus területei tekintetében annak érdekében, hogy biztosítva legyen a fogyasztók magánéletének védelme, illetve az, hogy a fogyasztók részesülnek az internethasználatból fakadó alacsonyabb költségekben és új kereskedelmi lehetőségekben; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy az elektronikus kereskedelemben rejlő lehetőségek teljes mértékű megvalósításához nemzetközi szabályozói együttműködés szükséges; úgy véli, hogy új, modern megközelítést kell alkalmazni az e-kereskedelem problematikus területei tekintetében annak érdekében, hogy biztosítva legyen a fogyasztók magánéletének védelme, illetve az, hogy a fogyasztók részesülnek az internethasználatból fakadó alacsonyabb költségekben és új kereskedelmi lehetőségekben;

| 18. | úgy véli, hogy a globális internetes kereskedelem jelenlegi és jövőbeni kihívásairól folytatott vitát az egymástól függő szereplők között kialakított, intézményesített szabályokon alapuló, egymást kölcsönösen támogató, strukturált együttműködési kereten belül kell lefolytatni, amely korszerű és integráló, több érdekelt részvételével zajló kormányzási folyamatot tesz lehetővé, amint azt az internetigazgatási fórum tanúsította; megjegyzi, hogy az internet szabályozásának jelenlegi formái hibridek, és nem tartalmaznak hierarchikus funkcionális és szabályozói irányítási eszközöket; |
| --- | --- |

18.

úgy véli, hogy a globális internetes kereskedelem jelenlegi és jövőbeni kihívásairól folytatott vitát az egymástól függő szereplők között kialakított, intézményesített szabályokon alapuló, egymást kölcsönösen támogató, strukturált együttműködési kereten belül kell lefolytatni, amely korszerű és integráló, több érdekelt részvételével zajló kormányzási folyamatot tesz lehetővé, amint azt az internetigazgatási fórum tanúsította; megjegyzi, hogy az internet szabályozásának jelenlegi formái hibridek, és nem tartalmaznak hierarchikus funkcionális és szabályozói irányítási eszközöket;

| 19. | sajnálja, hogy nem történt semmilyen előrelépés a WTO-tárgyalások keretében az úgynevezett „digitalizált termékek” besorolásának fontos kérdésében, valamint azt, hogy a dohai fejlesztési menetrend nem ad felhatalmazást az e-kereskedelemről folytatott konkrét tárgyalásokra, továbbá azt, hogy nem történt előrelépés az elektronikus úton történő továbbításra vonatkozó állandó WTO-vámmoratórium bevezetését illetően; megjegyzi, hogy még mindig bizonytalanság uralkodik a digitális termékek vámértékének megfelelő megállapítása tekintetében, és nincs egyetértés abban, hogy milyen szabályokat és kötelezettségeket kell alkalmazni a digitális termékekre (Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény, Általános Egyezmény a Szolgáltatások Kereskedelméről (GATS), Szellemi Tulajdonjogok Kereskedelmi Vonatkozásai); |
| --- | --- |

19.

sajnálja, hogy nem történt semmilyen előrelépés a WTO-tárgyalások keretében az úgynevezett „digitalizált termékek” besorolásának fontos kérdésében, valamint azt, hogy a dohai fejlesztési menetrend nem ad felhatalmazást az e-kereskedelemről folytatott konkrét tárgyalásokra, továbbá azt, hogy nem történt előrelépés az elektronikus úton történő továbbításra vonatkozó állandó WTO-vámmoratórium bevezetését illetően; megjegyzi, hogy még mindig bizonytalanság uralkodik a digitális termékek vámértékének megfelelő megállapítása tekintetében, és nincs egyetértés abban, hogy milyen szabályokat és kötelezettségeket kell alkalmazni a digitális termékekre (Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény, Általános Egyezmény a Szolgáltatások Kereskedelméről (GATS), Szellemi Tulajdonjogok Kereskedelmi Vonatkozásai);

| 20. | üdvözli a Bizottság WTO-nak tett azon javaslatát, hogy aktualizálja és bővítse ki az információtechnológiai megállapodásról (ITA) is ismert szóló fent említett miniszteri nyilatkozatot, hogy ezáltal is még inkább fellendítse e termékek kereskedelmét, több résztvevőt vonzzon, kezelje a nem tarifális akadályokat, és kezelni tudja a technológiai fejlődés és a konvergencia jelentette erősödő kihívásokat; sajnálja azonban, hogy a résztvevő felek különféle módon értelmezik az információtechnológiai megállapodást és felszólítja a Bizottságot, hogy teljes egészében hajtsa végre a hatályos ITA szövegét és szellemét, és a vámmentes műszaki cikkek iránti kereslettel összhangban támogasson modern és realisztikus megközelítést a jövőbeni megállapodások tekintetében; |
| --- | --- |

20.

üdvözli a Bizottság WTO-nak tett azon javaslatát, hogy aktualizálja és bővítse ki az információtechnológiai megállapodásról (ITA) is ismert szóló fent említett miniszteri nyilatkozatot, hogy ezáltal is még inkább fellendítse e termékek kereskedelmét, több résztvevőt vonzzon, kezelje a nem tarifális akadályokat, és kezelni tudja a technológiai fejlődés és a konvergencia jelentette erősödő kihívásokat; sajnálja azonban, hogy a résztvevő felek különféle módon értelmezik az információtechnológiai megállapodást és felszólítja a Bizottságot, hogy teljes egészében hajtsa végre a hatályos ITA szövegét és szellemét, és a vámmentes műszaki cikkek iránti kereslettel összhangban támogasson modern és realisztikus megközelítést a jövőbeni megállapodások tekintetében;

| 21. | üdvözli az általános egyezmény a szolgáltatások kereskedelméről (GATS), a Szellemi Tulajdon Világszervezetének (WIPO) Internetről szóló szerződései, az Egyesült Nemzetek Nemzetközi Kereskedelmi Jogi Bizottságának (UNCITRAL) modell-jogszabályai, a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) által végzett jelentős munka, valamint az OECD közelmúltbeli, 2008. évi szöuli miniszteri találkozóján elfogadott átfogó politikai keret és az Információs Társadalom Világ-csúcstalálkozó (2003. december Genf és 2005. november Tunisz) keretében eddig elért előrelépéseket; |
| --- | --- |

21.

üdvözli az általános egyezmény a szolgáltatások kereskedelméről (GATS), a Szellemi Tulajdon Világszervezetének (WIPO) Internetről szóló szerződései, az Egyesült Nemzetek Nemzetközi Kereskedelmi Jogi Bizottságának (UNCITRAL) modell-jogszabályai, a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) által végzett jelentős munka, valamint az OECD közelmúltbeli, 2008. évi szöuli miniszteri találkozóján elfogadott átfogó politikai keret és az Információs Társadalom Világ-csúcstalálkozó (2003. december Genf és 2005. november Tunisz) keretében eddig elért előrelépéseket;

| 22. | elismeri a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló, az Egyesült Nemzetek Oktatási, Tudományos és Kulturális Szervezete (UNESCO) által kötött egyezmény mint a kulturális és kreatív árukkal és szolgáltatásokkal folytatott nemzetközi kereskedelmi ügyeletekre vonatkozó, a WTO nemzetközi keretei között fenntartott kulturális mentességek biztosításához elengedhetetlenül szükséges eszközök egyikének fontosságát; felkéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy haladéktalanul hajtsa végre az egyezményt az Európai Unió belső és külső politikáiban egyaránt; |
| --- | --- |

22.

elismeri a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló, az Egyesült Nemzetek Oktatási, Tudományos és Kulturális Szervezete (UNESCO) által kötött egyezmény mint a kulturális és kreatív árukkal és szolgáltatásokkal folytatott nemzetközi kereskedelmi ügyeletekre vonatkozó, a WTO nemzetközi keretei között fenntartott kulturális mentességek biztosításához elengedhetetlenül szükséges eszközök egyikének fontosságát; felkéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy haladéktalanul hajtsa végre az egyezményt az Európai Unió belső és külső politikáiban egyaránt;

| 23. | hangsúlyozza, hogy a kétoldalú és regionális szabadkereskedelmi megállapodások nem adhatnak tökéletes választ a kiterjedt piaci hozzáférés kérdésére; ennek ellenére felszólítja az EU-t, hogy kétoldalú és regionális kereskedelmi egyezményeibe szisztematikusan foglaljon bele az internet áruk és szolgáltatások, valamint a korlátlan információáramlás elektronikus kereskedelmére való széles körű és nyílt használatával foglalkozó cikkeket, nevezetesen, hogy tartózkodik attól, hogy a határokon átnyúló információáramlás elé felesleges akadályokat állít vagy ilyeneket tart fenn, továbbá, hogy a megkülönböztetésmentes, átlátható és a kereskedelmet legkevésbé korlátozó szabályozást alkalmaz az internetes ügyletekre; támogatja a kereskedelmi partnereket képező harmadik országokkal kötendő kétoldalú megállapodások részeként a szabályozási kérdésekre vonatkozó együttműködési párbeszédek kialakítására az EU által tett erőfeszítéseket; felkéri az uniós intézményeket és uniós tagállamokat, hogy e megállapodások elérése esetén készüljenek fel az ezen együttműködési párbeszédhez való hozzájárulásra; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza, hogy a kétoldalú és regionális szabadkereskedelmi megállapodások nem adhatnak tökéletes választ a kiterjedt piaci hozzáférés kérdésére; ennek ellenére felszólítja az EU-t, hogy kétoldalú és regionális kereskedelmi egyezményeibe szisztematikusan foglaljon bele az internet áruk és szolgáltatások, valamint a korlátlan információáramlás elektronikus kereskedelmére való széles körű és nyílt használatával foglalkozó cikkeket, nevezetesen, hogy tartózkodik attól, hogy a határokon átnyúló információáramlás elé felesleges akadályokat állít vagy ilyeneket tart fenn, továbbá, hogy a megkülönböztetésmentes, átlátható és a kereskedelmet legkevésbé korlátozó szabályozást alkalmaz az internetes ügyletekre; támogatja a kereskedelmi partnereket képező harmadik országokkal kötendő kétoldalú megállapodások részeként a szabályozási kérdésekre vonatkozó együttműködési párbeszédek kialakítására az EU által tett erőfeszítéseket; felkéri az uniós intézményeket és uniós tagállamokat, hogy e megállapodások elérése esetén készüljenek fel az ezen együttműködési párbeszédhez való hozzájárulásra;

| 24. | felkéri a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a kereskedelmi eszközök alkalmazhatóságát a spektrumhasználat harmonizálása és megnyitása céljából az innovációt, növekedést és versenyt ösztönző internetes szolgáltatásokhoz való mobil hozzáférés előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

24.

felkéri a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a kereskedelmi eszközök alkalmazhatóságát a spektrumhasználat harmonizálása és megnyitása céljából az innovációt, növekedést és versenyt ösztönző internetes szolgáltatásokhoz való mobil hozzáférés előmozdítása érdekében;

| 25. | hangsúlyozza, hogy a figyelmet arra kell összpontosítani, hogy az online szolgáltatások – beleértve az elektronikus kereskedelmet – nyújtása ne képezze szükségtelen belső engedélyezési eljárások tárgyát – mind az EU-ban, mint pedig kereskedelmi partnerországainkban –, ami az ilyen szolgáltatások nyújtásának tényleges akadályát eredményezné; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy a figyelmet arra kell összpontosítani, hogy az online szolgáltatások – beleértve az elektronikus kereskedelmet – nyújtása ne képezze szükségtelen belső engedélyezési eljárások tárgyát – mind az EU-ban, mint pedig kereskedelmi partnerországainkban –, ami az ilyen szolgáltatások nyújtásának tényleges akadályát eredményezné;

| 26. | álláspontja szerint a nemzetközi közbeszerzés keretében – amelyben az új technológiák lehetővé teszik a határokon átnyúló e-kereskedelmet – például a kis- és középvállalkozások konzorciumai kombinatorikus aukcióinak, valamint a pályázatok online közzétételének és hirdetésének új formái nemcsak az Európai Unióban, hanem globálisan is lehetővé teszik a beszerzési kereskedelem jelentős növekedését, ezáltal ösztönzik a határokon átnyúló e-kereskedelmet; |
| --- | --- |

26.

álláspontja szerint a nemzetközi közbeszerzés keretében – amelyben az új technológiák lehetővé teszik a határokon átnyúló e-kereskedelmet – például a kis- és középvállalkozások konzorciumai kombinatorikus aukcióinak, valamint a pályázatok online közzétételének és hirdetésének új formái nemcsak az Európai Unióban, hanem globálisan is lehetővé teszik a beszerzési kereskedelem jelentős növekedését, ezáltal ösztönzik a határokon átnyúló e-kereskedelmet;

| 27. | emlékeztet arra, hogy a hamisítás elleni kereskedelmi megállapodás megkötésével egyensúlynak kell kialakulnia a szellemi tulajdonjogok hatékony végrehajtása és az internetes ügyfelek alapvető jogainak védelme között és ennek az online kereskedelmi környezetben hozzá kell járulnia a további innovációhoz, az információ áramlásához, illetve a jogszerű szolgáltatások használatához; |
| --- | --- |

27.

emlékeztet arra, hogy a hamisítás elleni kereskedelmi megállapodás megkötésével egyensúlynak kell kialakulnia a szellemi tulajdonjogok hatékony végrehajtása és az internetes ügyfelek alapvető jogainak védelme között és ennek az online kereskedelmi környezetben hozzá kell járulnia a további innovációhoz, az információ áramlásához, illetve a jogszerű szolgáltatások használatához;

| 28. | felszólítja a Bizottságot, hogy a fogyasztók online kereskedelembe vetett bizalmának fokozása érdekében internetes és hagyományos eszközökkel folytasson tájékoztató és felvilágosító kampányokat a fogyasztók saját jogaikkal kapcsolatos tudatosságának növelése céljából; |
| --- | --- |

28.

felszólítja a Bizottságot, hogy a fogyasztók online kereskedelembe vetett bizalmának fokozása érdekében internetes és hagyományos eszközökkel folytasson tájékoztató és felvilágosító kampányokat a fogyasztók saját jogaikkal kapcsolatos tudatosságának növelése céljából;

| 29. | sajnálatát fejezi ki az EU online piacának széttagoltsága miatt, amelyet a földrajzi alapon való piacfelosztást engedélyező vagy előíró, az online áru- és szolgáltatásnyújtást megakadályozó szabályozások, a forgalmazókra vonatkozó szerződési megszorítások, a jogi bizonytalanság, a fogyasztók bizalmatlansága a fizetési rendszer biztonságos voltát illetően, magas internetes hozzáférési díjak, valamint a szállítási lehetőségek bármi nemű korlátozása eredményez; |
| --- | --- |

29.

sajnálatát fejezi ki az EU online piacának széttagoltsága miatt, amelyet a földrajzi alapon való piacfelosztást engedélyező vagy előíró, az online áru- és szolgáltatásnyújtást megakadályozó szabályozások, a forgalmazókra vonatkozó szerződési megszorítások, a jogi bizonytalanság, a fogyasztók bizalmatlansága a fizetési rendszer biztonságos voltát illetően, magas internetes hozzáférési díjak, valamint a szállítási lehetőségek bármi nemű korlátozása eredményez;

| 30. | felszólítja a Bizottságot, hogy weboldalán tegyen közzé a fogyasztók számára az interneten folytatott nemzetközi kereskedelemről szóló útmutatót, különösen a szerződéses kérdésekre, a fogyasztók tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokkal szembeni védelmére, a magánélet tiszteletben tartására és a szerzői jogok védelmére összpontosítva; |
| --- | --- |

30.

felszólítja a Bizottságot, hogy weboldalán tegyen közzé a fogyasztók számára az interneten folytatott nemzetközi kereskedelemről szóló útmutatót, különösen a szerződéses kérdésekre, a fogyasztók tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokkal szembeni védelmére, a magánélet tiszteletben tartására és a szerzői jogok védelmére összpontosítva;

| 31. | úgy véli, hogy az EU online piaci szabályozásának hiányosságai meggátolják a szilárd és erős európai online ipari és kereskedelmi környezet kialakulását, ami azt eredményezi, hogy az európai fogyasztók nem kielégítő mértékben vesznek részt az uniós és nemzetközi kereskedelmi tranzakciókban, továbbá akadályozza a kereskedelmi tevékenységen belüli kreativitást és fejlesztést; sajnálatát fejezi ki, amiért a kizárólag online szolgáltatásokat nyújtó, uniós székhelyű társaságok száma igen alacsony; |
| --- | --- |

31.

úgy véli, hogy az EU online piaci szabályozásának hiányosságai meggátolják a szilárd és erős európai online ipari és kereskedelmi környezet kialakulását, ami azt eredményezi, hogy az európai fogyasztók nem kielégítő mértékben vesznek részt az uniós és nemzetközi kereskedelmi tranzakciókban, továbbá akadályozza a kereskedelmi tevékenységen belüli kreativitást és fejlesztést; sajnálatát fejezi ki, amiért a kizárólag online szolgáltatásokat nyújtó, uniós székhelyű társaságok száma igen alacsony;

| 32. | üdvözli a fogyasztói jogokról szóló, európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatot (COM(2008)0614), amely remélhetőleg fokozza majd a jogbiztonság, az átláthatóság és a fogyasztóvédelem szintjét az egyre növekvő számú olyan fogyasztók számára, akik az interneten keresztül vásárolnak, különös figyelemmel a szállításra, a kockázat áthárítására, a szerződésszerű teljesítésre és a kereskedelmi garanciákra; |
| --- | --- |

32.

üdvözli a fogyasztói jogokról szóló, európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatot (COM(2008)0614), amely remélhetőleg fokozza majd a jogbiztonság, az átláthatóság és a fogyasztóvédelem szintjét az egyre növekvő számú olyan fogyasztók számára, akik az interneten keresztül vásárolnak, különös figyelemmel a szállításra, a kockázat áthárítására, a szerződésszerű teljesítésre és a kereskedelmi garanciákra;

| 33. | emlékeztet arra, hogy a bizalom létfontosságú különösen a fogyasztók és a kis- és középvállalkozások számára az internetes kereskedelem által nyújtott lehetőségek teljes kihasználása érdekében, ahogyan azt fent említett, 2007. június 21-i, a digitális környezet iránti fogyasztói bizalomról szóló állásfoglalásában is hangsúlyozta; |
| --- | --- |

33.

emlékeztet arra, hogy a bizalom létfontosságú különösen a fogyasztók és a kis- és középvállalkozások számára az internetes kereskedelem által nyújtott lehetőségek teljes kihasználása érdekében, ahogyan azt fent említett, 2007. június 21-i, a digitális környezet iránti fogyasztói bizalomról szóló állásfoglalásában is hangsúlyozta;

| 34. | felszólítja a Bizottságot és tagállamokat, hogy a jelentős nemzetközi fórumokon, pl. a WTO-ban tett lépések által használjanak ki minden lehetőséget a bizalom megerősítéséhez való hozzájárulás érdekében, és tegyenek erőfeszítéseket olyan világstandardok és normák kialakítása érdekében, amelyek figyelembe veszik Európa legjobb gyakorlatait; |
| --- | --- |

34.

felszólítja a Bizottságot és tagállamokat, hogy a jelentős nemzetközi fórumokon, pl. a WTO-ban tett lépések által használjanak ki minden lehetőséget a bizalom megerősítéséhez való hozzájárulás érdekében, és tegyenek erőfeszítéseket olyan világstandardok és normák kialakítása érdekében, amelyek figyelembe veszik Európa legjobb gyakorlatait;

| 35. | felszólítja a Bizottságot, hogy javítsa az internetes szolgáltatások jogi átjárhatóságát mintaengedélyek és más, a joghatóságokkal összeegyeztethető jogi megoldások kialakítása révén – amennyiben a magánjogot nem harmonizálták –, különösen a nemzetközi online előírások önkéntes szabadalmi kártalanítása tekintetében, valamint hogy terjessze a jogi átjárhatóságra vonatkozóan már meglévő európai dokumentumokat az ügyletköltségek és az online szolgáltatók jogi bizonytalansága csökkentésének eszközeként; |
| --- | --- |

35.

felszólítja a Bizottságot, hogy javítsa az internetes szolgáltatások jogi átjárhatóságát mintaengedélyek és más, a joghatóságokkal összeegyeztethető jogi megoldások kialakítása révén – amennyiben a magánjogot nem harmonizálták –, különösen a nemzetközi online előírások önkéntes szabadalmi kártalanítása tekintetében, valamint hogy terjessze a jogi átjárhatóságra vonatkozóan már meglévő európai dokumentumokat az ügyletköltségek és az online szolgáltatók jogi bizonytalansága csökkentésének eszközeként;

| 36. | felszólítja a Bizottságot, hogy adott esetben az OECD-vel együttműködve készítsen statisztikákat is tartalmazó részletes tanulmányt a nemzetközi e-kereskedelmi tevékenységekről; |
| --- | --- |

36.

felszólítja a Bizottságot, hogy adott esetben az OECD-vel együttműködve készítsen statisztikákat is tartalmazó részletes tanulmányt a nemzetközi e-kereskedelmi tevékenységekről;

| 37. | felszólítja a Bizottságot egy átfogó stratégia kialakítására, amely lehetővé teszi az elektronikus kereskedelem tekintetében a kis- és középvállalkozások előtt még meglévő akadályok (hozzáférés az információs és kommunikációs technológiákhoz, az e-business rendszerek fejlesztési és karbantartási költségei, információhiány és jogi bizonytalanság nemzetközi konfliktusok esetén, stb.) felszámolását és a kis- és középvállalkozások az árucikkek és szolgáltatások online kereskedelmében való fokozott részvételére való ösztönzők nyújtására irányuló politikai javaslatokat; e tekintetben ösztönzi az online kereskedelembeli új és tapasztalatlan résztvevők számára információs támogatás és irányítási útmutatás nyújtására tervezett adatbázis létrehozását, valamint az elektronikus kereskedelem és az online hirdetés kis- és középvállalkozásoknál megjelenő előnyeinek összehasonlító gazdasági elemzését és a sikeres online kereskedelmet folytató uniós kis- és középvállalkozások esettanulmányait; |
| --- | --- |

37.

felszólítja a Bizottságot egy átfogó stratégia kialakítására, amely lehetővé teszi az elektronikus kereskedelem tekintetében a kis- és középvállalkozások előtt még meglévő akadályok (hozzáférés az információs és kommunikációs technológiákhoz, az e-business rendszerek fejlesztési és karbantartási költségei, információhiány és jogi bizonytalanság nemzetközi konfliktusok esetén, stb.) felszámolását és a kis- és középvállalkozások az árucikkek és szolgáltatások online kereskedelmében való fokozott részvételére való ösztönzők nyújtására irányuló politikai javaslatokat; e tekintetben ösztönzi az online kereskedelembeli új és tapasztalatlan résztvevők számára információs támogatás és irányítási útmutatás nyújtására tervezett adatbázis létrehozását, valamint az elektronikus kereskedelem és az online hirdetés kis- és középvállalkozásoknál megjelenő előnyeinek összehasonlító gazdasági elemzését és a sikeres online kereskedelmet folytató uniós kis- és középvállalkozások esettanulmányait;

| 38. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ösztönözzék a kis- és középvállalkozások online jelenlétét, és szervezzenek platformokat az információk megosztása és a bevált gyakorlatok cseréje céljából, és ajánlja, hogy a Bizottság és a tagállamok népszerűsítsék az elektronikus közbeszerzést, különös gondot fordítva az e-hozzáférés biztosítására; |
| --- | --- |

38.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ösztönözzék a kis- és középvállalkozások online jelenlétét, és szervezzenek platformokat az információk megosztása és a bevált gyakorlatok cseréje céljából, és ajánlja, hogy a Bizottság és a tagállamok népszerűsítsék az elektronikus közbeszerzést, különös gondot fordítva az e-hozzáférés biztosítására;

| 39. | üdvözli a Bizottság nyilvános párbeszéd folytatására irányuló kezdeményezését a „Lehetőségek az online termékek és szolgáltatások terén” vitaindító iratán és egy tanácsadó csoport felállításán keresztül, akik a témához kapcsolódó kérdésekről készítenek jelentést; |
| --- | --- |

39.

üdvözli a Bizottság nyilvános párbeszéd folytatására irányuló kezdeményezését a „Lehetőségek az online termékek és szolgáltatások terén” vitaindító iratán és egy tanácsadó csoport felállításán keresztül, akik a témához kapcsolódó kérdésekről készítenek jelentést;

| 40. | rámutat arra, hogy az internet új megközelítést hozott a kulturális áruk és szolgáltatások előállítása, fogyasztása és terjesztése terén, ami hozzájárulhat a kulturális és nyelvi sokféleség tiszteletén és az új információs és kommunikációs technológiák szabad és méltányos elérhetőségén alapuló, kultúrák közötti megértéshez; |
| --- | --- |

40.

rámutat arra, hogy az internet új megközelítést hozott a kulturális áruk és szolgáltatások előállítása, fogyasztása és terjesztése terén, ami hozzájárulhat a kulturális és nyelvi sokféleség tiszteletén és az új információs és kommunikációs technológiák szabad és méltányos elérhetőségén alapuló, kultúrák közötti megértéshez;

| 41. | hangsúlyozza, hogy a kulturális és művészeti termékek és szolgáltatások egyszerre képviselnek gazdasági és kulturális értéket, és fontos, hogy ez a felismerés a nemzetközi kereskedelmi tárgyalásokban és megállapodásokban, valamint a globális hálózatokon keresztül az UNESCO-egyezmény jogilag kötelező módon történő végrehajtásával érvényre jusson; |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza, hogy a kulturális és művészeti termékek és szolgáltatások egyszerre képviselnek gazdasági és kulturális értéket, és fontos, hogy ez a felismerés a nemzetközi kereskedelmi tárgyalásokban és megállapodásokban, valamint a globális hálózatokon keresztül az UNESCO-egyezmény jogilag kötelező módon történő végrehajtásával érvényre jusson;

| 42. | sürgeti a Tanácsot és a Bizottságot annak biztosítására, hogy az európai kulturális iparágak – különösen az audiovizuális, a zenei és a kiadói ágazatok – teljes mértékben kihasználják az online kereskedelem által biztosított új lehetőségeket, egyidejűleg hatékony védelmet nyújtva az illegális kereskedelem és a kalózkodás ellen; ennek azonban nem szabad érintenie az Európai Közösségnek a tárgyalási megbízásban egyértelműen meghatározott politikáját, amelynek értelmében tartózkodnia kell az audiovizuális és kulturális ágazatban a liberalizációs kérelmek megtételétől és az ilyen igények elfogadásától; |
| --- | --- |

42.

sürgeti a Tanácsot és a Bizottságot annak biztosítására, hogy az európai kulturális iparágak – különösen az audiovizuális, a zenei és a kiadói ágazatok – teljes mértékben kihasználják az online kereskedelem által biztosított új lehetőségeket, egyidejűleg hatékony védelmet nyújtva az illegális kereskedelem és a kalózkodás ellen; ennek azonban nem szabad érintenie az Európai Közösségnek a tárgyalási megbízásban egyértelműen meghatározott politikáját, amelynek értelmében tartózkodnia kell az audiovizuális és kulturális ágazatban a liberalizációs kérelmek megtételétől és az ilyen igények elfogadásától;

| 43. | úgy véli, hogy az internet lesz a leghatékonyabb eszköz az Észak és Dél közötti kereskedelmi szakadék áthidalására; úgy gondolja, hogy az internet új kereskedelmi csatornákat nyit, amelyek összekötik a legkevésbé fejlett és fejlődő országokat a haladó és központi kereskedelmi rendszerekkel, ezáltal is növelve exportforgalmukat és elkerülve a hagyományos kereskedelmi gyakorlatokból származó hátrányokat; |
| --- | --- |

43.

úgy véli, hogy az internet lesz a leghatékonyabb eszköz az Észak és Dél közötti kereskedelmi szakadék áthidalására; úgy gondolja, hogy az internet új kereskedelmi csatornákat nyit, amelyek összekötik a legkevésbé fejlett és fejlődő országokat a haladó és központi kereskedelmi rendszerekkel, ezáltal is növelve exportforgalmukat és elkerülve a hagyományos kereskedelmi gyakorlatokból származó hátrányokat;

| 44. | úgy véli, hogy fokozott befektetés útján – elsődlegesen az alapvető infrastruktúra, úgy mint a telekommunikációs hálózat és hozzáférést biztosító eszközök terén – támogatni kell a legkevésbé fejlett és fejlődő országok interneten keresztüli részvételét a nemzetközi kereskedelemben; hangsúlyozza az internetszolgáltatások terén az alacsonyabb költségeket és a megfelelőbb minőséget célzó intézkedések szükségét; elismeri, hogy a távközlés liberalizációja az infrastruktúrába való fokozott befektetéshez, jobb szolgáltatásokhoz és innovációhoz vezetett; |
| --- | --- |

44.

úgy véli, hogy fokozott befektetés útján – elsődlegesen az alapvető infrastruktúra, úgy mint a telekommunikációs hálózat és hozzáférést biztosító eszközök terén – támogatni kell a legkevésbé fejlett és fejlődő országok interneten keresztüli részvételét a nemzetközi kereskedelemben; hangsúlyozza az internetszolgáltatások terén az alacsonyabb költségeket és a megfelelőbb minőséget célzó intézkedések szükségét; elismeri, hogy a távközlés liberalizációja az infrastruktúrába való fokozott befektetéshez, jobb szolgáltatásokhoz és innovációhoz vezetett;

| 45. | elismeri, hogy több országban a felhasználók az internethez mobileszközökön keresztül férnek hozzá; |
| --- | --- |

45.

elismeri, hogy több országban a felhasználók az internethez mobileszközökön keresztül férnek hozzá;

| 46. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

46.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 178., 2000.7.17., 1. o.

(2)  HL L 128., 2002.5.15., 1. o.

(3)  HL L 23., 2008.1.26., 21. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0449.

(5)  HL L 201., 2002.7.31., 37.o.

(6)  HL L 364., 2004.12.9., 1.o.

(7)  HL C 167., 1998.6.1., 203. o.

(8)  HL C 146. E, 2008.6.12., 370. o.

---

| 18.3.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 67/120 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 67/120

---

A gazdasági partnerségi megállapodások fejlesztésre gyakorolt hatása

P6_TA(2009)0051

Az Európai Parlament 2009. február 5-i állásfoglalása a gazdasági partnerségi megállapodások (GPM-ek) fejlesztésre gyakorolt hatásáról (2008/2170(INI))

(2010/C 67 E/14)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az afrikai, karibi és csendes-óceáni országok, valamint az Európai Közösség és tagállamai között 2000. június 23-án Cotonouban aláírt partnerségi megállapodásra (Cotonoui Megállapodás) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az afrikai, karibi és csendes-óceáni országok, valamint az Európai Közösség és tagállamai között 2000. június 23-án Cotonouban aláírt partnerségi megállapodásra (Cotonoui Megállapodás) (1),

| — | tekintettel a tarifális preferenciák általános rendszerének alkalmazásáról szóló, 2005. június 27-i 980/2005/EK tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tarifális preferenciák általános rendszerének alkalmazásáról szóló, 2005. június 27-i 980/2005/EK tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel a gazdasági partnerségi megállapodásokat létrehozó vagy azok létrehozásához vezető megállapodásokban meghatározott, az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok (AKCS-államok) csoportjának egyes tagjaiból származó termékekre vonatkozó szabályozások alkalmazásáról szóló, 2007. december 20-i 1528/2007/EK tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gazdasági partnerségi megállapodásokat létrehozó vagy azok létrehozásához vezető megállapodásokban meghatározott, az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok (AKCS-államok) csoportjának egyes tagjaiból származó termékekre vonatkozó szabályozások alkalmazásáról szóló, 2007. december 20-i 1528/2007/EK tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel az Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsa 2006. április 10–11-i ülésének a gazdasági partnerségi megállapodásokról szóló, 2006. október 16-i ülésének a kereskedelmet célzó támogatásról szóló, valamint az Európai Tanács 2006. június 15-16-i ülésének végkövetkeztetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsa 2006. április 10–11-i ülésének a gazdasági partnerségi megállapodásokról szóló, 2006. október 16-i ülésének a kereskedelmet célzó támogatásról szóló, valamint az Európai Tanács 2006. június 15-16-i ülésének végkövetkeztetéseire,

| — | tekintettel az Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsa 2007. május 15-i ülésének a gazdasági partnerségi megállapodásokról szóló végkövetkeztetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsa 2007. május 15-i ülésének a gazdasági partnerségi megállapodásokról szóló végkövetkeztetéseire,

| — | tekintettel az EU Külkapcsolatok Tanácsának 2008. május 26–27-én tartott, 2870. ülésének a gazdasági partnerségi megállapodásokról szóló végkövetkeztetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU Külkapcsolatok Tanácsának 2008. május 26–27-én tartott, 2870. ülésének a gazdasági partnerségi megállapodásokról szóló végkövetkeztetéseire,

| — | tekintettel az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának 2008. június 13-án Addisz Abebában elfogadott állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának 2008. június 13-án Addisz Abebában elfogadott állásfoglalására,

| — | tekintettel az AKCS-országokkal és -régiókkal kötendő gazdasági partnerségi megállapodásokról folyó tárgyalások irányelveinek módosításáról szóló 2006. november 28-i bizottsági közleményre (COM(2006)0673), |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS-országokkal és -régiókkal kötendő gazdasági partnerségi megállapodásokról folyó tárgyalások irányelveinek módosításáról szóló 2006. november 28-i bizottsági közleményre (COM(2006)0673),

| — | tekintettel a „Kairótól Lisszabonig – Az EU és Afrika stratégiai partnersége” című, 2007. június 27-i bizottsági közleményre (COM(2007)0357), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Kairótól Lisszabonig – Az EU és Afrika stratégiai partnersége” című, 2007. június 27-i bizottsági közleményre (COM(2007)0357),

| — | tekintettel a gazdasági partnerségi megállapodásokról szóló 2007. október 23-i bizottsági közleményre (COM(2007)0635), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gazdasági partnerségi megállapodásokról szóló 2007. október 23-i bizottsági közleményre (COM(2007)0635),

| — | tekintettel az Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezményre (GATT), különösen annak XXIV. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezményre (GATT), különösen annak XXIV. cikkére,

| — | tekintettel az ENSZ 2000. szeptember 8-i Millenniumi Nyilatkozatára, amely meghatározza a millenniumi fejlesztési célokat, mint a nemzetközi közösség által a szegénység felszámolása érdekében közösen kialakított kritériumokat, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 2000. szeptember 8-i Millenniumi Nyilatkozatára, amely meghatározza a millenniumi fejlesztési célokat, mint a nemzetközi közösség által a szegénység felszámolása érdekében közösen kialakított kritériumokat,

| — | tekintettel az integrációért felelős afrikai miniszterek második konferenciáján 2007. július 26–27-én Kigaliban (Ruanda) elfogadott nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az integrációért felelős afrikai miniszterek második konferenciáján 2007. július 26–27-én Kigaliban (Ruanda) elfogadott nyilatkozatra,

| — | tekintettel Christiane Taubira, a francia nemzetgyűlés tagjának 2008. június 16-i jelentésére: „Az Európai Unió és az AKCS-országok közötti gazdasági partnerségi megállapodások. Mi lenne, ha a politika végre a világ ügyeivel foglalkozna?”, |
| --- | --- |

—

tekintettel Christiane Taubira, a francia nemzetgyűlés tagjának 2008. június 16-i jelentésére: „Az Európai Unió és az AKCS-országok közötti gazdasági partnerségi megállapodások. Mi lenne, ha a politika végre a világ ügyeivel foglalkozna?”,

| — | tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés „A gazdasági partnerségi megállapodások: nehézségek és kilátások” című 2004. február 19-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés „A gazdasági partnerségi megállapodások: nehézségek és kilátások” című 2004. február 19-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2006. november 23-i, a gazdasági partnerségi megállapodásokról (GPM-ek) folyó tárgyalások áttekintéséről szóló állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2006. november 23-i, a gazdasági partnerségi megállapodásokról (GPM-ek) folyó tárgyalások áttekintéséről szóló állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a fejlesztésbarát gazdasági partnerségi megállapodásokról (GPM-ek) szóló, az AKCS–EU közös parlamenti közgyűlés által 2007. november 20-án elfogadott kigali nyilatkozatra (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlesztésbarát gazdasági partnerségi megállapodásokról (GPM-ek) szóló, az AKCS–EU közös parlamenti közgyűlés által 2007. november 20-án elfogadott kigali nyilatkozatra (6),

| — | tekintettel az AKCS-országok államfői által 2008 október 3-án, Accrában elfogadott, a GPM-ekről szóló nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS-országok államfői által 2008 október 3-án, Accrában elfogadott, a GPM-ekről szóló nyilatkozatra,

| — | tekintettel az AKCS-országokkal és -régiókkal kötendő gazdasági partnerségi megállapodásokról folytatott tárgyalásra vonatkozó, a Bizottsághoz intézett javaslatát tartalmazó 2002. szeptember 26-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS-országokkal és -régiókkal kötendő gazdasági partnerségi megállapodásokról folytatott tárgyalásra vonatkozó, a Bizottsághoz intézett javaslatát tartalmazó 2002. szeptember 26-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel az Afrikára vonatkozó fejlesztési stratégiáról szóló, 2005. november 17-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikára vonatkozó fejlesztési stratégiáról szóló, 2005. november 17-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel a gazdasági partnerségi megállapodások (GPM-ek) fejlesztésre gyakorolt hatásáról szóló 2006. március 23-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gazdasági partnerségi megállapodások (GPM-ek) fejlesztésre gyakorolt hatásáról szóló 2006. március 23-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel 2006. szeptember 28-i, „Az egységes piac felülvizsgálata: a 2006. évi uniós támogatások hatékonyságára vonatkozó csomagról” című állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2006. szeptember 28-i, „Az egységes piac felülvizsgálata: a 2006. évi uniós támogatások hatékonyságára vonatkozó csomagról” című állásfoglalására (10),

| — | tekintettel a gazdasági partnerségi megállapodásokról szóló, 2007. május 23-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gazdasági partnerségi megállapodásokról szóló, 2007. május 23-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel az EU „segély a kereskedelemért” programjáról szóló 2007. május 23-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU „segély a kereskedelemért” programjáról szóló 2007. május 23-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel „A millenniumi fejlesztési célokról – félúton” című 2007. június 20-i állásfoglalására (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A millenniumi fejlesztési célokról – félúton” című 2007. június 20-i állásfoglalására (13),

| — | tekintettel a 2007. november 29-i, „Az afrikai mezőgazdaság előmozdításáról – javaslat az afrikai mezőgazdaság fejlesztésére és az élelmezésbiztonságra” című állásfoglalására (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2007. november 29-i, „Az afrikai mezőgazdaság előmozdításáról – javaslat az afrikai mezőgazdaság fejlesztésére és az élelmezésbiztonságra” című állásfoglalására (14),

| — | tekintettel a gazdasági partnerségi megállapodásokról szóló, 2007. december 12-i állásfoglalására (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gazdasági partnerségi megállapodásokról szóló, 2007. december 12-i állásfoglalására (15),

| — | tekintettel a támogatáshatékonyságról szóló, 2005. évi párizsi nyilatkozat nyomon követéséről szóló, 2008. május 22-i állásfoglalására (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel a támogatáshatékonyságról szóló, 2005. évi párizsi nyilatkozat nyomon követéséről szóló, 2008. május 22-i állásfoglalására (16),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

| — | tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére (A6-0513/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére (A6-0513/2008),

| A. | mivel a Cotonou-i Megállapodás 36. cikkének (1) bekezdése szerint az AKCS és az Európai Unió megállapodtak, hogy a WTO-val összeegyeztethető kereskedelmi megállapodásokat kötnek, „fokozatosan megszüntetik az egymás közti kereskedelem elé gördülő akadályokat és bővítik az együttműködést minden, a kereskedelem szempontjából jelentős területen”, |
| --- | --- |

A.

mivel a Cotonou-i Megállapodás 36. cikkének (1) bekezdése szerint az AKCS és az Európai Unió megállapodtak, hogy a WTO-val összeegyeztethető kereskedelmi megállapodásokat kötnek, „fokozatosan megszüntetik az egymás közti kereskedelem elé gördülő akadályokat és bővítik az együttműködést minden, a kereskedelem szempontjából jelentős területen”,

| B. | mivel a Tanács 2002. június 12-én elfogadta az AKCS-országokkal kötendő GPM-ekről folyó tárgyalásokra vonatkozó irányelveket, és ugyanabban az évben az AKCS-csoporttal megkezdődtek a tárgyalások az AKCS-országok számára általános érdekű kérdésekről, ezt követően pedig külön tárgyalások kezdődtek a hat GPM-régióval (karibi térség, Nyugat-Afrika, Közép-Afrika, Kelet- és Dél-Afrika, a Dél-Afrikai Fejlesztési Közösség (SADC) kivételével, csendes-óceáni térség), |
| --- | --- |

B.

mivel a Tanács 2002. június 12-én elfogadta az AKCS-országokkal kötendő GPM-ekről folyó tárgyalásokra vonatkozó irányelveket, és ugyanabban az évben az AKCS-csoporttal megkezdődtek a tárgyalások az AKCS-országok számára általános érdekű kérdésekről, ezt követően pedig külön tárgyalások kezdődtek a hat GPM-régióval (karibi térség, Nyugat-Afrika, Közép-Afrika, Kelet- és Dél-Afrika, a Dél-Afrikai Fejlesztési Közösség (SADC) kivételével, csendes-óceáni térség),

| C. | mivel az Afrikai, Karibi és Csendes-Óceáni Államok Karibi Fóruma (CARIFORUM) az EU-val és tagállamaival 2007. december 16-án parafált egy gazdasági partnerségi megállapodást, |
| --- | --- |

C.

mivel az Afrikai, Karibi és Csendes-Óceáni Államok Karibi Fóruma (CARIFORUM) az EU-val és tagállamaival 2007. december 16-án parafált egy gazdasági partnerségi megállapodást,

| D. | tekintettel a CARIFORUM-mal kötött GPM 231. cikkére, amely létrehozza a CARIFORUM–EK parlamenti bizottságot, |
| --- | --- |

D.

tekintettel a CARIFORUM-mal kötött GPM 231. cikkére, amely létrehozza a CARIFORUM–EK parlamenti bizottságot,

| E. | mivel 18 afrikai ország, amelyből 8 a legkevésbé fejlett országok közé tartozik, átmeneti GPM-eket parafált 2007. november-decemberben, míg 29 más afrikai AKCS-ország, amelyből 3 nem tartozik a legkevésbé fejlett országok közé, nem parafált semmilyen GPM-et, és mivel Dél-Afrika már aláírta az EU-val a WTO-val összeegyeztethető kereskedelmi, fejlesztési és együttműködési megállapodást (TDCA), |
| --- | --- |

E.

mivel 18 afrikai ország, amelyből 8 a legkevésbé fejlett országok közé tartozik, átmeneti GPM-eket parafált 2007. november-decemberben, míg 29 más afrikai AKCS-ország, amelyből 3 nem tartozik a legkevésbé fejlett országok közé, nem parafált semmilyen GPM-et, és mivel Dél-Afrika már aláírta az EU-val a WTO-val összeegyeztethető kereskedelmi, fejlesztési és együttműködési megállapodást (TDCA),

| F. | mivel Pápua Új-Guinea és a Fidzsi-szigetek, a legkevésbé fejlett országok közé nem tartozó két AKCS-ország, 2007. november 23-án ideiglenes GPM-et parafált, míg a többi csendes-óceáni AKCS-ország (hat legkevésbé fejlett ország és hét nem legkevésbé fejlett ország) nem parafált GPM-et, |
| --- | --- |

F.

mivel Pápua Új-Guinea és a Fidzsi-szigetek, a legkevésbé fejlett országok közé nem tartozó két AKCS-ország, 2007. november 23-án ideiglenes GPM-et parafált, míg a többi csendes-óceáni AKCS-ország (hat legkevésbé fejlett ország és hét nem legkevésbé fejlett ország) nem parafált GPM-et,

| G. | mivel a 2007-ben parafált megállapodásokat nem írták még alá, de valamennyi aláírása 2008 vége előtt volt esedékes, |
| --- | --- |

G.

mivel a 2007-ben parafált megállapodásokat nem írták még alá, de valamennyi aláírása 2008 vége előtt volt esedékes,

| H. | mivel az EU a GPM-eket vagy átmeneti GPM-eket parafáló AKCS-országokból származó termékekre vonatkozó import szabályozásokat 2008. január 1-jével kezdődően alkalmazza (17), |
| --- | --- |

H.

mivel az EU a GPM-eket vagy átmeneti GPM-eket parafáló AKCS-országokból származó termékekre vonatkozó import szabályozásokat 2008. január 1-jével kezdődően alkalmazza (17),

| I. | mivel az afrikai és csendes-óceáni régiók a Bizottsággal továbbra is tárgyalásokat folytatnak a teljes körű GPM-ek megkötése érdekében, |
| --- | --- |

I.

mivel az afrikai és csendes-óceáni régiók a Bizottsággal továbbra is tárgyalásokat folytatnak a teljes körű GPM-ek megkötése érdekében,

| J. | mivel ismétlődően megerősítette valamennyi fél – nevezetesen az Európai Parlament állásfoglalásai, de a Bizottság és a Tanács dokumentumai révén is –, hogy a GPM-eknek olyan fejlesztési eszközöknek kell lenniük, amelyek az AKCS-országokban előmozdítják a fenntartható fejlődést, a regionális integrációt és a szegénység csökkentését, |
| --- | --- |

J.

mivel ismétlődően megerősítette valamennyi fél – nevezetesen az Európai Parlament állásfoglalásai, de a Bizottság és a Tanács dokumentumai révén is –, hogy a GPM-eknek olyan fejlesztési eszközöknek kell lenniük, amelyek az AKCS-országokban előmozdítják a fenntartható fejlődést, a regionális integrációt és a szegénység csökkentését,

| K. | mivel a GPM-ek eredményeképp jelentkező kiigazítási költségek jelentős hatással lesznek az AKCS-országok fejlődésére, ezek közvetlen hatása valószínűleg a vámok kieséséből, valamint a GPM-ben előírt szabályozások széles körének teljesítése érdekében elvégzett szabályozási reform és végrehajtás költségeiből, közvetett hatása pedig a foglalkoztatottsághoz, a szakismeretek növeléséhez, a termeléshez, a kivitel diverzifikálásához és az államháztartás reformjához szükséges kiigazítás vagy szociális támogatás költségeiből fog állni, |
| --- | --- |

K.

mivel a GPM-ek eredményeképp jelentkező kiigazítási költségek jelentős hatással lesznek az AKCS-országok fejlődésére, ezek közvetlen hatása valószínűleg a vámok kieséséből, valamint a GPM-ben előírt szabályozások széles körének teljesítése érdekében elvégzett szabályozási reform és végrehajtás költségeiből, közvetett hatása pedig a foglalkoztatottsághoz, a szakismeretek növeléséhez, a termeléshez, a kivitel diverzifikálásához és az államháztartás reformjához szükséges kiigazítás vagy szociális támogatás költségeiből fog állni,

| L. | mivel 21 AKCS-ország – néhány közülük még nem írt alá GPM-et– a 10. Európai Fejlesztési Alapon belüli saját nemzeti indikatív programjában külön összegeket különített el a GMP-ek kiegészítő intézkedéseire, |
| --- | --- |

L.

mivel 21 AKCS-ország – néhány közülük még nem írt alá GPM-et– a 10. Európai Fejlesztési Alapon belüli saját nemzeti indikatív programjában külön összegeket különített el a GMP-ek kiegészítő intézkedéseire,

| M. | mivel a kifejezetten a GPM-mel kapcsolatos intézkedésekre vonatkozó összegek valamennyi nemzeti indikatív programon belül csak a nemzeti indikatív program teljes összegének 0,9 %-át teszik ki (A-keretek); mivel ezen felül még rendelkezésre áll jelentős mennyiségű közvetett, GPM-et támogató intézkedés, például a regionális integráció és infrastruktúra és a „segélyt a kereskedelemért” program, |
| --- | --- |

M.

mivel a kifejezetten a GPM-mel kapcsolatos intézkedésekre vonatkozó összegek valamennyi nemzeti indikatív programon belül csak a nemzeti indikatív program teljes összegének 0,9 %-át teszik ki (A-keretek); mivel ezen felül még rendelkezésre áll jelentős mennyiségű közvetett, GPM-et támogató intézkedés, például a regionális integráció és infrastruktúra és a „segélyt a kereskedelemért” program,

| N. | mivel a GMP-ek fejlesztésre gyakorolt hatása az alábbiakra kifejtett hatásuktól függ:






  — | a nettó vámbevételek csökkenése és ennek az AKCS-országok költségvetésére kifejtett hatása, |
| --- | --- | --- |

N.

mivel a GMP-ek fejlesztésre gyakorolt hatása az alábbiakra kifejtett hatásuktól függ:

—

a nettó vámbevételek csökkenése és ennek az AKCS-országok költségvetésére kifejtett hatása,

| — | az AKCS-országok gazdaságának és fogyasztóinak az EU-ból származó termékekkel való ellátásának javítása, |
| --- | --- |

—

az AKCS-országok gazdaságának és fogyasztóinak az EU-ból származó termékekkel való ellátásának javítása,

| — | az AKCS-országok EU-ba irányuló kivitelének növelése javított származási szabályok révén, ami gazdasági növekedéshez, több munkahelyhez, növekvő állami bevételekhez vezet és ezt szociális intézkedések finanszírozására lehetne használni, |
| --- | --- |

—

az AKCS-országok EU-ba irányuló kivitelének növelése javított származási szabályok révén, ami gazdasági növekedéshez, több munkahelyhez, növekvő állami bevételekhez vezet és ezt szociális intézkedések finanszírozására lehetne használni,

| — | regionális integráció az AKCS-régiókban, amely a gazdasági fejlődés keretét javíthatja, és ezért hozzájárulna a gazdasági növekedéshez, |
| --- | --- |

—

regionális integráció az AKCS-régiókban, amely a gazdasági fejlődés keretét javíthatja, és ezért hozzájárulna a gazdasági növekedéshez,

| — | a „segélyt a kereskedelemért” program sikeres támogatása a GPM-ek tekintetében, |
| --- | --- |

—

a „segélyt a kereskedelemért” program sikeres támogatása a GPM-ek tekintetében,

| — | az AKCS-országok reformintézkedéseinek végrehajtása, különös tekintettel az államháztartásra, a vámok behajtására és egy új adóbevételi rendszer bevezetésére, |
| --- | --- |

—

az AKCS-országok reformintézkedéseinek végrehajtása, különös tekintettel az államháztartásra, a vámok behajtására és egy új adóbevételi rendszer bevezetésére,

| O. | mivel teljességgel létfontosságú az AKCS-régiók, az AKCS-országok és más fejlődő országok (Dél-Dél) közötti és azokon belüli kereskedelem előmozdítása és támogatása, ami fontos pozitív hatással jár az AKCS-országok fejlődésére és csökkenti függőségüket, |
| --- | --- |

O.

mivel teljességgel létfontosságú az AKCS-régiók, az AKCS-országok és más fejlődő országok (Dél-Dél) közötti és azokon belüli kereskedelem előmozdítása és támogatása, ami fontos pozitív hatással jár az AKCS-országok fejlődésére és csökkenti függőségüket,

| P. | mivel a fent említett GAERC 2008. május 26–27-i következtetései hangsúlyozták, hogy rugalmas megközelítésre van szükség, ugyanakkor biztosítani kell a megfelelő haladást, és felszólították a Bizottságot, hogy használja fel a WTO-val összeegyeztethető teljes rugalmasságot és aszimmetriát annak érdekében, hogy figyelembe vehesse az AKCS-országok és –régiók eltérő igényeit és fejlettségi szintjeit, |
| --- | --- |

P.

mivel a fent említett GAERC 2008. május 26–27-i következtetései hangsúlyozták, hogy rugalmas megközelítésre van szükség, ugyanakkor biztosítani kell a megfelelő haladást, és felszólították a Bizottságot, hogy használja fel a WTO-val összeegyeztethető teljes rugalmasságot és aszimmetriát annak érdekében, hogy figyelembe vehesse az AKCS-országok és –régiók eltérő igényeit és fejlettségi szintjeit,

| Q. | mivel az AKCS-országok lakosságát érinti leginkább a világban dúló pénzügyi és élelmezési válság, amely a millenniumi fejlesztési célok útján elkönyvelt eddigi gyér eredményeket is a semmivel teheti egyenlővé, |
| --- | --- |

Q.

mivel az AKCS-országok lakosságát érinti leginkább a világban dúló pénzügyi és élelmezési válság, amely a millenniumi fejlesztési célok útján elkönyvelt eddigi gyér eredményeket is a semmivel teheti egyenlővé,

| 1. | sürgeti a Tanácsot, a Bizottságot, az EU tagállamait és az AKCS-roszágokat, hogy tegyenek meg mindent annak érdekében, hogy helyreálljon a bizalom és az építő jellegű párbeszéd légköre, amennyiben az egymásba vetett bizalom a tárgyalások során megingott, valamint hogy az AKCS-államokat egyenlő partnerekként ismerjék el a tárgyalásokban és a végrehajtási folyamatban; |
| --- | --- |

1.

sürgeti a Tanácsot, a Bizottságot, az EU tagállamait és az AKCS-roszágokat, hogy tegyenek meg mindent annak érdekében, hogy helyreálljon a bizalom és az építő jellegű párbeszéd légköre, amennyiben az egymásba vetett bizalom a tárgyalások során megingott, valamint hogy az AKCS-államokat egyenlő partnerekként ismerjék el a tárgyalásokban és a végrehajtási folyamatban;

| 2. | sürgeti a tagállamokat, hogy – még a globális pénzügyi válság idején is – tartsák be a hivatalos fejlesztési támogatások (ODA) növelésére irányuló kötelezettségvállalásaikat, amelyek lehetővé teszik a „segélyt a kereskedelemért” program növelését, valamint kiegészítő intézkedések bevezetését „regionális segélyt a kereskedelemért” csomagok formájában azon GPM-ek végrehajtása tekintetében, amelyek hozzájárulnak a GPM-ek fejlődésre gyakorolt pozitív hatásához; hangsúlyozza, hogy egy GPM aláírása nem előfeltétele a „segélyt a kereskedelemért” programból történő támogatottságnak; |
| --- | --- |

2.

sürgeti a tagállamokat, hogy – még a globális pénzügyi válság idején is – tartsák be a hivatalos fejlesztési támogatások (ODA) növelésére irányuló kötelezettségvállalásaikat, amelyek lehetővé teszik a „segélyt a kereskedelemért” program növelését, valamint kiegészítő intézkedések bevezetését „regionális segélyt a kereskedelemért” csomagok formájában azon GPM-ek végrehajtása tekintetében, amelyek hozzájárulnak a GPM-ek fejlődésre gyakorolt pozitív hatásához; hangsúlyozza, hogy egy GPM aláírása nem előfeltétele a „segélyt a kereskedelemért” programból történő támogatottságnak;

| 3. | kitart amellett, hogy a GPM-ek olyan fejlesztési eszközt képeznek, amelyeknek mind a nemzeti és a regionális érdekeket, mind pedig az AKCS-országok igényeit tükrözniük kell a szegénység csökkentése, az MFC-k megvalósulása és az olyan alapvető emberi jogok tiszteletben tartása érdekében, mint az élelmiszerhez való jog vagy az alapvető közszolgáltatásokhoz való jog; |
| --- | --- |

3.

kitart amellett, hogy a GPM-ek olyan fejlesztési eszközt képeznek, amelyeknek mind a nemzeti és a regionális érdekeket, mind pedig az AKCS-országok igényeit tükrözniük kell a szegénység csökkentése, az MFC-k megvalósulása és az olyan alapvető emberi jogok tiszteletben tartása érdekében, mint az élelmiszerhez való jog vagy az alapvető közszolgáltatásokhoz való jog;

| 4. | emlékezteti a Tanácsot és a Bizottságot, hogy sem egy GPM megkötése, sem pedig az arról való lemondás nem vezethet oda, hogy egy AKCS-ország kedvezőtlenebb helyzetben találja magát, mint amikor a Cotonoui Megállapodásban szereplő kereskedelmi rendelkezések vonatkoztak rá; |
| --- | --- |

4.

emlékezteti a Tanácsot és a Bizottságot, hogy sem egy GPM megkötése, sem pedig az arról való lemondás nem vezethet oda, hogy egy AKCS-ország kedvezőtlenebb helyzetben találja magát, mint amikor a Cotonoui Megállapodásban szereplő kereskedelmi rendelkezések vonatkoztak rá;

| 5. | sürgeti a Bizottságot és az AKCS-országokat, hogy a „segélyt a kereskedelemért” programhoz rendelt finanszírozást a lehető leghatékonyabban használják fel a gazdasági fejlődéshez elengedhetetlenül szükséges területeken történő reformfolyamat támogatására; javítsa az infrastruktúrát ott, ahol ez szükséges, mivel a GPM-ek által kínált lehetőségeket csak úgy lehet teljes mértékben kihasználni, ha az AKCS-országok erőteljes támogató intézkedésekben részesülnek; ellensúlyozza a vámbevételekből származó nettó kiesést és úgy ösztönözze az adóreformot, hogy az ne vezessen a szociális ágazatba történő állami beruházások csökkentéséhez; az exporttermelés diverzifikálása érdekében fektessen be a gyártási láncba; termeljen magasabb hozzáadott értéket tartalmazó exporttermékeket; továbbá fektessen be a képzésbe, valamint a kistermelők és az exportőrök támogatásába, hogy meg tudjanak felelni az uniós egészségügyi és növény-egészségügyi kritériumoknak; |
| --- | --- |

5.

sürgeti a Bizottságot és az AKCS-országokat, hogy a „segélyt a kereskedelemért” programhoz rendelt finanszírozást a lehető leghatékonyabban használják fel a gazdasági fejlődéshez elengedhetetlenül szükséges területeken történő reformfolyamat támogatására; javítsa az infrastruktúrát ott, ahol ez szükséges, mivel a GPM-ek által kínált lehetőségeket csak úgy lehet teljes mértékben kihasználni, ha az AKCS-országok erőteljes támogató intézkedésekben részesülnek; ellensúlyozza a vámbevételekből származó nettó kiesést és úgy ösztönözze az adóreformot, hogy az ne vezessen a szociális ágazatba történő állami beruházások csökkentéséhez; az exporttermelés diverzifikálása érdekében fektessen be a gyártási láncba; termeljen magasabb hozzáadott értéket tartalmazó exporttermékeket; továbbá fektessen be a képzésbe, valamint a kistermelők és az exportőrök támogatásába, hogy meg tudjanak felelni az uniós egészségügyi és növény-egészségügyi kritériumoknak;

| 6. | hangsúlyozza, hogy az egyes AKCS-országokkal vagy egy adott régión belül nem az összes országot magába foglaló csoporttal kötött GPM-ek a regionális integráció aláásásának kockázatával járnak; felszólítja a Bizottságot, hogy alakítsa át megközelítését e kockázat figyelembevételével, és biztosítsa olyan GPM-ek megkötését, amelyek nem veszélyeztethetik a regionális integrációt; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy az egyes AKCS-országokkal vagy egy adott régión belül nem az összes országot magába foglaló csoporttal kötött GPM-ek a regionális integráció aláásásának kockázatával járnak; felszólítja a Bizottságot, hogy alakítsa át megközelítését e kockázat figyelembevételével, és biztosítsa olyan GPM-ek megkötését, amelyek nem veszélyeztethetik a regionális integrációt;

| 7. | hangsúlyozza, hogy az ODA tagállamok által ígért növelésének elsősorban arra kellene irányulnia, hogy megkettőzzék a millenniumi fejlesztési célok eléréséhez szükséges erőfeszítéseket azon AKCS-országokban, amelyeket leginkább sújtanak a pénzügyi és élelmezési világválság következményei, amely súlyos veszélybe hozta és továbbra is veszélyezteti az e célok elérését szolgáló eddigi eredményeket; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy az ODA tagállamok által ígért növelésének elsősorban arra kellene irányulnia, hogy megkettőzzék a millenniumi fejlesztési célok eléréséhez szükséges erőfeszítéseket azon AKCS-országokban, amelyeket leginkább sújtanak a pénzügyi és élelmezési világválság következményei, amely súlyos veszélybe hozta és továbbra is veszélyezteti az e célok elérését szolgáló eddigi eredményeket;

| 8. | hangsúlyozza továbbá, hogy valamennyi megállapodásnak tiszteletben kell tartania az AKCS-országok javát szolgáló aszimmetriát, mind a megcélzott termékek köre, mind az átmeneti időszakok tekintetében, a GPM-eknek pedig konkrét garanciákat kell tartalmazniuk az AKCS-országok által ilyenként megjelölt érzékeny ágazatok védelme érdekében; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza továbbá, hogy valamennyi megállapodásnak tiszteletben kell tartania az AKCS-országok javát szolgáló aszimmetriát, mind a megcélzott termékek köre, mind az átmeneti időszakok tekintetében, a GPM-eknek pedig konkrét garanciákat kell tartalmazniuk az AKCS-országok által ilyenként megjelölt érzékeny ágazatok védelme érdekében;

| 9. | hangsúlyozza, hogy a GPM-ekhez kötődő támogató intézkedéseknek figyelembe kell venniük a regionális integráció, valamint a többi fejlődő országgal való gazdasági kapcsolatok fontosságát az AKCS-országok fejlődése szempontjából; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy a GPM-ekhez kötődő támogató intézkedéseknek figyelembe kell venniük a regionális integráció, valamint a többi fejlődő országgal való gazdasági kapcsolatok fontosságát az AKCS-országok fejlődése szempontjából;

| 10. | sürgeti a Bizottságot, hogy az adott megállapodás elfogadása előtt adjon elegendő időt az AKCS-országok tárgyalófelei számára a megállapodás értékelésére és javaslatok tételére, figyelembe véve a WTO menetrendjét; |
| --- | --- |

10.

sürgeti a Bizottságot, hogy az adott megállapodás elfogadása előtt adjon elegendő időt az AKCS-országok tárgyalófelei számára a megállapodás értékelésére és javaslatok tételére, figyelembe véve a WTO menetrendjét;

| 11. | hangsúlyozza, hogy a GPM-eknek tartalmazniuk kell egy felülvizsgálati záradékot az aláírásukat követő 5 év elteltével elvégzett felülvizsgálatra vonatkozóan, amelyhez a nemzeti parlamenteknek, az Európai Parlamentnek és a civil társadalomnak hivatalosan csatlakoznia kell; hangsúlyozza továbbá, hogy ennek az időtartamnak lehetővé kell tennie a GPM-ek által az AKCS-országok gazdaságára és regionális integrációjára gyakorolt hatás részletes értékelését, valamint a megfelelő kiigazítások megtételét; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy a GPM-eknek tartalmazniuk kell egy felülvizsgálati záradékot az aláírásukat követő 5 év elteltével elvégzett felülvizsgálatra vonatkozóan, amelyhez a nemzeti parlamenteknek, az Európai Parlamentnek és a civil társadalomnak hivatalosan csatlakoznia kell; hangsúlyozza továbbá, hogy ennek az időtartamnak lehetővé kell tennie a GPM-ek által az AKCS-országok gazdaságára és regionális integrációjára gyakorolt hatás részletes értékelését, valamint a megfelelő kiigazítások megtételét;

| 12. | úgy véli, hogy az AKCS és az EU közötti bármely, a lakosság megélhetését befolyásoló kereskedelmi megállapodásnak az AKCS nemzeti parlamentjeinek teljes körű részvételével zajló nyílt és nyilvános vita eredményeként kell létrejönnie; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy az AKCS és az EU közötti bármely, a lakosság megélhetését befolyásoló kereskedelmi megállapodásnak az AKCS nemzeti parlamentjeinek teljes körű részvételével zajló nyílt és nyilvános vita eredményeként kell létrejönnie;

| 13. | sürgeti az AKCS-országok kormányait, hogy a felelősségteljes kormányzás érdekében hajtsák végre a szükséges reformokat, különösen a közigazgatás, például az államháztartás, a vámok behajtása, az adóbevételi rendszer, a korrupció elleni küzdelem és a hanyag gazdálkodás terén; |
| --- | --- |

13.

sürgeti az AKCS-országok kormányait, hogy a felelősségteljes kormányzás érdekében hajtsák végre a szükséges reformokat, különösen a közigazgatás, például az államháztartás, a vámok behajtása, az adóbevételi rendszer, a korrupció elleni küzdelem és a hanyag gazdálkodás terén;

| 14. | hangsúlyozza, hogy a GPM-ekben olyan erőteljesebb nyomon követési és értékelési rendelkezésekre van szükség, amelyek meghatározzák a GPM-nek az ország és a térség fejlődésére, valamint a szegénység csökkentésére – nem pusztán a GPM megfelelési szintjeire – gyakorolt hatását; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy a GPM-ekben olyan erőteljesebb nyomon követési és értékelési rendelkezésekre van szükség, amelyek meghatározzák a GPM-nek az ország és a térség fejlődésére, valamint a szegénység csökkentésére – nem pusztán a GPM megfelelési szintjeire – gyakorolt hatását;

| 15. | hangsúlyozza, hogy növelni kell az átláthatóságot a tárgyalások és azok eredményeinek tekintetében azért, hogy a politikai döntéshozók, a parlamenti képviselők és a civil társadalom képviselői által végzett nyilvános ellenőrzés lehetővé váljon; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy növelni kell az átláthatóságot a tárgyalások és azok eredményeinek tekintetében azért, hogy a politikai döntéshozók, a parlamenti képviselők és a civil társadalom képviselői által végzett nyilvános ellenőrzés lehetővé váljon;

| 16. | úgy véli, hogy az EFA regionális stratégiai dokumentumaiban és regionális indikatív programjaiban a GMP végrehajtására vonatkozó fontos, szisztematikus és jól megfontolt támogatásnak kell szerepelnie, amely figyelembe veszi a GPM sikeréhez szükséges reformfolyamatot; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy az EFA regionális stratégiai dokumentumaiban és regionális indikatív programjaiban a GMP végrehajtására vonatkozó fontos, szisztematikus és jól megfontolt támogatásnak kell szerepelnie, amely figyelembe veszi a GPM sikeréhez szükséges reformfolyamatot;

| 17. | sürgeti a Bizottságot, hogy az AKCS-országokkal közösen a GPM-be és az ideiglenes GPM-ekbe építsen be fejlődési teljesítménymutatókat a GPM-ek által az olyan kulcsfontosságú ágazatokra gyakorolt társadalmi–gazdasági hatás mérése érdekében, amelyek megállapítása az egyes térségek prioritásai szerint történik az általuk meghatározandó időszakokra; |
| --- | --- |

17.

sürgeti a Bizottságot, hogy az AKCS-országokkal közösen a GPM-be és az ideiglenes GPM-ekbe építsen be fejlődési teljesítménymutatókat a GPM-ek által az olyan kulcsfontosságú ágazatokra gyakorolt társadalmi–gazdasági hatás mérése érdekében, amelyek megállapítása az egyes térségek prioritásai szerint történik az általuk meghatározandó időszakokra;

| 18. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az erdőket, a biológiai sokféleséget, az őslakosokat illetve az erdőtől függő embereket ne tegyék ki kockázatnak; e tekintetben hangsúlyozza, hogy az AKCS-országok számára lehetővé kell tenni olyan szabályok végrehajtását, amelyek korlátozzák a fa és más feldolgozatlan nyersanyagok kivitelét, valamint lehetővé kell tenni számukra, hogy e jogszabályokat az erdők, az élővilág és a hazai iparágak érdekében alkalmazzák; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az erdőket, a biológiai sokféleséget, az őslakosokat illetve az erdőtől függő embereket ne tegyék ki kockázatnak; e tekintetben hangsúlyozza, hogy az AKCS-országok számára lehetővé kell tenni olyan szabályok végrehajtását, amelyek korlátozzák a fa és más feldolgozatlan nyersanyagok kivitelét, valamint lehetővé kell tenni számukra, hogy e jogszabályokat az erdők, az élővilág és a hazai iparágak érdekében alkalmazzák;

| 19. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, tagállamok és az AKCS-országok kormányainak, az AKCS–EU Tanácsnak valamint az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlésnek. |
| --- | --- |

19.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, tagállamok és az AKCS-országok kormányainak, az AKCS–EU Tanácsnak valamint az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlésnek.

---

(1)  HL L 317., 2000.12.15., 3. o.

(2)  HL L 169., 2005.6.30., 1. o.

(3)  HL L 348., 2007.12.31., 1. o.

(4)  HL C 120., 2004.4.30., 16. o.

(5)  HL C 330., 2006.12.30., 36. o.

(6)  HL C 58., 2008.3.1., 44. o.

(7)  HL C 273. E, 2003.11.14., 305. o.

(8)  HL C 280. E, 2006.11.18., 475. o.

(9)  HL C 292. E, 2006.12.1., 121. o.

(10)  HL C 306. E, 2006.12.15., 373. o.

(11)  HL C 102. E, 2008.4.24., 301. o.

(12)  HL C 102. E, 2008.4.24., 291. o.

(13)  HL C 146. E, 2008.6.12., 232. o.

(14)  HL C 297. E, 2008.11.20., 201. o.

(15)  HL C 323. E, 2008.12.18., 361. o.

(16)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0237.

(17)  A Tanács 1528/2007/EK rendelete (2007. december 20.) a gazdasági partnerségi megállapodásokat létrehozó vagy azok létrehozásához vezető megállapodásokban meghatározott, az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok (AKCS-államok) csoportjának egyes tagjaiból származó termékekre vonatkozó szabályozások alkalmazásáról (HL L 348., 2007.12.31.,1. o.).

---

| 18.3.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 67/126 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 67/126

---

Koszovó

P6_TA(2009)0052

Az Európai Parlament 2009. február 5-i állásfoglalása Koszovóról és az EU szerepéről

(2010/C 67 E/15)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek 1945. június 26-án aláírt Alapokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek 1945. június 26-án aláírt Alapokmányára,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1999. június 10-i, 1244. számú határozatára (S/RES/1244/1999), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1999. június 10-i, 1244. számú határozatára (S/RES/1244/1999),

| — | tekintettel a kapcsolattartó csoport által 2005. október 7-én elfogadott, Koszovó jogállásának rendezésére vonatkozó irányadó elvekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kapcsolattartó csoport által 2005. október 7-én elfogadott, Koszovó jogállásának rendezésére vonatkozó irányadó elvekre,

| — | tekintettel a Koszovó jövőjéről és az Európai Unió szerepéről szóló 2007. március 29-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Koszovó jövőjéről és az Európai Unió szerepéről szóló 2007. március 29-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a 2006. december 19-én Bukarestben aláírt Közép-európai Szabadkereskedelmi Megállapodásra (CEFTA), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2006. december 19-én Bukarestben aláírt Közép-európai Szabadkereskedelmi Megállapodásra (CEFTA),

| — | tekintettel az ENSZ-különmegbízott Koszovó jövőbeli jogállásáról szóló végleges jelentésére, és a Koszovó jogállásának rendezésére vonatkozó 2007. március 26-i átfogó javaslatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ-különmegbízott Koszovó jövőbeli jogállásáról szóló végleges jelentésére, és a Koszovó jogállásának rendezésére vonatkozó 2007. március 26-i átfogó javaslatra,

| — | tekintettel a Koszovó jogállamiságának megteremtésére irányuló európai uniós misszióra (EULEX KOSOVO) vonatkozó, 2008. február 4-i tanácsi együttes fellépésre (2008/124/KKBP ) (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Koszovó jogállamiságának megteremtésére irányuló európai uniós misszióra (EULEX KOSOVO) vonatkozó, 2008. február 4-i tanácsi együttes fellépésre (2008/124/KKBP ) (2),

| — | tekintettel az Európai Unió különleges koszovói képviselőjének kinevezésére vonatkozó 2008. február 4-i tanácsi együttes fellépésre (2008/123/KKBP) (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió különleges koszovói képviselőjének kinevezésére vonatkozó 2008. február 4-i tanácsi együttes fellépésre (2008/123/KKBP) (3),

| — | tekintettel az Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsa 2008. február 18-i ülésének következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsa 2008. február 18-i ülésének következtetéseire,

| — | tekintettel az ENSZ főtitkárának Szerbia elnökéhez, valamint Koszovó elnökéhez intézett, az ENSZ Ideiglenes Koszovói Közigazgatási Missziójának (UNMIK) átalakításáról szóló 2008. június 12-i leveleire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ főtitkárának Szerbia elnökéhez, valamint Koszovó elnökéhez intézett, az ENSZ Ideiglenes Koszovói Közigazgatási Missziójának (UNMIK) átalakításáról szóló 2008. június 12-i leveleire,

| — | tekintettel az ENSZ főtitkárának az ENSZ Biztonsági Tanácsához intézett, az ENSZ Ideiglenes Koszovói Közigazgatási Missziójáról szóló 2008. június 12-i jelentésére (S/2008/354), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ főtitkárának az ENSZ Biztonsági Tanácsához intézett, az ENSZ Ideiglenes Koszovói Közigazgatási Missziójáról szóló 2008. június 12-i jelentésére (S/2008/354),

| — | tekintettel a koszovói adományozók konferenciájára, amelyre 2008. július 11-én Brüsszelben került sor, |
| --- | --- |

—

tekintettel a koszovói adományozók konferenciájára, amelyre 2008. július 11-én Brüsszelben került sor,

| — | tekintettel az eszközök átadásáról szóló, az UNMIK ás az EULEX között létrejött 2008. augusztus 18-i technikai megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az eszközök átadásáról szóló, az UNMIK ás az EULEX között létrejött 2008. augusztus 18-i technikai megállapodásra,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlése által 2008. október 8-án elfogadott 63/3. határozatra (A/RES/63/3), amelyben úgy határozott, hogy tanácsadói véleményt kér a Nemzetközi Bíróságtól arra vonatkozóan, hogy Koszovó függetlenségének egyoldalú kikiáltása megfelel-e a nemzetközi jognak, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlése által 2008. október 8-án elfogadott 63/3. határozatra (A/RES/63/3), amelyben úgy határozott, hogy tanácsadói véleményt kér a Nemzetközi Bíróságtól arra vonatkozóan, hogy Koszovó függetlenségének egyoldalú kikiáltása megfelel-e a nemzetközi jognak,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsa elnökének 2008. november 26-i nyilatkozatára (S/PRST/2008/44), amelyben a Biztonsági Tanács egyhangúlag elfogadta Ban-Ki Moon ENSZ-főtitkár jelentését az ENSZ Ideiglenes Koszovói Közigazgatási Missziójáról (S/2008/692), ezáltal felhatalmazva az EULEX missziót arra, hogy Koszovó egész területén jelen legyen, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsa elnökének 2008. november 26-i nyilatkozatára (S/PRST/2008/44), amelyben a Biztonsági Tanács egyhangúlag elfogadta Ban-Ki Moon ENSZ-főtitkár jelentését az ENSZ Ideiglenes Koszovói Közigazgatási Missziójáról (S/2008/692), ezáltal felhatalmazva az EULEX missziót arra, hogy Koszovó egész területén jelen legyen,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 103. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 103. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel 2008. február 17-én a Koszovói Közgyűlés kihirdette Koszovó függetlenségét, és elkötelezte magát a Martti Ahtisaari ENSZ-különmegbízott Koszovó jogállására vonatkozó átfogó javaslata (CSP) mellett, |
| --- | --- |

A.

mivel 2008. február 17-én a Koszovói Közgyűlés kihirdette Koszovó függetlenségét, és elkötelezte magát a Martti Ahtisaari ENSZ-különmegbízott Koszovó jogállására vonatkozó átfogó javaslata (CSP) mellett,

| B. | mivel a szerb kormány konstruktív hozzáállást mutat, és valódi tárgyalásokba kezdett a megállapodás érdekében; mivel a negatív körülmények ellenére a szerb kormány megőrizte Európa párti hozzáállását, |
| --- | --- |

B.

mivel a szerb kormány konstruktív hozzáállást mutat, és valódi tárgyalásokba kezdett a megállapodás érdekében; mivel a negatív körülmények ellenére a szerb kormány megőrizte Európa párti hozzáállását,

| C. | mivel a Koszovói Alkotmány és más jogszabályok rögzítik a CSP-t; mivel 25 ország a koszovói vezetők kérésére létrehozott egy nemzetközi irányítócsoportot (ISG), melynek elsődleges célja a CSP maradéktalan végrehajtása; mivel az ISG a CSP-vel összhangban a koszovói nemzetközi polgári hivatal támogatásával kinevezett egy nemzetközi polgári képviselőt (ICR); mivel ez egyúttal azt is jelenti, hogy Koszovó illetékes saját tevékenységei irányítása tekintetében, azonban felügyelik, hogy hogyan hajtja végre többek között a kisebbségi jogok védelmével és előmozdításával kapcsolatos intézkedéseket, |
| --- | --- |

C.

mivel a Koszovói Alkotmány és más jogszabályok rögzítik a CSP-t; mivel 25 ország a koszovói vezetők kérésére létrehozott egy nemzetközi irányítócsoportot (ISG), melynek elsődleges célja a CSP maradéktalan végrehajtása; mivel az ISG a CSP-vel összhangban a koszovói nemzetközi polgári hivatal támogatásával kinevezett egy nemzetközi polgári képviselőt (ICR); mivel ez egyúttal azt is jelenti, hogy Koszovó illetékes saját tevékenységei irányítása tekintetében, azonban felügyelik, hogy hogyan hajtja végre többek között a kisebbségi jogok védelmével és előmozdításával kapcsolatos intézkedéseket,

| D. | mivel eddig 54, köztük az EU 27 tagállamából 22 ország ismerte el Koszovó függetlenségét, |
| --- | --- |

D.

mivel eddig 54, köztük az EU 27 tagállamából 22 ország ismerte el Koszovó függetlenségét,

| E. | mivel a 27 uniós tagállam európai uniós különleges képviselőt (EUSR) nevezett ki Koszovóba, Pieter Feith-t, aki egyúttal a nemzetközi polgári képviselő is; mivel a nemzetközi polgári képviselőt felügyeli az országos stratégiai dokumentum maradéktalan végrehajtását, és az EU különleges képviselője felajánlja az Unió támogatását és tanácsadását a koszovói politikai folyamatban, |
| --- | --- |

E.

mivel a 27 uniós tagállam európai uniós különleges képviselőt (EUSR) nevezett ki Koszovóba, Pieter Feith-t, aki egyúttal a nemzetközi polgári képviselő is; mivel a nemzetközi polgári képviselőt felügyeli az országos stratégiai dokumentum maradéktalan végrehajtását, és az EU különleges képviselője felajánlja az Unió támogatását és tanácsadását a koszovói politikai folyamatban,

| F. | mivel a nyugat-balkáni régió stabilitását az Európai Unió prioritásként kezeli, ezért elindította az EULEX-missziót; mivel az EULEX már egész Koszovóban elérte a kezdéshez szükséges működési kapacitását, és ennek megfelelően ellátja feladatait – beleértve néhány végrehajtási funkciót is – az igazságszolgáltatás, rendőrség, büntetés-végrehajtási szolgálatok és vámok terén annak érdekében, hogy a szélesebb értelemben vett jogállamisághoz kapcsolódó valamennyi területen felügyelje, képezze és tanácsokkal lássa el az illetékes koszovói intézményeket, |
| --- | --- |

F.

mivel a nyugat-balkáni régió stabilitását az Európai Unió prioritásként kezeli, ezért elindította az EULEX-missziót; mivel az EULEX már egész Koszovóban elérte a kezdéshez szükséges működési kapacitását, és ennek megfelelően ellátja feladatait – beleértve néhány végrehajtási funkciót is – az igazságszolgáltatás, rendőrség, büntetés-végrehajtási szolgálatok és vámok terén annak érdekében, hogy a szélesebb értelemben vett jogállamisághoz kapcsolódó valamennyi területen felügyelje, képezze és tanácsokkal lássa el az illetékes koszovói intézményeket,

| G. | mivel azáltal, hogy az EULEX Koszovó területén az Ibar folyótól északra is jelen van, hozzájárul ahhoz a valamennyi fél által elfogadott célkitűzéshez, hogy megvalósuljon a jogállamiság, egész Koszovóban egységes igazságszolgáltatási rendszer jöjjön létre, és valamennyi állampolgár számára garantálják az igazságszolgáltatáshoz való egyenlő hozzáférést, |
| --- | --- |

G.

mivel azáltal, hogy az EULEX Koszovó területén az Ibar folyótól északra is jelen van, hozzájárul ahhoz a valamennyi fél által elfogadott célkitűzéshez, hogy megvalósuljon a jogállamiság, egész Koszovóban egységes igazságszolgáltatási rendszer jöjjön létre, és valamennyi állampolgár számára garantálják az igazságszolgáltatáshoz való egyenlő hozzáférést,

Európa szerepe

| 1. | üdvözli, hogy összhangban az ENSZ-főtitkár jelentésével és az ENSZ Biztonsági Tanácsa fent említett 2008. november 26-i elnöki nyilatkozatával az EULEX sikeresen jelen van Koszovó egész területén, beleértve az Ibar folyótól északra eső vidéket; |
| --- | --- |

1.

üdvözli, hogy összhangban az ENSZ-főtitkár jelentésével és az ENSZ Biztonsági Tanácsa fent említett 2008. november 26-i elnöki nyilatkozatával az EULEX sikeresen jelen van Koszovó egész területén, beleértve az Ibar folyótól északra eső vidéket;

| 2. | hangsúlyozza, hogy az Európai Unió elkötelezett amellett, hogy a nemzetközi jogot betartsa, és vezető szerepet játsszon Koszovó és a nyugat-balkáni régió egésze stabilitásának biztosításában; emlékeztet arra, hogy kész hozzájárulni Koszovó gazdasági és politikai fejlődésének előmozdításához azáltal, hogy egyértelműen felajánlja számára az uniós tagság lehetőségét, mint ahogyan ezt tette az egész régió tekintetében; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy az Európai Unió elkötelezett amellett, hogy a nemzetközi jogot betartsa, és vezető szerepet játsszon Koszovó és a nyugat-balkáni régió egésze stabilitásának biztosításában; emlékeztet arra, hogy kész hozzájárulni Koszovó gazdasági és politikai fejlődésének előmozdításához azáltal, hogy egyértelműen felajánlja számára az uniós tagság lehetőségét, mint ahogyan ezt tette az egész régió tekintetében;

| 3. | szorgalmazza, hogy Koszovó függetlenségét ismerjék el azok a tagállamok is, amelyek ezt eddig még nem tették meg; |
| --- | --- |

3.

szorgalmazza, hogy Koszovó függetlenségét ismerjék el azok a tagállamok is, amelyek ezt eddig még nem tették meg;

| 4. | emlékeztet a fent említett, 2007. március 29-i állásfoglalására, amely egyértelműen elveti Koszovó felosztásának lehetőségét; |
| --- | --- |

4.

emlékeztet a fent említett, 2007. március 29-i állásfoglalására, amely egyértelműen elveti Koszovó felosztásának lehetőségét;

| 5. | megjegyzi ezzel összefüggésben, hogy – az ENSZ-főtitkár UNMIK koszovói különmegbízottja, Lamberto Zannier bejelentésének megfelelően – 2008. december 9. óta az UNMIK nem rendelkezik semmilyen maradék hatáskörrel a rendőrség és vámok terén, és hamarosan átadja az EULEX-nek az igazságszolgáltatás terén fennmaradó hatáskörét, ezáltal biztosítva, hogy Koszovó egységes jogállamiság szerint működjön; |
| --- | --- |

5.

megjegyzi ezzel összefüggésben, hogy – az ENSZ-főtitkár UNMIK koszovói különmegbízottja, Lamberto Zannier bejelentésének megfelelően – 2008. december 9. óta az UNMIK nem rendelkezik semmilyen maradék hatáskörrel a rendőrség és vámok terén, és hamarosan átadja az EULEX-nek az igazságszolgáltatás terén fennmaradó hatáskörét, ezáltal biztosítva, hogy Koszovó egységes jogállamiság szerint működjön;

| 6. | felszólítja a nemzetközi közösséget, hogy teljes mértékben támogassa az EULEX-et, és segítse elő azt, hogy az EULEX Koszovó egész területén átvegye az UNMIK vámok, rendőrség és igazságszolgáltatás terén fennálló összes feladatát; |
| --- | --- |

6.

felszólítja a nemzetközi közösséget, hogy teljes mértékben támogassa az EULEX-et, és segítse elő azt, hogy az EULEX Koszovó egész területén átvegye az UNMIK vámok, rendőrség és igazságszolgáltatás terén fennálló összes feladatát;

| 7. | elvárja, hogy az EULEX az EU-tól kapott megbízatása szerint működjön azzal a céllal, hogy előmozdítsa Koszovó egyenletes fejlődését, és az ország valamennyi közössége számára biztosítsa a jogállamiságot; e tekintetben hangsúlyozza, hogy az EULEX Koszovó valamennyi etnikai kisebbségének érdekében áll, mivel foglalkozik többek között az etnikai jellegű megkülönböztetésre, zaklatásokra és erőszakra vonatkozó panaszokkal és a rengeteg még megoldatlan ingatlankérdéssel; |
| --- | --- |

7.

elvárja, hogy az EULEX az EU-tól kapott megbízatása szerint működjön azzal a céllal, hogy előmozdítsa Koszovó egyenletes fejlődését, és az ország valamennyi közössége számára biztosítsa a jogállamiságot; e tekintetben hangsúlyozza, hogy az EULEX Koszovó valamennyi etnikai kisebbségének érdekében áll, mivel foglalkozik többek között az etnikai jellegű megkülönböztetésre, zaklatásokra és erőszakra vonatkozó panaszokkal és a rengeteg még megoldatlan ingatlankérdéssel;

| 8. | üdvözli, hogy a szerb kormány beleegyezett az eddigi legfontosabb EBVP-misszió (Európai Biztonsági és Védelmi Politika), az EULEX jelenlétébe, és készen áll együttműködni vele; arra ösztönzi Szerbiát, hogy továbbra is ilyen konstruktív hozzáállást mutasson, ami összhangban áll az ország azon szándékával is, hogy csatlakozzon az EU-hoz; |
| --- | --- |

8.

üdvözli, hogy a szerb kormány beleegyezett az eddigi legfontosabb EBVP-misszió (Európai Biztonsági és Védelmi Politika), az EULEX jelenlétébe, és készen áll együttműködni vele; arra ösztönzi Szerbiát, hogy továbbra is ilyen konstruktív hozzáállást mutasson, ami összhangban áll az ország azon szándékával is, hogy csatlakozzon az EU-hoz;

| 9. | üdvözli ebben az összefüggésben az ENSZ és a szerb kormány által az átmeneti intézkedések keretében meghozott döntést, miszerint annak érdekében, hogy a koszovói rendőrségen belül biztosítsák valamennyi kisebbség megfelelő képviseletét, első lépésként kineveznek egy vezető beosztású koszovói szerb rendőrt, aki bár a koszovói rendőrségnél dolgozik, közvetlenül az EULEX-nek tesz jelentést; |
| --- | --- |

9.

üdvözli ebben az összefüggésben az ENSZ és a szerb kormány által az átmeneti intézkedések keretében meghozott döntést, miszerint annak érdekében, hogy a koszovói rendőrségen belül biztosítsák valamennyi kisebbség megfelelő képviseletét, első lépésként kineveznek egy vezető beosztású koszovói szerb rendőrt, aki bár a koszovói rendőrségnél dolgozik, közvetlenül az EULEX-nek tesz jelentést;

| 10. | úgy véli, hogy az ENSZ és a szerb kormány által megtárgyalt átmeneti intézkedéseket felül kell majd vizsgálni a helyszíni fejlemények tükrében, miután az EULEX a teljes működési kapacitását elérte; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy az ENSZ és a szerb kormány által megtárgyalt átmeneti intézkedéseket felül kell majd vizsgálni a helyszíni fejlemények tükrében, miután az EULEX a teljes működési kapacitását elérte;

| 11. | sürgeti az EULEX-et, hogy nemzetközi felügyelet alatt sürgősen foglalkozzon a bírósági ügyek terén tapasztalható lemaradással, és a jogállamiság megszilárdításának elősegítése érdekében kezelje kiemelten az etnikai erőszakra, háborús bűncselekményekre és magas beosztásban elkövetett korrupcióra vonatkozó ügyeket; |
| --- | --- |

11.

sürgeti az EULEX-et, hogy nemzetközi felügyelet alatt sürgősen foglalkozzon a bírósági ügyek terén tapasztalható lemaradással, és a jogállamiság megszilárdításának elősegítése érdekében kezelje kiemelten az etnikai erőszakra, háborús bűncselekményekre és magas beosztásban elkövetett korrupcióra vonatkozó ügyeket;

| 12. | úgy véli, hogy a működőképes tanúvédelmi program létrehozása létfontosságú a jogsértő koszovói vezetők elleni hatékony jogi fellépés érdekében, különös tekintettel a háborús bűncselekményekre; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy a működőképes tanúvédelmi program létrehozása létfontosságú a jogsértő koszovói vezetők elleni hatékony jogi fellépés érdekében, különös tekintettel a háborús bűncselekményekre;

| 13. | felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy hangolják össze tevékenységüket az Unió egységes külső fellépésének biztosítása és a fent említett 2008/124/KKBP együttes fellépés végrehajtása érdekében; felszólítja ezért az EULEX KOSZOVÓ-misszió vezetőjét, M. Yves de Kermabon-t és az EUSR-t, hogy napi szinten szorosan együttműködve végezzék munkájukat; szorgalmazza továbbá, hogy az EU tagállamok kollektív és összehangolt formában lépjenek fel nagyobb erőfeszítést téve annak érdekében, hogy támogassák a koszovói szerbek részvételét Koszovó politikai, gazdasági és társadalmi életében, és kéri az uniós különmegbízottat, biztosítsa, hogy ebben a tekintetben a koszovói kormány haladéktalanul tegyen konkrét lépéseket, többek között külön intézkedéseket a mitrovicai régió gazdasági fejlesztésére, amint helyreállt a jogállamiság a területen; |
| --- | --- |

13.

felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy hangolják össze tevékenységüket az Unió egységes külső fellépésének biztosítása és a fent említett 2008/124/KKBP együttes fellépés végrehajtása érdekében; felszólítja ezért az EULEX KOSZOVÓ-misszió vezetőjét, M. Yves de Kermabon-t és az EUSR-t, hogy napi szinten szorosan együttműködve végezzék munkájukat; szorgalmazza továbbá, hogy az EU tagállamok kollektív és összehangolt formában lépjenek fel nagyobb erőfeszítést téve annak érdekében, hogy támogassák a koszovói szerbek részvételét Koszovó politikai, gazdasági és társadalmi életében, és kéri az uniós különmegbízottat, biztosítsa, hogy ebben a tekintetben a koszovói kormány haladéktalanul tegyen konkrét lépéseket, többek között külön intézkedéseket a mitrovicai régió gazdasági fejlesztésére, amint helyreállt a jogállamiság a területen;

| 14. | felhívja az unió közös kül- és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy mutassa ki egyértelmű támogatását az európai Koszovó-misszió iránt (EULEX KOSZOVÓ), és a lehető leghamarabb tegyen látogatást az országban; |
| --- | --- |

14.

felhívja az unió közös kül- és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy mutassa ki egyértelmű támogatását az európai Koszovó-misszió iránt (EULEX KOSZOVÓ), és a lehető leghamarabb tegyen látogatást az országban;

| 15. | üdvözli a Bizottság arra irányuló elkötelezettségét, hogy minden rendelkezésre álló közösségi eszközt – különösen az előcsatlakozási eszközt – bevet Koszovó társadalmi-gazdasági fejlődésének elősegítése, a koszovói kormányon és társadalmon belüli átláthatóság, hatékonyság és demokrácia növelése, továbbá Koszovóban és az egész régióban a béke és stabilitás megteremtése érdekében; üdvözli ebben a tekintetben a Bizottság szándékát, hogy benyújt egy megvalósíthatósági tanulmányt, amely megvizsgálja, milyen módokon erősíthető Koszovó társadalmi-gazdasági és politikai fejlődése, és bízik abban, hogy a tanulmány alapjául a koszovói hatóságokkal folytatott elmélyült párbeszéd szolgál, és ez a hatóságok részéről párosul a szükséges reformok megvalósítására irányuló, megújuló politikai elkötelezettséggel; |
| --- | --- |

15.

üdvözli a Bizottság arra irányuló elkötelezettségét, hogy minden rendelkezésre álló közösségi eszközt – különösen az előcsatlakozási eszközt – bevet Koszovó társadalmi-gazdasági fejlődésének elősegítése, a koszovói kormányon és társadalmon belüli átláthatóság, hatékonyság és demokrácia növelése, továbbá Koszovóban és az egész régióban a béke és stabilitás megteremtése érdekében; üdvözli ebben a tekintetben a Bizottság szándékát, hogy benyújt egy megvalósíthatósági tanulmányt, amely megvizsgálja, milyen módokon erősíthető Koszovó társadalmi-gazdasági és politikai fejlődése, és bízik abban, hogy a tanulmány alapjául a koszovói hatóságokkal folytatott elmélyült párbeszéd szolgál, és ez a hatóságok részéről párosul a szükséges reformok megvalósítására irányuló, megújuló politikai elkötelezettséggel;

| 16. | úgy véli, hogy a Bizottságnak nyomatékosan oda kell figyelnie a különböző közösségek közötti megbékélést, valamint az emberek fokozottabb mobilitását elősegítő helyi projektek támogatására; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy a Bizottságnak nyomatékosan oda kell figyelnie a különböző közösségek közötti megbékélést, valamint az emberek fokozottabb mobilitását elősegítő helyi projektek támogatására;

| 17. | úgy véli, hogy a koszovói közösségek számára nagy lenne a szimbolikus jelentősége például az olyan projekteknek, amelyek célja a feldúlt temetők helyi szereplők közvetlen bevonásával történő helyreállítása, és e projektek javítanák az etnikumok közötti légkört; felszólítja a Bizottságot és az EUSR-t, biztosítsák, hogy az ilyen jellegű kezdeményezések fontos szerepet játsszanak a koszovói kormány munkatervében; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy a koszovói közösségek számára nagy lenne a szimbolikus jelentősége például az olyan projekteknek, amelyek célja a feldúlt temetők helyi szereplők közvetlen bevonásával történő helyreállítása, és e projektek javítanák az etnikumok közötti légkört; felszólítja a Bizottságot és az EUSR-t, biztosítsák, hogy az ilyen jellegű kezdeményezések fontos szerepet játsszanak a koszovói kormány munkatervében;

| 18. | úgy véli emellett, hogy egy többféle etnikumú európai egyetem megalapítása a már meglévő pristinai és mitrovicai egyetemi központok mellett, valamint a Koszovó központjában élő szerb közösség számára kulturális, szociális és egészségügyi létesítmények létrehozása jelentős mértékben elősegítené a szerb közösség Koszovón belüli integrációját; kéri ezért a Bizottságot, hogy szorosan együttműködve a koszovói kormánnyal azonnal tegyen lépéseket e projekt végrehajtása érdekében; |
| --- | --- |

18.

úgy véli emellett, hogy egy többféle etnikumú európai egyetem megalapítása a már meglévő pristinai és mitrovicai egyetemi központok mellett, valamint a Koszovó központjában élő szerb közösség számára kulturális, szociális és egészségügyi létesítmények létrehozása jelentős mértékben elősegítené a szerb közösség Koszovón belüli integrációját; kéri ezért a Bizottságot, hogy szorosan együttműködve a koszovói kormánnyal azonnal tegyen lépéseket e projekt végrehajtása érdekében;

| 19. | szorgalmazza, hogy a Bizottság és a tagállamok segítsék a koszovói kormányt a közigazgatás kulcsfontosságú szektoraiban jelentkező akut szakemberhiány problémájának megoldásában, támogassák a köztisztviselők képzését és a kommunikációs infrastruktúra fejlesztését annak érdekében, hogy a közigazgatás zökkenőmentesen működjön és megerősödjön a kapcsolat a hatóságok és a civil társadalom között; |
| --- | --- |

19.

szorgalmazza, hogy a Bizottság és a tagállamok segítsék a koszovói kormányt a közigazgatás kulcsfontosságú szektoraiban jelentkező akut szakemberhiány problémájának megoldásában, támogassák a köztisztviselők képzését és a kommunikációs infrastruktúra fejlesztését annak érdekében, hogy a közigazgatás zökkenőmentesen működjön és megerősödjön a kapcsolat a hatóságok és a civil társadalom között;

Koszovó igazgatása

| 20. | üdvözli a koszovói közbiztonság javulását; támogatja a koszovói rendőrség erőfeszítéseit, hogy szakértelmét és megbízhatóságát magas színvonalra fejlessze; hangsúlyozza ebben a tekintetben, hogy Koszovó valamennyi területén égetően szükség van a többetnikumú rendőrségre; üdvözli ezért, hogy néhány szerb tiszt visszatért a koszovói rendőrség kötelékébe, és szorgalmazza, hogy a koszovói hatóságok támogassák azon tisztek visszailleszkedését, akik még vissza fognak térni; |
| --- | --- |

20.

üdvözli a koszovói közbiztonság javulását; támogatja a koszovói rendőrség erőfeszítéseit, hogy szakértelmét és megbízhatóságát magas színvonalra fejlessze; hangsúlyozza ebben a tekintetben, hogy Koszovó valamennyi területén égetően szükség van a többetnikumú rendőrségre; üdvözli ezért, hogy néhány szerb tiszt visszatért a koszovói rendőrség kötelékébe, és szorgalmazza, hogy a koszovói hatóságok támogassák azon tisztek visszailleszkedését, akik még vissza fognak térni;

| 21. | hangsúlyozza a decentralizált kormányzás szükségességét, amint azt az országos stratégiai dokumentum is kimondja; kiemeli, hogy a decentralizáció nem a szerb közösség egyedi érdeke, hanem valamennyi koszovói polgár javát fogja szolgálni, mivel átláthatóbbá teszi a közigazgatást és közelebb hozza azt a polgárokhoz; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza a decentralizált kormányzás szükségességét, amint azt az országos stratégiai dokumentum is kimondja; kiemeli, hogy a decentralizáció nem a szerb közösség egyedi érdeke, hanem valamennyi koszovói polgár javát fogja szolgálni, mivel átláthatóbbá teszi a közigazgatást és közelebb hozza azt a polgárokhoz;

| 22. | ismételten kijelenti, hogy szükség van az erős civil társadalomra, amely Koszovóban erősítené a koszovói kormányzás alapjául szolgáló demokratikus elveket; szorgalmazza, hogy a koszovói kormány e tekintetben támogassa a polgárok békés mozgalmait és a politikai befolyástól mentes, szabad média kialakulását; |
| --- | --- |

22.

ismételten kijelenti, hogy szükség van az erős civil társadalomra, amely Koszovóban erősítené a koszovói kormányzás alapjául szolgáló demokratikus elveket; szorgalmazza, hogy a koszovói kormány e tekintetben támogassa a polgárok békés mozgalmait és a politikai befolyástól mentes, szabad média kialakulását;

| 23. | hangsúlyozza, hogy végre kell hajtani a koszovói alkotmányban foglalt kisebbségvédelmi rendelkezéseket, és úgy véli, hogy a kisebbségi jogok maradéktalan végrehajtása alapvetően fontos Koszovó és az egész régió stabilitása szempontjából; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza, hogy végre kell hajtani a koszovói alkotmányban foglalt kisebbségvédelmi rendelkezéseket, és úgy véli, hogy a kisebbségi jogok maradéktalan végrehajtása alapvetően fontos Koszovó és az egész régió stabilitása szempontjából;

| 24. | sürgeti a koszovói kormányt, hogy továbbra is tegyen eleget az arra vonatkozó kötelezettségének, hogy a koszovói közösségekben, nevezetesen a szerb, a roma, az askali, az egyiptomi, a gorani, a török és a bosnyák közösségben előmozdítja a béke, a tolerancia, a kultúrák és a vallások közötti párbeszéd szellemiségét, illetve megteremti a menekültek Koszovóba való visszatéréséhez szükséges feltételeket, többek között a koszovói kormány munkahely-teremtési, infrastrukturális és az érintett területeken az alapvető szolgáltatásokat biztosító beruházásai révén, továbbá hogy biztosítja azt, hogy a fenti intézkedések a kisebbségek javát szolgálják; |
| --- | --- |

24.

sürgeti a koszovói kormányt, hogy továbbra is tegyen eleget az arra vonatkozó kötelezettségének, hogy a koszovói közösségekben, nevezetesen a szerb, a roma, az askali, az egyiptomi, a gorani, a török és a bosnyák közösségben előmozdítja a béke, a tolerancia, a kultúrák és a vallások közötti párbeszéd szellemiségét, illetve megteremti a menekültek Koszovóba való visszatéréséhez szükséges feltételeket, többek között a koszovói kormány munkahely-teremtési, infrastrukturális és az érintett területeken az alapvető szolgáltatásokat biztosító beruházásai révén, továbbá hogy biztosítja azt, hogy a fenti intézkedések a kisebbségek javát szolgálják;

| 25. | aggodalmának ad hangot az ENSZ-főtitkár fent említett UNMIK jelentésében megfogalmazott kritika miatt, amely a visszatérési támogatásra való jogosultság kiválasztási kritériumainak a közösségekkel és a visszatérőkkel foglalkozó koszovói minisztérium által javasolt felülvizsgálatára vonatkozik; emlékezteti a koszovói kormányt, hogy a visszatérések számának meredek csökkenése tükrében, a rendelkezésre álló szűkös forrásokat kizárólag a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek Koszovóba történő visszatérésének megkönnyítésére kell fordítani; |
| --- | --- |

25.

aggodalmának ad hangot az ENSZ-főtitkár fent említett UNMIK jelentésében megfogalmazott kritika miatt, amely a visszatérési támogatásra való jogosultság kiválasztási kritériumainak a közösségekkel és a visszatérőkkel foglalkozó koszovói minisztérium által javasolt felülvizsgálatára vonatkozik; emlékezteti a koszovói kormányt, hogy a visszatérések számának meredek csökkenése tükrében, a rendelkezésre álló szűkös forrásokat kizárólag a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek Koszovóba történő visszatérésének megkönnyítésére kell fordítani;

| 26. | sürgeti, hogy a nemzetközi és helyi hatóságok rendezzék a Koszovóban élő hontalan roma, askali és egyiptomi személyek jogi státuszát, beleértve a tulajdonhoz való jogukat is; felszólítja a hatóságokat, hogy javítsanak e közösségek helyzetén oly módon, hogy biztosítják egyenlő hozzáférésüket a minőségi és általánosan hozzáférhető, ahol lehetséges, anyanyelven zajló oktatáshoz, a munkaerőpiachoz és az egészségügyi ellátáshoz, megfelelő egészségügyi és lakáskörülményekhez, valamint a társadalmi és politikai életben való részvételhez; |
| --- | --- |

26.

sürgeti, hogy a nemzetközi és helyi hatóságok rendezzék a Koszovóban élő hontalan roma, askali és egyiptomi személyek jogi státuszát, beleértve a tulajdonhoz való jogukat is; felszólítja a hatóságokat, hogy javítsanak e közösségek helyzetén oly módon, hogy biztosítják egyenlő hozzáférésüket a minőségi és általánosan hozzáférhető, ahol lehetséges, anyanyelven zajló oktatáshoz, a munkaerőpiachoz és az egészségügyi ellátáshoz, megfelelő egészségügyi és lakáskörülményekhez, valamint a társadalmi és politikai életben való részvételhez;

| 27. | mély aggodalmának ad hangot az Osterodéban és Cesmin Lugban lévő menekülttáborokban élő roma családok rossz egészségi állapota miatt; úgy véli, hogy ez közvetlenül összefügg azzal, hogy a táborok helyét a Trepça ólombányák rendkívül mérgező bányahulladékkal borított meddőhányóján rosszul választották meg; üdvözli a Bizottság részéről a koszovói kormány irányába tett kezdeti diplomáciai lépéseket, és szorgalmazza, hogy a Bizottság folytassa az erőfeszítéseket annak biztosítása érdekében, hogy az érintett családokat a lehető leghamarabb máshová helyezzék; |
| --- | --- |

27.

mély aggodalmának ad hangot az Osterodéban és Cesmin Lugban lévő menekülttáborokban élő roma családok rossz egészségi állapota miatt; úgy véli, hogy ez közvetlenül összefügg azzal, hogy a táborok helyét a Trepça ólombányák rendkívül mérgező bányahulladékkal borított meddőhányóján rosszul választották meg; üdvözli a Bizottság részéről a koszovói kormány irányába tett kezdeti diplomáciai lépéseket, és szorgalmazza, hogy a Bizottság folytassa az erőfeszítéseket annak biztosítása érdekében, hogy az érintett családokat a lehető leghamarabb máshová helyezzék;

| 28. | kéri a tagállamokat, hogy megfontoltan és megértően kezeljék az etnikai kisebbségek, elsősorban a már évek óta Nyugat-Európában élő koszovói szerbek és romák közé tartozók kényszer-visszatelepítésének kérdését, és hajtsanak végre ugyanakkor az érintett személyek társadalmi-gazdasági integrációját elősegítő intézkedéseket; |
| --- | --- |

28.

kéri a tagállamokat, hogy megfontoltan és megértően kezeljék az etnikai kisebbségek, elsősorban a már évek óta Nyugat-Európában élő koszovói szerbek és romák közé tartozók kényszer-visszatelepítésének kérdését, és hajtsanak végre ugyanakkor az érintett személyek társadalmi-gazdasági integrációját elősegítő intézkedéseket;

| 29. | kiemeli, hogy a kulturális sokszínűség tiszteletben tartása az Európa-projekt egyik alapköve; hangsúlyozza, hogy a vallási és kulturális örökség többetnikumú vonatkozásainak megértése a régió békéjének és stabilitásának szükséges feltétele; sürget ezért minden érintett felet, hogy kezdeményezzenek technikai párbeszédet a kulturális és vallási örökség és a kulturális identitás koszovói megőrzéséről, rehabilitációjáról és előmozdításáról; |
| --- | --- |

29.

kiemeli, hogy a kulturális sokszínűség tiszteletben tartása az Európa-projekt egyik alapköve; hangsúlyozza, hogy a vallási és kulturális örökség többetnikumú vonatkozásainak megértése a régió békéjének és stabilitásának szükséges feltétele; sürget ezért minden érintett felet, hogy kezdeményezzenek technikai párbeszédet a kulturális és vallási örökség és a kulturális identitás koszovói megőrzéséről, rehabilitációjáról és előmozdításáról;

| 30. | tudomásul veszi a koszovói alkotmányt, amely egyértelműen elismeri a nők és a férfiak egyenrangúságát, ugyanakkor megjegyzi, hogy a nők nem vesznek részt kellőképpen Koszovó politikai, gazdasági és társadalmi fejlődésében és hátrányt szenvednek az oktatási és foglalkoztatási lehetőségek tekintetében; felszólítja ezért a koszovói kormányt, hogy a Bizottság támogatásával olyan intézkedéseket kezdeményezzen és hajtson végre, amelyek célja az egyenlő esélyek biztosítása a nők számára, a koszovói intézményeken belüli megfelelő arányuk elősegítése és részvételük biztosítása az ország gazdasági, társadalmi és politikai életében; felhívja továbbá a koszovói kormányt, hogy hatékonyan lépjen fel a nők ellen irányuló családon belüli erőszakkal szemben; |
| --- | --- |

30.

tudomásul veszi a koszovói alkotmányt, amely egyértelműen elismeri a nők és a férfiak egyenrangúságát, ugyanakkor megjegyzi, hogy a nők nem vesznek részt kellőképpen Koszovó politikai, gazdasági és társadalmi fejlődésében és hátrányt szenvednek az oktatási és foglalkoztatási lehetőségek tekintetében; felszólítja ezért a koszovói kormányt, hogy a Bizottság támogatásával olyan intézkedéseket kezdeményezzen és hajtson végre, amelyek célja az egyenlő esélyek biztosítása a nők számára, a koszovói intézményeken belüli megfelelő arányuk elősegítése és részvételük biztosítása az ország gazdasági, társadalmi és politikai életében; felhívja továbbá a koszovói kormányt, hogy hatékonyan lépjen fel a nők ellen irányuló családon belüli erőszakkal szemben;

| 31. | hangsúlyozza, hogy olyan programok segítségével, mint az Erasmus Mundus, támogatni és segíteni kell a tudományos csereprogramokat annak érdekében, hogy ösztönözzék a koszovói polgárokat az EU-n belüli szakképesítés és tapasztalatok megszerzésére, remélve, hogy a tág kitekintést nyújtó oktatás segíti őket abban, hogy hozzájáruljanak az ország demokratikus fejlődéséhez; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza, hogy olyan programok segítségével, mint az Erasmus Mundus, támogatni és segíteni kell a tudományos csereprogramokat annak érdekében, hogy ösztönözzék a koszovói polgárokat az EU-n belüli szakképesítés és tapasztalatok megszerzésére, remélve, hogy a tág kitekintést nyújtó oktatás segíti őket abban, hogy hozzájáruljanak az ország demokratikus fejlődéséhez;

| 32. | sürgeti Koszovót és Szerbiát, hogy folytassanak konstruktív párbeszédet a mindkettőjüket érintő kérdésekben, és járuljanak hozzá a regionális együttműködéshez; |
| --- | --- |

32.

sürgeti Koszovót és Szerbiát, hogy folytassanak konstruktív párbeszédet a mindkettőjüket érintő kérdésekben, és járuljanak hozzá a regionális együttműködéshez;

| 33. | hangsúlyozza, hogy a privatizációs eljárás során elszántságra és az átláthatóság biztosítására van szükség a részrehajlás és a korrupció benyomásának elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza, hogy a privatizációs eljárás során elszántságra és az átláthatóság biztosítására van szükség a részrehajlás és a korrupció benyomásának elkerülése érdekében;

| 34. | aggasztónak ítéli a koszovói gazdasági helyzetet, illetve a reformok lassúsága, az elterjedt korrupció és a szervezett bűnözés gazdaságra és a koszovói intézmények hitelességére gyakorolt negatív hatását; hangsúlyozza, hogy a koszovói kormánynak valódi erőfeszítéseket kell tennie annak érdekében, hogy biztosítsa a fokozottabb átláthatóságot és elszámoltathatóságot, valamint hogy megerősítse a politikai szint és a civil társadalom közötti kapcsolatot; felszólítja a koszovói kormányt, hogy átlátható és elszámoltatható módon használja fel az állami és nemzetközi adományozók pénzét, és szorgalmazza, hogy a Bizottság nyújtson segítséget Koszovónak, hogy jobban meg tudja közelíteni az európai normákat az állami szektor elszámoltathatósága és a gazdasági átláthatóság terén; ezt létfontosságúnak tekinti a beruházásbarát környezet létrehozása és a gazdaság fejlesztése érdekében; |
| --- | --- |

34.

aggasztónak ítéli a koszovói gazdasági helyzetet, illetve a reformok lassúsága, az elterjedt korrupció és a szervezett bűnözés gazdaságra és a koszovói intézmények hitelességére gyakorolt negatív hatását; hangsúlyozza, hogy a koszovói kormánynak valódi erőfeszítéseket kell tennie annak érdekében, hogy biztosítsa a fokozottabb átláthatóságot és elszámoltathatóságot, valamint hogy megerősítse a politikai szint és a civil társadalom közötti kapcsolatot; felszólítja a koszovói kormányt, hogy átlátható és elszámoltatható módon használja fel az állami és nemzetközi adományozók pénzét, és szorgalmazza, hogy a Bizottság nyújtson segítséget Koszovónak, hogy jobban meg tudja közelíteni az európai normákat az állami szektor elszámoltathatósága és a gazdasági átláthatóság terén; ezt létfontosságúnak tekinti a beruházásbarát környezet létrehozása és a gazdaság fejlesztése érdekében;

| 35. | emlékezteti a koszovói hatóságokat a teljes körű regionális gazdasági együttműködés fontosságára és arra vonatkozó kötelezettségükre, hogy tiszteletben tartják és maradéktalanul végrehajtják a Közép-európai Szabadkereskedelmi Megállapodásban foglaltakat; kiemeli a teljes körű regionális gazdasági együttműködés fontosságára és arra vonatkozó kötelezettséget, hogy tiszteletben tartják és maradéktalanul végrehajtják a Közép-európai Szabadkereskedelmi Megállapodásban foglaltakat; |
| --- | --- |

35.

emlékezteti a koszovói hatóságokat a teljes körű regionális gazdasági együttműködés fontosságára és arra vonatkozó kötelezettségükre, hogy tiszteletben tartják és maradéktalanul végrehajtják a Közép-európai Szabadkereskedelmi Megállapodásban foglaltakat; kiemeli a teljes körű regionális gazdasági együttműködés fontosságára és arra vonatkozó kötelezettséget, hogy tiszteletben tartják és maradéktalanul végrehajtják a Közép-európai Szabadkereskedelmi Megállapodásban foglaltakat;

| 36. | azt tanácsolja a koszovói hatóságoknak, hogy fektessenek be a megújuló energiákba, és ezen a területen törekedjenek a regionális együttműködés kialakítására; |
| --- | --- |

36.

azt tanácsolja a koszovói hatóságoknak, hogy fektessenek be a megújuló energiákba, és ezen a területen törekedjenek a regionális együttműködés kialakítására;

| 37. | komoly aggodalmának ad hangot a koszovói energiahiány miatt, és megérti, hogy ezt a problémát kezelni kell; ennek ellenére aggódik, amiért a kormány egy sűrűn lakott területen egyetlen, nagy méretű, széntüzelésű erőmű építését tervezi; sürgeti a koszovói kormányt, hogy vegye figyelembe az új szénerőmű környezeti, közegészségügyi, illetve a korlátozott erőforrások felhasználására, például a földterületre és a vizekre gyakorolt hatásait, valamint hogy tartsa be az európai környezetvédelmi normákat és az európai éghajlatváltozási politikát; |
| --- | --- |

37.

komoly aggodalmának ad hangot a koszovói energiahiány miatt, és megérti, hogy ezt a problémát kezelni kell; ennek ellenére aggódik, amiért a kormány egy sűrűn lakott területen egyetlen, nagy méretű, széntüzelésű erőmű építését tervezi; sürgeti a koszovói kormányt, hogy vegye figyelembe az új szénerőmű környezeti, közegészségügyi, illetve a korlátozott erőforrások felhasználására, például a földterületre és a vizekre gyakorolt hatásait, valamint hogy tartsa be az európai környezetvédelmi normákat és az európai éghajlatváltozási politikát;

| 38. | kéri a nemzetközi polgári képviselőt, hogy kövesse nyomon a koszovói védelmi alakulatok feloszlatását és a koszovói biztonsági erő KFOR felügyelete alatt történő létrehozását; sürgeti a koszovói kormányt, hogy gondoskodjon a koszovói biztonsági erő teljes körű civil társadalmi ellenőrzéséről; úgy véli, hogy a NATO és a szerb kormány közötti kumanovói megállapodás felülvizsgálatára nem kerülhet sor addig, amíg nem garantálható a teljes stabilitás és biztonság, valamint nem tisztázódik Szerbia és Koszovó viszonya; |
| --- | --- |

38.

kéri a nemzetközi polgári képviselőt, hogy kövesse nyomon a koszovói védelmi alakulatok feloszlatását és a koszovói biztonsági erő KFOR felügyelete alatt történő létrehozását; sürgeti a koszovói kormányt, hogy gondoskodjon a koszovói biztonsági erő teljes körű civil társadalmi ellenőrzéséről; úgy véli, hogy a NATO és a szerb kormány közötti kumanovói megállapodás felülvizsgálatára nem kerülhet sor addig, amíg nem garantálható a teljes stabilitás és biztonság, valamint nem tisztázódik Szerbia és Koszovó viszonya;

*

- *

| 39. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, Koszovó kormányának, Szerbia kormányának, az UNMIK vezetőjének, az EULEX KOSZOVÓ misszó vezetőjének, az Európai Unió különleges megbízottjának, a nemzetközi irányító testület tagjainak és az ENSZ Biztonsági Tanácsának. |
| --- | --- |

39.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, Koszovó kormányának, Szerbia kormányának, az UNMIK vezetőjének, az EULEX KOSZOVÓ misszó vezetőjének, az Európai Unió különleges megbízottjának, a nemzetközi irányító testület tagjainak és az ENSZ Biztonsági Tanácsának.

---

(1)  HL C 27. E, 2008.1.31., 207. o.

(2)  HL L 42., 2008.2.16., 92. o.

(3)  HL L 42., 2008.2.16., 88. o.

---

| 18.3.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 67/132 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 67/132

---

Kereskedelmi és gazdasági kapcsolatok Kínával

P6_TA(2009)0053

Az Európai Parlament 2009. február 5-i állásfoglalása Kereskedelmi és gazdasági kapcsolatok Kínával 2008/2171(INI)

(2010/C 67 E/16)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az első alkalommal 2008. április 25-én, Pekingben tartott EU-Kína magas szintű gazdasági és kereskedelmi párbeszéd mechanizmusára (HLM), |
| --- | --- |

—

tekintettel az első alkalommal 2008. április 25-én, Pekingben tartott EU-Kína magas szintű gazdasági és kereskedelmi párbeszéd mechanizmusára (HLM),

| — | tekintettel a 2007. november 28-án, Pekingben tartott tizedik Kína–EU csúcstalálkozó következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2007. november 28-án, Pekingben tartott tizedik Kína–EU csúcstalálkozó következtetéseire,

| — | tekintettel a Bizottság „EU – Kína: Szorosabb partnerség, növekvő felelősség” című közleményére (COM (2006)0631) és az azt kísérő, „Az EU és Kína közötti kereskedelemről és befektetésekről szóló szakpolitikai dokumentum – Verseny és partnerség” című bizottsági munkadokumentumra (COM(2006)0632), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „EU – Kína: Szorosabb partnerség, növekvő felelősség” című közleményére (COM (2006)0631) és az azt kísérő, „Az EU és Kína közötti kereskedelemről és befektetésekről szóló szakpolitikai dokumentum – Verseny és partnerség” című bizottsági munkadokumentumra (COM(2006)0632),

| — | tekintettel a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) 2001. november 9–14. között Dohában, Katarban tartott negyedik miniszteri konferenciája által Kína 2001. november 11-i hatállyal és Kínai Tajpej 2002. január 1-jei hatállyal a WTO-ba való felvételéről hozott határozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) 2001. november 9–14. között Dohában, Katarban tartott negyedik miniszteri konferenciája által Kína 2001. november 11-i hatállyal és Kínai Tajpej 2002. január 1-jei hatállyal a WTO-ba való felvételéről hozott határozatra,

| — | tekintettel a Kínáról szóló állásfoglalásaira, különösen az EU és Kína közötti kapcsolatokról szóló 2006. szeptember 7-i állásfoglalására (1) és az EU és Kína közötti kereskedelmi kapcsolatok kilátásairól szóló 2005. október 13-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kínáról szóló állásfoglalásaira, különösen az EU és Kína közötti kapcsolatokról szóló 2006. szeptember 7-i állásfoglalására (1) és az EU és Kína közötti kereskedelmi kapcsolatok kilátásairól szóló 2005. október 13-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a Bizottság 2007. február 15-i„Jövőbeni lehetőségek és kihívások az EU–Kína kereskedelmi és befektetési kapcsolatokban, 2006–2010” című tanulmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2007. február 15-i„Jövőbeni lehetőségek és kihívások az EU–Kína kereskedelmi és befektetési kapcsolatokban, 2006–2010” című tanulmányára,

| — | tekintettel a Kínát a földrengés után és az olimpiai játékok előtt jellemző helyzetről szóló, 2008. július 10-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kínát a földrengés után és az olimpiai játékok előtt jellemző helyzetről szóló, 2008. július 10-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az Európai Unió kínai kereskedelmi kamarájának „Európai vállalkozások Kínában, 2008/2009-es állásfoglalás” című nyolcadik éves jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió kínai kereskedelmi kamarájának „Európai vállalkozások Kínában, 2008/2009-es állásfoglalás” című nyolcadik éves jelentésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére és a Külügyi Bizottság, a Fejlesztési Bizottság, a Gazdasági és Monetáris Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A6-0021/2009), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére és a Külügyi Bizottság, a Fejlesztési Bizottság, a Gazdasági és Monetáris Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A6-0021/2009),

| A. | mivel az EU és Kína közötti kereskedelem 2000 óta rendkívül nagy mértékben megnőtt és mivel 2006 óta Európai Unió Kína legnagyobb kereskedelmi partnere, 2007 óta pedig Kína az Európai Unió második legnagyobb kereskedelmi partnere, |
| --- | --- |

A.

mivel az EU és Kína közötti kereskedelem 2000 óta rendkívül nagy mértékben megnőtt és mivel 2006 óta Európai Unió Kína legnagyobb kereskedelmi partnere, 2007 óta pedig Kína az Európai Unió második legnagyobb kereskedelmi partnere,

| B. | mivel a fokozott fejlődés és a WTO-tagság a számottevő előnyök mellett Kína számára nagyobb felelősséggel jár abban a tekintetben, hogy teljes értékű, pozitív szerepet játsszon a globális gazdasági rendben, beleértve a Nemzetközi Valutaalapot (IMF) és a Világbank Csoportot is, |
| --- | --- |

B.

mivel a fokozott fejlődés és a WTO-tagság a számottevő előnyök mellett Kína számára nagyobb felelősséggel jár abban a tekintetben, hogy teljes értékű, pozitív szerepet játsszon a globális gazdasági rendben, beleértve a Nemzetközi Valutaalapot (IMF) és a Világbank Csoportot is,

| C. | mivel a folyamatos növekedés ellenére a Kína és az EU közötti kétoldalú kereskedelmi kapcsolatok – amelyek 2007-es mérlege Kína esetében több mint 160 milliárd eurós kereskedelmi deficitet mutatott – továbbra sincsenek egyensúlyban, |
| --- | --- |

C.

mivel a folyamatos növekedés ellenére a Kína és az EU közötti kétoldalú kereskedelmi kapcsolatok – amelyek 2007-es mérlege Kína esetében több mint 160 milliárd eurós kereskedelmi deficitet mutatott – továbbra sincsenek egyensúlyban,

| D. | mivel a jelenlegi globális pénzügyi és gazdasági válság – amely Kínára is hatással van – hátterében a pénzügyi és makrogazdasági egyensúlyhiány és a belső kereslet, valamint a kivitel visszaesése áll, |
| --- | --- |

D.

mivel a jelenlegi globális pénzügyi és gazdasági válság – amely Kínára is hatással van – hátterében a pénzügyi és makrogazdasági egyensúlyhiány és a belső kereslet, valamint a kivitel visszaesése áll,

| E. | mivel a kínai piacra való bejutás az állami vezetésű iparpolitika, a szabadalmak megsértése és az ellentmondásos szabványügyi és megfelelési rendszer miatt nehézkes, ami a kereskedelemben technikai és nem tarifális akadályokat (NTB) jelent az uniós vállalatok számára, |
| --- | --- |

E.

mivel a kínai piacra való bejutás az állami vezetésű iparpolitika, a szabadalmak megsértése és az ellentmondásos szabványügyi és megfelelési rendszer miatt nehézkes, ami a kereskedelemben technikai és nem tarifális akadályokat (NTB) jelent az uniós vállalatok számára,

| F. | mivel az áruk és szolgáltatások uniós termelői a világpiacokon rendkívül versenyképesek, mivel a kínai piacra való szabad és méltányos bejutás révén az uniós vállalatok növelhetnék kivitelüket és fokozhatnák az említett piacon való jelenlétüket, továbbá javíthatnának a kínai fogyasztók számára biztosított minőségen és szolgáltatásokon, |
| --- | --- |

F.

mivel az áruk és szolgáltatások uniós termelői a világpiacokon rendkívül versenyképesek, mivel a kínai piacra való szabad és méltányos bejutás révén az uniós vállalatok növelhetnék kivitelüket és fokozhatnák az említett piacon való jelenlétüket, továbbá javíthatnának a kínai fogyasztók számára biztosított minőségen és szolgáltatásokon,

| G. | mivel az EU Kínába irányuló kivitele 2007-ben 18,7%-kal nőtt, 231 milliárd euró értékben, |
| --- | --- |

G.

mivel az EU Kínába irányuló kivitele 2007-ben 18,7%-kal nőtt, 231 milliárd euró értékben,

| H. | mivel a hamisított és kalóztermékek Kínán belüli termelésének mértéke továbbra is riasztóan magas és az Európai Unió vámhatóságai által lefoglalt hamisított termékek 60%-át Kínában gyártják; mivel az ilyen áruk előállítása gyakran a rendes piacra is termelő létesítményekben zajlik, és a termelés során figyelmen kívül hagyják mind a munkajogot, mind pedig a munkahelyi egészségügyi és biztonsági követelményeket, és veszélyt jelentenek a fogyasztókra, vegyi anyagok esetében pedig a tágabb környezetre is, |
| --- | --- |

H.

mivel a hamisított és kalóztermékek Kínán belüli termelésének mértéke továbbra is riasztóan magas és az Európai Unió vámhatóságai által lefoglalt hamisított termékek 60%-át Kínában gyártják; mivel az ilyen áruk előállítása gyakran a rendes piacra is termelő létesítményekben zajlik, és a termelés során figyelmen kívül hagyják mind a munkajogot, mind pedig a munkahelyi egészségügyi és biztonsági követelményeket, és veszélyt jelentenek a fogyasztókra, vegyi anyagok esetében pedig a tágabb környezetre is,

Általános megjegyzések

| 1. | hangsúlyozza, hogy az EU és Kína közötti kereskedelem hatalmas mértékben bővült, és az EU kereskedelmi kapcsolatai számára az egyedüli jelentősebb kihívás; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy az EU és Kína közötti kereskedelem hatalmas mértékben bővült, és az EU kereskedelmi kapcsolatai számára az egyedüli jelentősebb kihívás;

| 2. | hangsúlyozza, hogy az Európa és Kína közötti kereskedelmi kapcsolatoknak közös értékeinknek megfelelően a viszonosság, a tisztességes verseny és kereskedelem elvén és a WTO-szabályok betartásán kell alapulniuk, de figyelembe kell venniük a fenntartható fejlődést, a környezetvédelmi határértékek tiszteletben tartását és az éghajlatváltozás megelőzése terén a globális célokhoz való hozzájárulást; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy az Európa és Kína közötti kereskedelmi kapcsolatoknak közös értékeinknek megfelelően a viszonosság, a tisztességes verseny és kereskedelem elvén és a WTO-szabályok betartásán kell alapulniuk, de figyelembe kell venniük a fenntartható fejlődést, a környezetvédelmi határértékek tiszteletben tartását és az éghajlatváltozás megelőzése terén a globális célokhoz való hozzájárulást;

| 3. | úgy véli, hogy a világ növekedésének egyik fő motorjaként Kínának teljes mértékben ki kellene vennie részét azon törekvésből, amely a globális gazdasági rend fenntartható és kiegyensúlyozott fejlődésének biztosítását célozza; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy a világ növekedésének egyik fő motorjaként Kínának teljes mértékben ki kellene vennie részét azon törekvésből, amely a globális gazdasági rend fenntartható és kiegyensúlyozott fejlődésének biztosítását célozza;

| 4. | felhívja a Bizottságot, hogy folytassa az elkötelezettség és a Kínával való párbeszéd politikáját; üdvözli a Bizottság által Kínának biztosított, kereskedelemmel összefüggő technikai segítségnyújtást; úgy véli, hogy az ilyen segítségnyújtás létfontosságú ahhoz, hogy támogassa Kína sikeres integrációját a világgazdaságba, és különösen ahhoz, hogy eleget tehessen kötelezettségeinek és kötelezettségvállalásainak a WTO-ban, valamint javítson a társadalmi és környezetvédelmi feltételeken; |
| --- | --- |

4.

felhívja a Bizottságot, hogy folytassa az elkötelezettség és a Kínával való párbeszéd politikáját; üdvözli a Bizottság által Kínának biztosított, kereskedelemmel összefüggő technikai segítségnyújtást; úgy véli, hogy az ilyen segítségnyújtás létfontosságú ahhoz, hogy támogassa Kína sikeres integrációját a világgazdaságba, és különösen ahhoz, hogy eleget tehessen kötelezettségeinek és kötelezettségvállalásainak a WTO-ban, valamint javítson a társadalmi és környezetvédelmi feltételeken;

| 5. | hangsúlyozza, hogy eddig példa nélkül álló együttműködésre van szükség az Európai Unió és Kína között a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válság megoldása érdekében; úgy véli, ez nagyszerű lehetőséget nyújt Kína és az Európai Unió számára, hogy közösen bizonyságot tegyenek felelősségérzetükről és kivegyék részüket a válság megoldásából; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy eddig példa nélkül álló együttműködésre van szükség az Európai Unió és Kína között a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válság megoldása érdekében; úgy véli, ez nagyszerű lehetőséget nyújt Kína és az Európai Unió számára, hogy közösen bizonyságot tegyenek felelősségérzetükről és kivegyék részüket a válság megoldásából;

| 6. | úgy véli, hogy a Kínával folytatott kereskedelmi kapcsolatok fejlesztésének párhuzamosan kell haladnia az őszinte, eredményes és hatékony politikai párbeszéddel, amely a témák széles körét öleli fel; úgy véli, hogy az emberi jogoknak az Európai Unió és Kína közötti kapcsolatok alapvető és szerves részét kell képezniük; felhívja a Bizottságot, hogy a Kínával a megújított partnerségi és együttműködési megállapodásról folytatott tárgyalások során ragaszkodjon az emberi jogi záradék megerősítéséhez; |
| --- | --- |

6.

úgy véli, hogy a Kínával folytatott kereskedelmi kapcsolatok fejlesztésének párhuzamosan kell haladnia az őszinte, eredményes és hatékony politikai párbeszéddel, amely a témák széles körét öleli fel; úgy véli, hogy az emberi jogoknak az Európai Unió és Kína közötti kapcsolatok alapvető és szerves részét kell képezniük; felhívja a Bizottságot, hogy a Kínával a megújított partnerségi és együttműködési megállapodásról folytatott tárgyalások során ragaszkodjon az emberi jogi záradék megerősítéséhez;

| 7. | úgy véli, hogy a jelenlegi nyitott kereskedelmi rendszer ösztönözheti a Kína és a fejlődő országok közötti gazdasági kapcsolatokat várhatóan mindkét fél hasznára, továbbá példátlan lehetőséget biztosíthat a gazdasági növekedéshez és a felek világpiaci integrációjához, amennyiben a kereskedelmi politikák összhangban vannak a fejlesztési célkitűzésekkel, a gazdasági növekedés pedig hozzájárul a szegénység csökkentéséhez; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy a jelenlegi nyitott kereskedelmi rendszer ösztönözheti a Kína és a fejlődő országok közötti gazdasági kapcsolatokat várhatóan mindkét fél hasznára, továbbá példátlan lehetőséget biztosíthat a gazdasági növekedéshez és a felek világpiaci integrációjához, amennyiben a kereskedelmi politikák összhangban vannak a fejlesztési célkitűzésekkel, a gazdasági növekedés pedig hozzájárul a szegénység csökkentéséhez;

| 8. | szorgalmazza, hogy a Bizottság továbbra is tanúsítson nyitottságot a Kínával folytatott uniós kereskedelemben; úgy véli, hogy az Európai Uniónak és a tagállamoknak továbbra is nyitott, méltányos piacra jutást kell biztosítaniuk a kínai kivitel számára, és számítaniuk kell a Kína által előidézett kihívásra a versenyképesség terén; úgy véli, hogy Kínának viszonzásul meg kellene erősítenie a gazdasági nyitottság és a piaci reform melletti elkötelezettségét; |
| --- | --- |

8.

szorgalmazza, hogy a Bizottság továbbra is tanúsítson nyitottságot a Kínával folytatott uniós kereskedelemben; úgy véli, hogy az Európai Uniónak és a tagállamoknak továbbra is nyitott, méltányos piacra jutást kell biztosítaniuk a kínai kivitel számára, és számítaniuk kell a Kína által előidézett kihívásra a versenyképesség terén; úgy véli, hogy Kínának viszonzásul meg kellene erősítenie a gazdasági nyitottság és a piaci reform melletti elkötelezettségét;

| 9. | szorgalmazza, hogy Kína játsszon aktív, gazdasági és kereskedelmi súlyának megfelelő szerepet a WTO-ban, annak érdekében, hogy elősegítse az erős, átlátható szabályozási keret szerint működő globális kereskedelem akadálytalan fejlődését; |
| --- | --- |

9.

szorgalmazza, hogy Kína játsszon aktív, gazdasági és kereskedelmi súlyának megfelelő szerepet a WTO-ban, annak érdekében, hogy elősegítse az erős, átlátható szabályozási keret szerint működő globális kereskedelem akadálytalan fejlődését;

| 10. | üdvözli Kínának a 2008. november 15-én, Washingtonban tartott G-20 találkozón való részvételét, amelynek a gazdasági és pénzügyi világ ügyeiben való határozott részvételéhez kell vezetnie, és amelyet globális szintű, nagyobb felelősségvállalásoknak kell követniük; |
| --- | --- |

10.

üdvözli Kínának a 2008. november 15-én, Washingtonban tartott G-20 találkozón való részvételét, amelynek a gazdasági és pénzügyi világ ügyeiben való határozott részvételéhez kell vezetnie, és amelyet globális szintű, nagyobb felelősségvállalásoknak kell követniük;

| 11. | hangsúlyozza, hogy a protekcionizmus nem lehet Európa válasza az EU és Kína közötti kereskedelmi kapcsolatokban bekövetkezett növekedésre; úgy véli, hogy az Európai Uniónak és a tagállamoknak sürgősebb erőfeszítésekkel kellene törekedniük arra, hogy a lisszaboni reformmenetrend terén további előrehaladást érjenek el, annak érdekében, hogy kialakítsák és megszilárdítsák a komparatív előnyök területeit a világgazdaságban, és ösztönözzék az innovációt és a szakképzést; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy a protekcionizmus nem lehet Európa válasza az EU és Kína közötti kereskedelmi kapcsolatokban bekövetkezett növekedésre; úgy véli, hogy az Európai Uniónak és a tagállamoknak sürgősebb erőfeszítésekkel kellene törekedniük arra, hogy a lisszaboni reformmenetrend terén további előrehaladást érjenek el, annak érdekében, hogy kialakítsák és megszilárdítsák a komparatív előnyök területeit a világgazdaságban, és ösztönözzék az innovációt és a szakképzést;

| 12. | megállapítja, hogy a jelenlegi gazdasági válság kezelése érdekében a növekedésre és a munkahelyekre irányuló, nagyszabású kínai helyreállítási tervet ismertettek; hangsúlyozza, hogy a támogatási intézkedéseknek ideigleneseknek kell lenniük, meg kell felelniük a WTO-szabályoknak és nem torzíthatják a tisztességes versenyt; |
| --- | --- |

12.

megállapítja, hogy a jelenlegi gazdasági válság kezelése érdekében a növekedésre és a munkahelyekre irányuló, nagyszabású kínai helyreállítási tervet ismertettek; hangsúlyozza, hogy a támogatási intézkedéseknek ideigleneseknek kell lenniük, meg kell felelniük a WTO-szabályoknak és nem torzíthatják a tisztességes versenyt;

| 13. | üdvözli Kína szuverén állami vagyonalapjából és az állami tulajdonú vállalkozásoktól származó uniós befektetéseket, amelyek hozzájárulnak a munkahelyteremtéshez és a növekedéshez, valamint a kölcsönös előnyökhöz és a befektetési mozgások egyensúlyához; emlékeztet azonban a kínai pénzügyi piacok átláthatatlanságára, és hangsúlyozza legalább egy magatartási kódex bevezetésének fontosságát annak biztosítása érdekében, hogy az uniós piacot célzó kínai befektetési műveletek átláthatóak legyenek, továbbá felhívja az Európai Uniót és Kínát, hogy piacaik továbbra is legyenek nyitottak a befektetések számára, ugyanakkor vezessenek be az átláthatóságot célzó rendelkezéseket; |
| --- | --- |

13.

üdvözli Kína szuverén állami vagyonalapjából és az állami tulajdonú vállalkozásoktól származó uniós befektetéseket, amelyek hozzájárulnak a munkahelyteremtéshez és a növekedéshez, valamint a kölcsönös előnyökhöz és a befektetési mozgások egyensúlyához; emlékeztet azonban a kínai pénzügyi piacok átláthatatlanságára, és hangsúlyozza legalább egy magatartási kódex bevezetésének fontosságát annak biztosítása érdekében, hogy az uniós piacot célzó kínai befektetési műveletek átláthatóak legyenek, továbbá felhívja az Európai Uniót és Kínát, hogy piacaik továbbra is legyenek nyitottak a befektetések számára, ugyanakkor vezessenek be az átláthatóságot célzó rendelkezéseket;

Piacra jutás

| 14. | üdvözli a tényt, hogy Kínában a WTO-hoz való csatlakozás óta egyre nagyobb számban nyitottak meg iparágakat a külföldi befektetők előtt; ugyanakkor aggódik amiatt, hogy ezzel egy időben néhány ágazatban korlátozott vagy nem lehetséges a külföldi befektetés, valamint hogy megkülönböztető intézkedéseket vezettek be a külföldi cégek ellen, különösen a határokon átnyúló egyesülésekre és felvásárlásokra vonatkozóan; |
| --- | --- |

14.

üdvözli a tényt, hogy Kínában a WTO-hoz való csatlakozás óta egyre nagyobb számban nyitottak meg iparágakat a külföldi befektetők előtt; ugyanakkor aggódik amiatt, hogy ezzel egy időben néhány ágazatban korlátozott vagy nem lehetséges a külföldi befektetés, valamint hogy megkülönböztető intézkedéseket vezettek be a külföldi cégek ellen, különösen a határokon átnyúló egyesülésekre és felvásárlásokra vonatkozóan;

| 15. | úgy véli, hogy Kínában a protekcionista gyakorlatok, a túlzott bürokrácia, a renminbi alulértékelése, a különféle formákban történő támogatások, valamint a szellemi tulajdonjogok megfelelő és elfogadott szintű érvényesítésének hiánya sok uniós vállalatot meggátol a teljes körű piacra jutásban; |
| --- | --- |

15.

úgy véli, hogy Kínában a protekcionista gyakorlatok, a túlzott bürokrácia, a renminbi alulértékelése, a különféle formákban történő támogatások, valamint a szellemi tulajdonjogok megfelelő és elfogadott szintű érvényesítésének hiánya sok uniós vállalatot meggátol a teljes körű piacra jutásban;

| 16. | felhívja Kínát, hogy még nagyobb mértékben nyissa meg áru- és szolgáltatási piacait, és folytassa a gazdasági reformokat, hogy stabil, kiszámítható, átlátható jogi keretet alakítson ki az uniós vállalatok, különösen a kis- és középvállalkozások (kkv-k) számára; |
| --- | --- |

16.

felhívja Kínát, hogy még nagyobb mértékben nyissa meg áru- és szolgáltatási piacait, és folytassa a gazdasági reformokat, hogy stabil, kiszámítható, átlátható jogi keretet alakítson ki az uniós vállalatok, különösen a kis- és középvállalkozások (kkv-k) számára;

| 17. | felhívja a Bizottságot, hogy tárgyalja meg a kínai postatörvény-tervezetet a kínai kormánnyal, mindaddig, amíg ez a tervezet olyan rendelkezést tartalmaz, amely veszélyeztetné a külföldi expressz postai szolgáltatásokat; úgy véli, hogy a postai és expressz postai szolgáltatásokra vonatkozóan kiegyensúlyozott szabályozási keretre van szükség annak érdekében, hogy folytatni lehessen a külföldi befektetések és a tisztességes verseny támogatására irányuló kínai politikát az expressz kézbesítési ágazatban; |
| --- | --- |

17.

felhívja a Bizottságot, hogy tárgyalja meg a kínai postatörvény-tervezetet a kínai kormánnyal, mindaddig, amíg ez a tervezet olyan rendelkezést tartalmaz, amely veszélyeztetné a külföldi expressz postai szolgáltatásokat; úgy véli, hogy a postai és expressz postai szolgáltatásokra vonatkozóan kiegyensúlyozott szabályozási keretre van szükség annak érdekében, hogy folytatni lehessen a külföldi befektetések és a tisztességes verseny támogatására irányuló kínai politikát az expressz kézbesítési ágazatban;

| 18. | elismeri a kínai hatóságok által a közigazgatási terhek országos szintű csökkentése érdekében megtett lépéseket és az e-kormányzat terén tett előrehaladást, annak érdekében, hogy a jogszabályok a nyilvánosság számára hozzáférhetővé váljanak, ugyanakkor megjegyzi, hogy további előrehaladásra van szükség ahhoz, hogy a külföldi vállalatok számára biztosítsák a kínai piacokra való szabad és egyenlő feltételekkel történő bejutást; |
| --- | --- |

18.

elismeri a kínai hatóságok által a közigazgatási terhek országos szintű csökkentése érdekében megtett lépéseket és az e-kormányzat terén tett előrehaladást, annak érdekében, hogy a jogszabályok a nyilvánosság számára hozzáférhetővé váljanak, ugyanakkor megjegyzi, hogy további előrehaladásra van szükség ahhoz, hogy a külföldi vállalatok számára biztosítsák a kínai piacokra való szabad és egyenlő feltételekkel történő bejutást;

| 19. | hangsúlyozza, hogy a kínai piacra való bejutás vonatkozásában a további nyitás az uniós vállalatok számára számos területen fog lehetőségeket kínálni, így például a gépgyártás, a vegyi anyagok, az autóipar, a gyógyszergyártás, az információs és kommunikációs technológiák (IKT), a tiszta fejlesztési mechanizmusokkal (CDM) kapcsolatos projektek, a mezőgazdaság, az építőipar, valamint a pénzügyi, biztosítási, távközlési és kiskereskedelmi szolgáltatások területén; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy a kínai piacra való bejutás vonatkozásában a további nyitás az uniós vállalatok számára számos területen fog lehetőségeket kínálni, így például a gépgyártás, a vegyi anyagok, az autóipar, a gyógyszergyártás, az információs és kommunikációs technológiák (IKT), a tiszta fejlesztési mechanizmusokkal (CDM) kapcsolatos projektek, a mezőgazdaság, az építőipar, valamint a pénzügyi, biztosítási, távközlési és kiskereskedelmi szolgáltatások területén;

Akadályok, szabványok

| 20. | megjegyzi, hogy a nem tarifális akadályok komoly akadályt jelentenek a Kínában jelen lévő uniós vállalatok, valamint az Európai Unióban jelen lévő kínai és nem uniós vállalatok, különösen a kkv-k számára; |
| --- | --- |

20.

megjegyzi, hogy a nem tarifális akadályok komoly akadályt jelentenek a Kínában jelen lévő uniós vállalatok, valamint az Európai Unióban jelen lévő kínai és nem uniós vállalatok, különösen a kkv-k számára;

| 21. | felhívja Kínát, hogy fogadjon el nemzetközi szabványokat a termékekre és szolgáltatásokra vonatkozóan, annak érdekében, hogy ezzel ösztönözze a Kína és más országok közötti további kereskedelmet; üdvözli a tényt, hogy Kína fokozza részvételét a nemzetközi szabványügyi testületekben, és úgy véli, hogy ezt bátorítani kell, valamint viszonozni a kínai szabványügyi testületekben való uniós részvétellel; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a kínai behozatal megfeleljen az élelmiszerekre és a nem élelmiszer jellegű termékekre vonatkozó európai előírásoknak; |
| --- | --- |

21.

felhívja Kínát, hogy fogadjon el nemzetközi szabványokat a termékekre és szolgáltatásokra vonatkozóan, annak érdekében, hogy ezzel ösztönözze a Kína és más országok közötti további kereskedelmet; üdvözli a tényt, hogy Kína fokozza részvételét a nemzetközi szabványügyi testületekben, és úgy véli, hogy ezt bátorítani kell, valamint viszonozni a kínai szabványügyi testületekben való uniós részvétellel; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a kínai behozatal megfeleljen az élelmiszerekre és a nem élelmiszer jellegű termékekre vonatkozó európai előírásoknak;

Nyersanyagok

| 22. | helyteleníti a kínai kormány által a kivitelre vonatkozóan folyamatosan alkalmazott kereskedelemtorzító korlátozásokat, például a nyersanyagokra kivetett exportadókat; felhívja a Bizottságot, hogy a Kínával folytatott valamennyi kétoldalú tárgyalása során ragaszkodjon az összes meglévő exportkorlátozás megszüntetéséhez; hangsúlyozza, hogy ezen exportkorlátozások megszüntetése az Európai Unió és Kína közötti tisztességes kereskedelem létfontosságú elemét képezi; hangsúlyozza, hogy a Kínával kötendő valamennyi jövőbeli kereskedelmi megállapodást értékelni fogja ebben a vonatkozásban; |
| --- | --- |

22.

helyteleníti a kínai kormány által a kivitelre vonatkozóan folyamatosan alkalmazott kereskedelemtorzító korlátozásokat, például a nyersanyagokra kivetett exportadókat; felhívja a Bizottságot, hogy a Kínával folytatott valamennyi kétoldalú tárgyalása során ragaszkodjon az összes meglévő exportkorlátozás megszüntetéséhez; hangsúlyozza, hogy ezen exportkorlátozások megszüntetése az Európai Unió és Kína közötti tisztességes kereskedelem létfontosságú elemét képezi; hangsúlyozza, hogy a Kínával kötendő valamennyi jövőbeli kereskedelmi megállapodást értékelni fogja ebben a vonatkozásban;

Állami támogatás

| 23. | aggodalmát fejezi ki az iparpolitikába való folyamatos állami beavatkozás és a kifejezetten megkülönböztető jellegű korlátozások miatt, mint például az exportfinanszírozás korlátlan állami támogatása és a külföldi tulajdon mértékének korlátozása bizonyos ágazatokban, amelyek torzítják a kínai piacot az uniós vállalatok számára; |
| --- | --- |

23.

aggodalmát fejezi ki az iparpolitikába való folyamatos állami beavatkozás és a kifejezetten megkülönböztető jellegű korlátozások miatt, mint például az exportfinanszírozás korlátlan állami támogatása és a külföldi tulajdon mértékének korlátozása bizonyos ágazatokban, amelyek torzítják a kínai piacot az uniós vállalatok számára;

Közbeszerzés

| 24. | felhívja Kínát, hogy – 2001-ben tett kötelezettségvállalásának megfelelően – csatlakozzon a közbeszerzésről szóló megállapodáshoz (GPA), és építő módon vegyen részt a közbeszerzési piacainak megnyitásáról szóló tárgyalásokban, és – e tárgyalások sikeres kimeneteléig – alkalmazzon átlátható, kiszámítható és tisztességes eljárásokat a közbeszerzési szerződések odaítélésekor, hogy a külföldi vállalatok egyenlő feltételek mellett tudjanak versenyezni; felhívja Kínát, hogy biztosítson azonnali piacra jutást a Kínában letelepedett és ott működő uniós vállalatok számára; |
| --- | --- |

24.

felhívja Kínát, hogy – 2001-ben tett kötelezettségvállalásának megfelelően – csatlakozzon a közbeszerzésről szóló megállapodáshoz (GPA), és építő módon vegyen részt a közbeszerzési piacainak megnyitásáról szóló tárgyalásokban, és – e tárgyalások sikeres kimeneteléig – alkalmazzon átlátható, kiszámítható és tisztességes eljárásokat a közbeszerzési szerződések odaítélésekor, hogy a külföldi vállalatok egyenlő feltételek mellett tudjanak versenyezni; felhívja Kínát, hogy biztosítson azonnali piacra jutást a Kínában letelepedett és ott működő uniós vállalatok számára;

Valuta

| 25. | üdvözli a 2008-ban renminbi értékének az idei évben tapasztalt bizonyos mértékű emelkedését; szorgalmazza, hogy Kína hagyja tovább emelkedni a renminbi értékét, annak érdekében, hogy a nemzetközi pénzügyi piacokon mért értéke – különösen az euróhoz viszonyítva – jobban tükrözze Kína gazdasági helyzetét; sürgeti Kínát, hogy devizatartalékainak nagyobb hányadát tartsa euróban; |
| --- | --- |

25.

üdvözli a 2008-ban renminbi értékének az idei évben tapasztalt bizonyos mértékű emelkedését; szorgalmazza, hogy Kína hagyja tovább emelkedni a renminbi értékét, annak érdekében, hogy a nemzetközi pénzügyi piacokon mért értéke – különösen az euróhoz viszonyítva – jobban tükrözze Kína gazdasági helyzetét; sürgeti Kínát, hogy devizatartalékainak nagyobb hányadát tartsa euróban;

Uniós jelenlét/segítségnyújtás

| 26. | üdvözli a kkv-kat segíteni hivatott pekingi uniós központ létrehozásában és a központ jövőjének biztosítása érdekében az annak finanszírozására szolgáló állandó költségvetési tétel terén történt előrelépést; hangsúlyozza a központ egyértelmű megbízatásának szükségességét, amely ezáltal nem eredményez kettős struktúrákat és az uniós tagállamok meglévő állami és magánintézményeivel kialakuló szinergiákhoz vezet; üdvözli a szellemi tulajdonjogokkal kapcsolatban a kkv-ket segítő ügyfélszolgálat által végzett munkát, melynek során tájékoztatást és képzést biztosítanak az EU kkv-k számára a szellemi tulajdonjogok Kínában történő védelme és érvényesítése vonatkozásában; |
| --- | --- |

26.

üdvözli a kkv-kat segíteni hivatott pekingi uniós központ létrehozásában és a központ jövőjének biztosítása érdekében az annak finanszírozására szolgáló állandó költségvetési tétel terén történt előrelépést; hangsúlyozza a központ egyértelmű megbízatásának szükségességét, amely ezáltal nem eredményez kettős struktúrákat és az uniós tagállamok meglévő állami és magánintézményeivel kialakuló szinergiákhoz vezet; üdvözli a szellemi tulajdonjogokkal kapcsolatban a kkv-ket segítő ügyfélszolgálat által végzett munkát, melynek során tájékoztatást és képzést biztosítanak az EU kkv-k számára a szellemi tulajdonjogok Kínában történő védelme és érvényesítése vonatkozásában;

| 27. | hangsúlyozza, hogy különösen a kkv-k támogatása fontos a piacra jutás akadályainak leküzdése érdekében; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák a piacra jutást segítő uniós csoportok sikeres működését Kínában; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza, hogy különösen a kkv-k támogatása fontos a piacra jutás akadályainak leküzdése érdekében; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák a piacra jutást segítő uniós csoportok sikeres működését Kínában;

Energia, fenntartható energia

| 28. | felhívja az Európai Uniót és Kínát, hogy tegyenek lépéseket a környezetbarát áruk és szolgáltatások kereskedelmének, a fenntartható projektekbe és az infrastruktúrába történő befektetések növelésének elősegítésére, valamint az ipar fejlesztésének ösztönzésére a szén-dioxid-kibocsátás csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

28.

felhívja az Európai Uniót és Kínát, hogy tegyenek lépéseket a környezetbarát áruk és szolgáltatások kereskedelmének, a fenntartható projektekbe és az infrastruktúrába történő befektetések növelésének elősegítésére, valamint az ipar fejlesztésének ösztönzésére a szén-dioxid-kibocsátás csökkentése érdekében;

| 29. | hangsúlyozza a megújuló energiaforrások ágazatában működő európai vállalatok számára a feltörekvő kínai ágazatban rejlő lehetőségeket; felhívja Kínát, hogy javítsa a piacra jutást ezen a téren; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza a megújuló energiaforrások ágazatában működő európai vállalatok számára a feltörekvő kínai ágazatban rejlő lehetőségeket; felhívja Kínát, hogy javítsa a piacra jutást ezen a téren;

| 30. | felszólít az Európai Unió és Kína közötti fokozott együttműködésre annak érdekében, hogy előmozdítsák az alacsony szénfelhasználású technológiák, különösen az energiahatékonyság és a megújuló energiaforrások átvételét; hangsúlyozza a szénmegkötés és -tárolás fejlesztésének és kiaknázásának alapvető jelentőségét Kínában, tekintettel a szén gazdaságban betöltött fontos szerepére; felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a fenntartható fejlődéssel kapcsolatban bevált gyakorlatok Kínával történő cseréjének további támogatási módjait; |
| --- | --- |

30.

felszólít az Európai Unió és Kína közötti fokozott együttműködésre annak érdekében, hogy előmozdítsák az alacsony szénfelhasználású technológiák, különösen az energiahatékonyság és a megújuló energiaforrások átvételét; hangsúlyozza a szénmegkötés és -tárolás fejlesztésének és kiaknázásának alapvető jelentőségét Kínában, tekintettel a szén gazdaságban betöltött fontos szerepére; felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a fenntartható fejlődéssel kapcsolatban bevált gyakorlatok Kínával történő cseréjének további támogatási módjait;

Pénzügyi szolgáltatások

| 31. | kifejezi amiatti aggodalmát, hogy Kínában még mindig korlátozzák vannak az uniós vállalatok befektetései, különösen a bank- és biztosítási ágazatban, a súlyos és megkülönböztető engedélyezési költségek és a kínai cégekkel közös üzleti vállalkozásokat előíró szabályok miatt; felszólítja Kínát, hogy sürgősen foglalkozzon ezekkel a kérdésekkel; |
| --- | --- |

31.

kifejezi amiatti aggodalmát, hogy Kínában még mindig korlátozzák vannak az uniós vállalatok befektetései, különösen a bank- és biztosítási ágazatban, a súlyos és megkülönböztető engedélyezési költségek és a kínai cégekkel közös üzleti vállalkozásokat előíró szabályok miatt; felszólítja Kínát, hogy sürgősen foglalkozzon ezekkel a kérdésekkel;

| 32. | úgy véli, hogy a stabil, tőkeerős, nyílt, átlátható és megfelelően szabályozott pénzügyi piacok serkenthetik a gazdasági növekedést, és úgy véli, hogy a kínai értékpapír-, bank- és biztosítási ágazat nem eléggé fejlett, és arra ösztönzi Kínát, hogy teljes mértékben vegyen részt a pénzügyi piacokat szabályozó és felügyelő hálózat bevezetéséről folytatott átfogó vitában; |
| --- | --- |

32.

úgy véli, hogy a stabil, tőkeerős, nyílt, átlátható és megfelelően szabályozott pénzügyi piacok serkenthetik a gazdasági növekedést, és úgy véli, hogy a kínai értékpapír-, bank- és biztosítási ágazat nem eléggé fejlett, és arra ösztönzi Kínát, hogy teljes mértékben vegyen részt a pénzügyi piacokat szabályozó és felügyelő hálózat bevezetéséről folytatott átfogó vitában;

| 33. | hangsúlyozza Kína bevonásának és a Nemzetközi Valutaalappal való együttműködésnek a fontosságát a szuverén állami vagyonalapokra vonatkozó világszintű magatartási kódex kidolgozása tekintetében, amely várhatóan fokozza az átláthatóságot; |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza Kína bevonásának és a Nemzetközi Valutaalappal való együttműködésnek a fontosságát a szuverén állami vagyonalapokra vonatkozó világszintű magatartási kódex kidolgozása tekintetében, amely várhatóan fokozza az átláthatóságot;

| 34. | felhívja a Bizottságot, hogy amint lehetséges, értékelje a pénzügyi és gazdasági válságnak azon érintett európai ipari és szolgáltatási ágazatokra gyakorolt hatását, amelyek meghatározó szerepet töltenek be az Európai Unió és Kína közötti export-import kapcsolat meghatározásában; kéri, hogy amint egyértelmű tendencia ismerhető fel, ezt az értékelést a Parlamentnek küldjék meg; |
| --- | --- |

34.

felhívja a Bizottságot, hogy amint lehetséges, értékelje a pénzügyi és gazdasági válságnak azon érintett európai ipari és szolgáltatási ágazatokra gyakorolt hatását, amelyek meghatározó szerepet töltenek be az Európai Unió és Kína közötti export-import kapcsolat meghatározásában; kéri, hogy amint egyértelmű tendencia ismerhető fel, ezt az értékelést a Parlamentnek küldjék meg;

Szabad és tisztességes kereskedelem

Dömpingellenes fellépés/piacgazdasági státusz

| 35. | úgy véli, hogy a kereskedelmi hatóságok közötti állandó párbeszéd segíthet a kereskedelmi viták megelőzésében és azok rendezésében; mindazonáltal megállapítja, hogy a kereskedelmi védelmi eszközök hatékony és eredményes felhasználása hozzájárul a tisztességes feltételek biztosításához a Kína és az Európai Unió közötti kereskedelemben, tekintve a kínai termelők ellen benyújtott dömpingellenes ügyek számának emelkedését; |
| --- | --- |

35.

úgy véli, hogy a kereskedelmi hatóságok közötti állandó párbeszéd segíthet a kereskedelmi viták megelőzésében és azok rendezésében; mindazonáltal megállapítja, hogy a kereskedelmi védelmi eszközök hatékony és eredményes felhasználása hozzájárul a tisztességes feltételek biztosításához a Kína és az Európai Unió közötti kereskedelemben, tekintve a kínai termelők ellen benyújtott dömpingellenes ügyek számának emelkedését;

| 36. | úgy véli, hogy Kína gazdasága sok területen még mindig nem teljesíti azokat a kritériumokat, amelyek alapján piacgazdaságnak lehetne tekinteni, és felszólítja a Bizottságot, hogy működjön együtt a kínai kormánnyal a piacgazdasági státusz előtt álló akadályok leküzdésében, és csak akkor adja meg Kínának ezt a státuszt, amikor teljesíti a kritériumokat; |
| --- | --- |

36.

úgy véli, hogy Kína gazdasága sok területen még mindig nem teljesíti azokat a kritériumokat, amelyek alapján piacgazdaságnak lehetne tekinteni, és felszólítja a Bizottságot, hogy működjön együtt a kínai kormánnyal a piacgazdasági státusz előtt álló akadályok leküzdésében, és csak akkor adja meg Kínának ezt a státuszt, amikor teljesíti a kritériumokat;

Szellemi tulajdonjogok és hamisítás

| 37. | aggodalommal veszi tudomásul, hogy bár Kínában történt előrelépés a szellemi tulajdonra vonatkozó jogszabályok összehangolása terén, a szellemi tulajdonjogok hatékony végrehajtása és érvényesítése továbbra is rendkívül bizonytalan; |
| --- | --- |

37.

aggodalommal veszi tudomásul, hogy bár Kínában történt előrelépés a szellemi tulajdonra vonatkozó jogszabályok összehangolása terén, a szellemi tulajdonjogok hatékony végrehajtása és érvényesítése továbbra is rendkívül bizonytalan;

| 38. | felszólítja Kínát, hogy fokozott erőfeszítésekkel próbálja kezelni a szellemi tulajdonjogok végrehajtásának és érvényesítésének hiányát; hangsúlyozza a központi és a regionális kereskedelempolitika és szabályozás harmonizációjának fontosságát Kínában, és annak egységes végrehajtását az ország egész területén; |
| --- | --- |

38.

felszólítja Kínát, hogy fokozott erőfeszítésekkel próbálja kezelni a szellemi tulajdonjogok végrehajtásának és érvényesítésének hiányát; hangsúlyozza a központi és a regionális kereskedelempolitika és szabályozás harmonizációjának fontosságát Kínában, és annak egységes végrehajtását az ország egész területén;

| 39. | aggódik a hamisított és kalóztermékek Kínán belüli előállításának mértéke miatt, mivel ez továbbra is riasztóan magas szinten van; felszólítja a Bizottságot, hogy az országos és regionális szintű kínai hatóságokkal együttműködésben folytassa a hamisítás elleni küzdelmét; |
| --- | --- |

39.

aggódik a hamisított és kalóztermékek Kínán belüli előállításának mértéke miatt, mivel ez továbbra is riasztóan magas szinten van; felszólítja a Bizottságot, hogy az országos és regionális szintű kínai hatóságokkal együttműködésben folytassa a hamisítás elleni küzdelmét;

| 40. | mély aggodalmának ad hangot amiatt, hogy Kínában nő az olyan használati minták és mintaoltalmak száma, amelyek gyakran már létező európai technológia másolatai vagy apróbb módosításai, és amelyek nem járulnak hozzá a tényleges innovációhoz; |
| --- | --- |

40.

mély aggodalmának ad hangot amiatt, hogy Kínában nő az olyan használati minták és mintaoltalmak száma, amelyek gyakran már létező európai technológia másolatai vagy apróbb módosításai, és amelyek nem járulnak hozzá a tényleges innovációhoz;

| 41. | úgy véli, hogy ahogy Kína egyre innovatívabbá válik, saját jól felfogott érdekében áll a szellemi tulajdonjogok védelme; mindazonáltal úgy véli, hogy az olyan szabályozás, amely megköveteli az újítások kizárólag Kínában történő bejegyzését, súlyosan korlátozná az üzleti tevékenységeket, megakadályozná, hogy Kínának haszna származzon az innovációból, és leértékelné a „Made in China” védjegyet; |
| --- | --- |

41.

úgy véli, hogy ahogy Kína egyre innovatívabbá válik, saját jól felfogott érdekében áll a szellemi tulajdonjogok védelme; mindazonáltal úgy véli, hogy az olyan szabályozás, amely megköveteli az újítások kizárólag Kínában történő bejegyzését, súlyosan korlátozná az üzleti tevékenységeket, megakadályozná, hogy Kínának haszna származzon az innovációból, és leértékelné a „Made in China” védjegyet;

Vámügyek

| 42. | üdvözli egy szellemi tulajdonjogokkal kapcsolatos közös vámügyi végrehajtási cselekvési terv aláírását, amelynek célja a hamisított áruk lefoglalásával kapcsolatos vámügyi együttműködés javítása, valamint a hamisított áruk értékesítésének csökkentését célzó konkrét intézkedések végrehajtása; felszólítja a Bizottságot, hogy tárgyaljon Kínával a hamisítás elleni kereskedelmi megállapodásban (ACTA) való részvétellel kapcsolatos feltételeiről; |
| --- | --- |

42.

üdvözli egy szellemi tulajdonjogokkal kapcsolatos közös vámügyi végrehajtási cselekvési terv aláírását, amelynek célja a hamisított áruk lefoglalásával kapcsolatos vámügyi együttműködés javítása, valamint a hamisított áruk értékesítésének csökkentését célzó konkrét intézkedések végrehajtása; felszólítja a Bizottságot, hogy tárgyaljon Kínával a hamisítás elleni kereskedelmi megállapodásban (ACTA) való részvétellel kapcsolatos feltételeiről;

| 43. | felkéri a Bizottságot, hogy a kereskedelem megkönnyítése érdekében fokozza a vám-együttműködési megállapodás keretében történő együttműködést a kínai hatóságokkal; |
| --- | --- |

43.

felkéri a Bizottságot, hogy a kereskedelem megkönnyítése érdekében fokozza a vám-együttműködési megállapodás keretében történő együttműködést a kínai hatóságokkal;

| 44. | felkéri a Bizottságot, hogy a textiltermékekről szóló 2005. évi egyetértési megállapodást követően folytassa tovább a tárgyalásokat az EU–Kína textilkereskedelmi párbeszédben és a magas szintű gazdasági és kereskedelmi párbeszéd mechanizmusában történt fejleményekről; felhívja a Bizottságot, hogy kísérje szorosan figyelemmel a Kínából származó textilbehozatalt; |
| --- | --- |

44.

felkéri a Bizottságot, hogy a textiltermékekről szóló 2005. évi egyetértési megállapodást követően folytassa tovább a tárgyalásokat az EU–Kína textilkereskedelmi párbeszédben és a magas szintű gazdasági és kereskedelmi párbeszéd mechanizmusában történt fejleményekről; felhívja a Bizottságot, hogy kísérje szorosan figyelemmel a Kínából származó textilbehozatalt;

Társadalmi és környezeti hatás

| 45. | súlyos aggodalmának ad hangot a kínai ipar által okozott szennyezés magas szintje és a természeti erőforrások növekvő fogyasztása miatt, különös tekintettel a nem fenntartható forrásokból nyert erőforrásokra; tudatában van annak, hogy a kialakult helyzetért Európa is felelős, mivel a kínai ipari termelés nagy hányadát európai cégek adják, vagy azt európai cégek és kiskereskedők rendelik meg Európában történő fogyasztás céljára; |
| --- | --- |

45.

súlyos aggodalmának ad hangot a kínai ipar által okozott szennyezés magas szintje és a természeti erőforrások növekvő fogyasztása miatt, különös tekintettel a nem fenntartható forrásokból nyert erőforrásokra; tudatában van annak, hogy a kialakult helyzetért Európa is felelős, mivel a kínai ipari termelés nagy hányadát európai cégek adják, vagy azt európai cégek és kiskereskedők rendelik meg Európában történő fogyasztás céljára;

| 46. | megállapítja, hogy az elmúlt évek erőteljes kínai gazdasági növekedésének előnyeiből nem részesült a kínai lakosság összes rétege, és a gazdagok és a szegények közötti társadalmi szakadék soha nem volt annyira jelentős, mint most; |
| --- | --- |

46.

megállapítja, hogy az elmúlt évek erőteljes kínai gazdasági növekedésének előnyeiből nem részesült a kínai lakosság összes rétege, és a gazdagok és a szegények közötti társadalmi szakadék soha nem volt annyira jelentős, mint most;

| 47. | üdvözli Kína környezetvédelem területén folytatott tevékenységét a 2008-as olimpiai játékokra való felkészülés keretében; felszólítja a kínai kormányt, hogy járuljon hozzá aktívan az ENSZ 2009. november 30. és december 11. között Koppenhágában tartandó éghajlati konferenciájának (COP 15) sikeréhez, oly módon, hogy ösztönzi a pénzügyi szektort egy nemzetközi kibocsátáskereskedelmi rendszer bevezetésére való felkészülésre; |
| --- | --- |

47.

üdvözli Kína környezetvédelem területén folytatott tevékenységét a 2008-as olimpiai játékokra való felkészülés keretében; felszólítja a kínai kormányt, hogy járuljon hozzá aktívan az ENSZ 2009. november 30. és december 11. között Koppenhágában tartandó éghajlati konferenciájának (COP 15) sikeréhez, oly módon, hogy ösztönzi a pénzügyi szektort egy nemzetközi kibocsátáskereskedelmi rendszer bevezetésére való felkészülésre;

| 48. | szorgalmazza, hogy Kína vegyen részt a COP 15-ön, és fogadja el felelősségét azáltal, hogy vállalja az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésében és az éghajlatváltozás elleni küzdelemben világszinten rá jutó részt; |
| --- | --- |

48.

szorgalmazza, hogy Kína vegyen részt a COP 15-ön, és fogadja el felelősségét azáltal, hogy vállalja az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésében és az éghajlatváltozás elleni küzdelemben világszinten rá jutó részt;

| 49. | szorgalmazza, hogy a kínai hatóságok tegyenek konkrét lépéseket az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére szolgáló technológiák és gyakorlatok használatának elfogadása és ösztönzése érdekében; megállapítja, hogy a környezetbarát üzleti technológiák ösztönzése nélkülözhetetlen lesz, ha a kínai kormány fenn kívánja tartani a gazdasági növekedést, és ezzel egyidejűleg védeni kívánja a környezetet; elismeri, hogy Kínától nem várható el, hogy arra kérje lakosságát, hogy nyugati intézkedések nélkül, egyedül viselje az üvegházhatást okozó gázok kibocsátása korlátozásának terhét; |
| --- | --- |

49.

szorgalmazza, hogy a kínai hatóságok tegyenek konkrét lépéseket az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére szolgáló technológiák és gyakorlatok használatának elfogadása és ösztönzése érdekében; megállapítja, hogy a környezetbarát üzleti technológiák ösztönzése nélkülözhetetlen lesz, ha a kínai kormány fenn kívánja tartani a gazdasági növekedést, és ezzel egyidejűleg védeni kívánja a környezetet; elismeri, hogy Kínától nem várható el, hogy arra kérje lakosságát, hogy nyugati intézkedések nélkül, egyedül viselje az üvegházhatást okozó gázok kibocsátása korlátozásának terhét;

| 50. | aggódik a Kínában zajló gyermekmunka miatt; felkéri a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb foglalkozzon ezzel a kérdéssel, és felkéri a kínai kormányt, hogy tegyen maximális erőfeszítéseket a kiváltó okok megszüntetésére e jelenség felszámolása érdekében; |
| --- | --- |

50.

aggódik a Kínában zajló gyermekmunka miatt; felkéri a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb foglalkozzon ezzel a kérdéssel, és felkéri a kínai kormányt, hogy tegyen maximális erőfeszítéseket a kiváltó okok megszüntetésére e jelenség felszámolása érdekében;

| 51. | szorgalmazza, hogy Kína ratifikálja a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) legfontosabb egyezményeit, különösen az egyesülési szabadság és a szervezkedési jog védelméről szóló 87. egyezményt, valamint a polgári és politikai jogok nemzetközi egyezségokmányát, amelyet Kína aláírt, de még nem erősített meg; |
| --- | --- |

51.

szorgalmazza, hogy Kína ratifikálja a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) legfontosabb egyezményeit, különösen az egyesülési szabadság és a szervezkedési jog védelméről szóló 87. egyezményt, valamint a polgári és politikai jogok nemzetközi egyezségokmányát, amelyet Kína aláírt, de még nem erősített meg;

| 52. | üdvözli, hogy Kína átülteti nemzeti jogába a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardokat (IFRS); ösztönzi Kínát, hogy folytassa az IFRS elfogadását és biztosítsa gyakorlati végrehajtását; felhívja a Bizottságot, hogy gondosan kísérje figyelemmel az IFRS elfogadását és végrehajtását Kínában; |
| --- | --- |

52.

üdvözli, hogy Kína átülteti nemzeti jogába a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardokat (IFRS); ösztönzi Kínát, hogy folytassa az IFRS elfogadását és biztosítsa gyakorlati végrehajtását; felhívja a Bizottságot, hogy gondosan kísérje figyelemmel az IFRS elfogadását és végrehajtását Kínában;

| 53. | felszólítja a Kínában működő európai vállalkozásokat, hogy a vállalati társadalmi felelősség terén alkalmazzák a legmagasabb szintű nemzetközi normákat és legjobb gyakorlatokat a munkavállalók és a környezet tekintetében; |
| --- | --- |

53.

felszólítja a Kínában működő európai vállalkozásokat, hogy a vállalati társadalmi felelősség terén alkalmazzák a legmagasabb szintű nemzetközi normákat és legjobb gyakorlatokat a munkavállalók és a környezet tekintetében;

| 54. | aggodalmát fejezi ki a Kínában fennálló munkakörülményekkel és a munkavállalók jogaival kapcsolatban; felhívja Kínát, hogy javítsa a munkakörülményeket annak érdekében, hogy azok szintje elérje az ILO legfontosabb normáit; |
| --- | --- |

54.

aggodalmát fejezi ki a Kínában fennálló munkakörülményekkel és a munkavállalók jogaival kapcsolatban; felhívja Kínát, hogy javítsa a munkakörülményeket annak érdekében, hogy azok szintje elérje az ILO legfontosabb normáit;

| 55. | felhívja az Európai Uniót és Kínát a gépkocsikra, a tehergépkocsikra, a nehézgépjárművekre, a légi közlekedésre és a hajózásra vonatkozó szabványokkal kapcsolatos együttműködésre az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentése és a szabványok környezetbarátabbá tétele érdekében; |
| --- | --- |

55.

felhívja az Európai Uniót és Kínát a gépkocsikra, a tehergépkocsikra, a nehézgépjárművekre, a légi közlekedésre és a hajózásra vonatkozó szabványokkal kapcsolatos együttműködésre az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentése és a szabványok környezetbarátabbá tétele érdekében;

| 56. | felszólít az Európai Unió és Kína közötti együttműködésre a vegyi anyagokra vonatkozó szabályozás, érékelés és engedélyezés (REACH) terén; |
| --- | --- |

56.

felszólít az Európai Unió és Kína közötti együttműködésre a vegyi anyagokra vonatkozó szabályozás, érékelés és engedélyezés (REACH) terén;

| 57. | riasztónak találja a nem biztonságos kínai termékekkel kapcsolatos közelmúltbeli számos közelmúltbeli eseményt, és különösen a gyermekjátékokat, élelmiszereket és gyógyszereket érintő eseteket; üdvözli a kínai kormány határozott szándékát e probléma megoldására; felszólítja a Bizottságot, hogy erősítse meg a kínai hatóságoknak nyújtott támogatást és a velük való együttműködést ezen a téren; |
| --- | --- |

57.

riasztónak találja a nem biztonságos kínai termékekkel kapcsolatos közelmúltbeli számos közelmúltbeli eseményt, és különösen a gyermekjátékokat, élelmiszereket és gyógyszereket érintő eseteket; üdvözli a kínai kormány határozott szándékát e probléma megoldására; felszólítja a Bizottságot, hogy erősítse meg a kínai hatóságoknak nyújtott támogatást és a velük való együttműködést ezen a téren;

| 58. | határozottan elítéli a kínai hatóságok által az anyatej-helyettesítő tápszerek melaminnal való fertőzésében részt vevő egyes személyekkel szemben kirótt halálbüntetést; |
| --- | --- |

58.

határozottan elítéli a kínai hatóságok által az anyatej-helyettesítő tápszerek melaminnal való fertőzésében részt vevő egyes személyekkel szemben kirótt halálbüntetést;

| 59. | üdvözli a Bizottság által e téren tett erőfeszítéseket, amelyek a forrásuknál azonosított, a Rapex-Kína rendszerben jelzett veszélyes árukkal összefüggő kínai végrehajtási intézkedésekről szóló új, negyedéves jelentéstételi rendszernek köszönhetően növelik az európai fogyasztók biztonságát; |
| --- | --- |

59.

üdvözli a Bizottság által e téren tett erőfeszítéseket, amelyek a forrásuknál azonosított, a Rapex-Kína rendszerben jelzett veszélyes árukkal összefüggő kínai végrehajtási intézkedésekről szóló új, negyedéves jelentéstételi rendszernek köszönhetően növelik az európai fogyasztók biztonságát;

| 60. | hangsúlyozza a Bizottság, az USA és Kína illetékes hivatalai közötti háromoldalú kapcsolatok fontosságát, amelyek célja a termékbiztonság globális irányításának javítása; úgy ítéli meg, hogy e téren különösen hasznos lenne, ha a lehető legrövidebb időn belül konkrét formába öntenék a Bizottság által tett, a Transzatlanti Gazdasági Tanács keretei között közös termék- és importbiztonsági munkacsoport létrehozására irányuló javaslatot; |
| --- | --- |

60.

hangsúlyozza a Bizottság, az USA és Kína illetékes hivatalai közötti háromoldalú kapcsolatok fontosságát, amelyek célja a termékbiztonság globális irányításának javítása; úgy ítéli meg, hogy e téren különösen hasznos lenne, ha a lehető legrövidebb időn belül konkrét formába öntenék a Bizottság által tett, a Transzatlanti Gazdasági Tanács keretei között közös termék- és importbiztonsági munkacsoport létrehozására irányuló javaslatot;

Jövőbeni lépések

| 61. | megállapítja, hogy a kínai társadalom az elmúlt 30 év során sokat változott, és hogy tartós fejlődés csak lassan következhet be; úgy véli, hogy a demokráciához hatékony civil társadalomra van szükség, amelyet másrészt erősítenek az Európai Unióval folytatott kereskedelmi és gazdasági kapcsolatok is; éppen ezért úgy véli, hogy a „voir caractere avantkereskedelem révén bekövetkező változás”voir caractere avant lehetőség Kína nyílt és demokratikus, minden társadalmi réteg számára előnyöket nyújtó társadalommá válásának támogatására; miközben sajnálkozásának ad hangot amiatt, hogy az EU és a Kína közötti gazdasági és kereskedelmi kapcsolatok élénkülésével párhuzamosan nem következett be lényeges előrelépés az emberi jogi párbeszéd terén, úgy véli, hogy – különösen a környezetvédelem és a szociális ügyek területén – további reformokra van szükség az általános és tartós előrehaladás biztosításához; |
| --- | --- |

61.

megállapítja, hogy a kínai társadalom az elmúlt 30 év során sokat változott, és hogy tartós fejlődés csak lassan következhet be; úgy véli, hogy a demokráciához hatékony civil társadalomra van szükség, amelyet másrészt erősítenek az Európai Unióval folytatott kereskedelmi és gazdasági kapcsolatok is; éppen ezért úgy véli, hogy a „voir caractere avantkereskedelem révén bekövetkező változás”voir caractere avant lehetőség Kína nyílt és demokratikus, minden társadalmi réteg számára előnyöket nyújtó társadalommá válásának támogatására; miközben sajnálkozásának ad hangot amiatt, hogy az EU és a Kína közötti gazdasági és kereskedelmi kapcsolatok élénkülésével párhuzamosan nem következett be lényeges előrelépés az emberi jogi párbeszéd terén, úgy véli, hogy – különösen a környezetvédelem és a szociális ügyek területén – további reformokra van szükség az általános és tartós előrehaladás biztosításához;

| 62. | sajnálja, hogy Kína a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válság miatt elhalasztotta az EU–Kína csúcstalálkozót, amelyre 2008. december 1-jén Lyonban került volna sor, és hangsúlyozza az éghajlatváltozással kapcsolatban folytatandó konstruktív párbeszéd rendkívüli fontosságát és a világgazdaságnak ebben a kritikus pillanatában a főbb kereskedelmi kérdésekkel kapcsolatos kölcsönös megértést; reméli, hogy erre a csúcstalálkozóra a lehető leghamarabb sor kerül; |
| --- | --- |

62.

sajnálja, hogy Kína a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válság miatt elhalasztotta az EU–Kína csúcstalálkozót, amelyre 2008. december 1-jén Lyonban került volna sor, és hangsúlyozza az éghajlatváltozással kapcsolatban folytatandó konstruktív párbeszéd rendkívüli fontosságát és a világgazdaságnak ebben a kritikus pillanatában a főbb kereskedelmi kérdésekkel kapcsolatos kölcsönös megértést; reméli, hogy erre a csúcstalálkozóra a lehető leghamarabb sor kerül;

| 63. | felszólítja Kínát, hogy továbbra is teljes mértékben járuljon hozzá a dohai fejlesztési menetrend szerinti tárgyalások felgyorsítását célzó erőfeszítésekhez; |
| --- | --- |

63.

felszólítja Kínát, hogy továbbra is teljes mértékben járuljon hozzá a dohai fejlesztési menetrend szerinti tárgyalások felgyorsítását célzó erőfeszítésekhez;

| 64. | hangsúlyozza, hogy az EU és Kína közötti új partnerségi és együttműködési megállapodásnak a szabad és tisztességes kereskedelem létrehozására kell irányulnia, amely az emberi jogi, környezetvédelmi, a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos és a szociális kérdésekre vonatkozó záradékok végrehajtásán alapul; |
| --- | --- |

64.

hangsúlyozza, hogy az EU és Kína közötti új partnerségi és együttműködési megállapodásnak a szabad és tisztességes kereskedelem létrehozására kell irányulnia, amely az emberi jogi, környezetvédelmi, a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos és a szociális kérdésekre vonatkozó záradékok végrehajtásán alapul;

| 65. | üdvözli a HLM mint az EU és Kína közötti kapcsolatok stratégiai szintű továbbfejlesztésére szolgáló fórum létrehozását, és úgy véli, hogy ennek a folyamatnak fontos eleme, hogy a párbeszéd a kereskedelmet veszélyeztető tényezők terén kielégítő megoldáshoz vezessen; felszólítja a Bizottságot, hogy legyen célra törőbb e párbeszéddel kapcsolatban azáltal, hogy a 2009-ben újonnan megalakuló Bizottság egyik alelnökét a HLM-küldöttséget vezető, koordináló biztosnak jelöli ki; |
| --- | --- |

65.

üdvözli a HLM mint az EU és Kína közötti kapcsolatok stratégiai szintű továbbfejlesztésére szolgáló fórum létrehozását, és úgy véli, hogy ennek a folyamatnak fontos eleme, hogy a párbeszéd a kereskedelmet veszélyeztető tényezők terén kielégítő megoldáshoz vezessen; felszólítja a Bizottságot, hogy legyen célra törőbb e párbeszéddel kapcsolatban azáltal, hogy a 2009-ben újonnan megalakuló Bizottság egyik alelnökét a HLM-küldöttséget vezető, koordináló biztosnak jelöli ki;

| 66. | felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa a Kínával már létező kutatási-fejlesztési (K+F) megállapodások hatékony végrehajtását a kutatási-fejlesztési együttműködés elősegítésére; javasolja, hogy az EU és Kína közös kutatási-fejlesztési törekvéseit tervszerűbben és megfelelőbben összpontosítsák a technológiai áttörésekre, a társadalmi szükségletekre, a környezeti katasztrófákra és a jövőbeli gazdasági fejlesztésekre; felszólítja mindkét felet a technológiai és technikai ismeretek átadásának elősegítésére a kutatók és akadémikusok csereprogramjainak előmozdítása révén; |
| --- | --- |

66.

felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa a Kínával már létező kutatási-fejlesztési (K+F) megállapodások hatékony végrehajtását a kutatási-fejlesztési együttműködés elősegítésére; javasolja, hogy az EU és Kína közös kutatási-fejlesztési törekvéseit tervszerűbben és megfelelőbben összpontosítsák a technológiai áttörésekre, a társadalmi szükségletekre, a környezeti katasztrófákra és a jövőbeli gazdasági fejlesztésekre; felszólítja mindkét felet a technológiai és technikai ismeretek átadásának elősegítésére a kutatók és akadémikusok csereprogramjainak előmozdítása révén;

| 67. | Üdvözli a Kína és Tajvan közötti közeledést; Tajvant, az EU negyedik legnagyobb ázsiai kereskedelmi partnerét gazdasági és kereskedelmi egységnek tekinti; támogatja, hogy Tajvan megfigyelőként vegyen részt azokban a megfelelő nemzetközi szervezetekben, amelyekben ez nem kíván meg államiságot, pl. az ILO-ban; |
| --- | --- |

67.

Üdvözli a Kína és Tajvan közötti közeledést; Tajvant, az EU negyedik legnagyobb ázsiai kereskedelmi partnerét gazdasági és kereskedelmi egységnek tekinti; támogatja, hogy Tajvan megfigyelőként vegyen részt azokban a megfelelő nemzetközi szervezetekben, amelyekben ez nem kíván meg államiságot, pl. az ILO-ban;

| 68. | megerősített együttműködést kér az európai és kínai egyetemek között, valamint az EU és Kína között a tudósok, kutatók és egyetemi hallgatók fokozott mobilitását; |
| --- | --- |

68.

megerősített együttműködést kér az európai és kínai egyetemek között, valamint az EU és Kína között a tudósok, kutatók és egyetemi hallgatók fokozott mobilitását;

| 69. | támogatja az Európa és Kína közötti együttműködés folyamatos javítását az űrtudomány, az alkalmazások és a technológia terén; úgy véli, hogy a Compass- és a Galileo-program párhuzamos létezéséhez elengedhetetlen a szoros együttműködés, különösen a globális felhasználók érdekében történő összeegyeztethetőségük biztosítása miatt; |
| --- | --- |

69.

támogatja az Európa és Kína közötti együttműködés folyamatos javítását az űrtudomány, az alkalmazások és a technológia terén; úgy véli, hogy a Compass- és a Galileo-program párhuzamos létezéséhez elengedhetetlen a szoros együttműködés, különösen a globális felhasználók érdekében történő összeegyeztethetőségük biztosítása miatt;

| 70. | szorgalmazza, hogy a Bizottság és a kínai kormány együtt keressenek módot arra, hogy a HLM működéséhez alakítsanak ki parlamenti dimenziót, azzal a megbízatással, hogy keressék meg az érdekelt felek tágabb körét és adjanak hangot az aggályaiknak; |
| --- | --- |

70.

szorgalmazza, hogy a Bizottság és a kínai kormány együtt keressenek módot arra, hogy a HLM működéséhez alakítsanak ki parlamenti dimenziót, azzal a megbízatással, hogy keressék meg az érdekelt felek tágabb körét és adjanak hangot az aggályaiknak;

| 71. | támogatja a Bizottság arra irányuló erőfeszítéseit, hogy a „Gondolkozz előbb kicsiben!” Európai kisvállalkozói intézkedéscsomag: „Small Business Act” című közlemény (COM(2008)0394) elfogadása révén a kkv-knak kedvező üzleti környezetet alakítson ki, és e tekintetben üdvözli a „Gateway to China” („kapu Kína felé”) program elindítására irányuló szándékot, amelynek központi eleme különösen egy vezetőképzési program beindítása Kínában annak érdekében, hogy előmozdítsa az európai kkv-k bejutását a kínai piacra 2010-ig; |
| --- | --- |

71.

támogatja a Bizottság arra irányuló erőfeszítéseit, hogy a „Gondolkozz előbb kicsiben!” Európai kisvállalkozói intézkedéscsomag: „Small Business Act” című közlemény (COM(2008)0394) elfogadása révén a kkv-knak kedvező üzleti környezetet alakítson ki, és e tekintetben üdvözli a „Gateway to China” („kapu Kína felé”) program elindítására irányuló szándékot, amelynek központi eleme különösen egy vezetőképzési program beindítása Kínában annak érdekében, hogy előmozdítsa az európai kkv-k bejutását a kínai piacra 2010-ig;

| 72. | felszólítja Kínát, hogy mozdítsa elő a kínai egyetemek és az európai kkv-k közötti együttműködést a kkv-k kínai fejlesztésének erősítése érdekében, ezáltal elősegítve a munkahelyteremtést és növelve a kereskedelmi és gazdasági teljesítményt; továbbá felszólítja Kínát, hogy mozdítsa elő a két fél közötti együttműködést a környezetbarát technológiák fejlesztése és erősítése, valamint a Kínában működő európai kkv-k által kibocsátott, üvegházhatást okozó gázok mennyiségének minimalizálása érdekében; |
| --- | --- |

72.

felszólítja Kínát, hogy mozdítsa elő a kínai egyetemek és az európai kkv-k közötti együttműködést a kkv-k kínai fejlesztésének erősítése érdekében, ezáltal elősegítve a munkahelyteremtést és növelve a kereskedelmi és gazdasági teljesítményt; továbbá felszólítja Kínát, hogy mozdítsa elő a két fél közötti együttműködést a környezetbarát technológiák fejlesztése és erősítése, valamint a Kínában működő európai kkv-k által kibocsátott, üvegházhatást okozó gázok mennyiségének minimalizálása érdekében;

| 73. | felszólítja a Bizottságot, hogy segítse elő a vállalkozások közötti együttműködést, hívja fel a figyelmet a piacra jutást előmozdító adatbázis weboldalára, és javítsa a vitarendezési mechanizmusokat; |
| --- | --- |

73.

felszólítja a Bizottságot, hogy segítse elő a vállalkozások közötti együttműködést, hívja fel a figyelmet a piacra jutást előmozdító adatbázis weboldalára, és javítsa a vitarendezési mechanizmusokat;

| 74. | ösztönzi a Kína és az EU közötti kereskedelmi kapcsolatok fejlesztésére irányuló programokat, például a vezetőképzési programot; felszólítja a Bizottságot, hogy fokozza a Kínának nyújtott technikai segítséget az egészségügyi és biztonsági előírások végrehajtása, illetve a vámügyi együttműködés javítása érdekében; |
| --- | --- |

74.

ösztönzi a Kína és az EU közötti kereskedelmi kapcsolatok fejlesztésére irányuló programokat, például a vezetőképzési programot; felszólítja a Bizottságot, hogy fokozza a Kínának nyújtott technikai segítséget az egészségügyi és biztonsági előírások végrehajtása, illetve a vámügyi együttműködés javítása érdekében;

| 75. | úgy véli, hogy az Európai Unió és Kína egyre inkább függnek egymástól, és hogy az EU és Kína közötti kapcsolatok összetettsége és jelentősége miatt több koordinációra van szükség a tagállamok között, illetve a Bizottsággal; emlékezteti Kínát arra, hogy tegyen eleget nemzetközi szerződésekből eredő kötelezettségeinek, és várja, hogy a globális kihívásokkal kapcsolatban hatékony és eredményorientált párbeszédet folytathasson Kínával; támogatja az EU és Kína közötti stratégiai partnerséget; sürgeti a Bizottságot, hogy növelje az átláthatóságot az Európai Unió és Kína közötti partnerségi és együttműködési megállapodás tárgyalása során; |
| --- | --- |

75.

úgy véli, hogy az Európai Unió és Kína egyre inkább függnek egymástól, és hogy az EU és Kína közötti kapcsolatok összetettsége és jelentősége miatt több koordinációra van szükség a tagállamok között, illetve a Bizottsággal; emlékezteti Kínát arra, hogy tegyen eleget nemzetközi szerződésekből eredő kötelezettségeinek, és várja, hogy a globális kihívásokkal kapcsolatban hatékony és eredményorientált párbeszédet folytathasson Kínával; támogatja az EU és Kína közötti stratégiai partnerséget; sürgeti a Bizottságot, hogy növelje az átláthatóságot az Európai Unió és Kína közötti partnerségi és együttműködési megállapodás tárgyalása során;

| 76. | úgy ítéli meg, hogy a 2010-es sanghaji világkiállítás nagyszerű lehetőséget teremt az európai uniós vállalkozások számára ahhoz, hogy bemutatkozzanak a kínai közvéleménynek és kapcsolatokat teremtsenek a kínai vállalkozásokkal; sürgeti a Bizottságot annak biztosítására, hogy az európai uniós vállalkozásoknak standjuk legyen a 2010-es világkiállításon; |
| --- | --- |

76.

úgy ítéli meg, hogy a 2010-es sanghaji világkiállítás nagyszerű lehetőséget teremt az európai uniós vállalkozások számára ahhoz, hogy bemutatkozzanak a kínai közvéleménynek és kapcsolatokat teremtsenek a kínai vállalkozásokkal; sürgeti a Bizottságot annak biztosítására, hogy az európai uniós vállalkozásoknak standjuk legyen a 2010-es világkiállításon;

| 77. | felszólítja a Bizottságot, hogy az USA–EU Üzleti Tanácshoz hasonlóan támogassa a Kína–EU Üzleti Tanács létrehozását is; |
| --- | --- |

77.

felszólítja a Bizottságot, hogy az USA–EU Üzleti Tanácshoz hasonlóan támogassa a Kína–EU Üzleti Tanács létrehozását is;

*

- *

| 78. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint a Kínai Népköztársaság kormányának és a Kínai Nemzeti Népi Kongresszusnak. |
| --- | --- |

78.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint a Kínai Népköztársaság kormányának és a Kínai Nemzeti Népi Kongresszusnak.

---

(1)  HL C 305. E, 2006.12.14., 219. o.

(2)  HL C 233. E, 2006.9.28., 103. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0362.

---

| 18.3.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 67/141 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 67/141

---

Srí Lanka

P6_TA(2009)0054

Az Európai Parlament 2009. február 5-i állásfoglalása Srí Lankáról

(2010/C 67 E/17)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel korábbi, Srí Lankáról szóló 2000. május 18-i (1), 2002. március 14-i (2) és 2003. november 20-i (3), valamint az indiai óceáni szökőárról szóló 2005. január 13-i (4) és a Srí Lanka-i helyzetről szóló 2006. május 18-i (5) állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel korábbi, Srí Lankáról szóló 2000. május 18-i (1), 2002. március 14-i (2) és 2003. november 20-i (3), valamint az indiai óceáni szökőárról szóló 2005. január 13-i (4) és a Srí Lanka-i helyzetről szóló 2006. május 18-i (5) állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az Európai Unió Tanácsának 2006. május 29-i a Tamil Eelam Felszabadító Tigrisei (LTTE) elnevezésű szervezet formális betiltásáról szóló határozatára (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Tanácsának 2006. május 29-i a Tamil Eelam Felszabadító Tigrisei (LTTE) elnevezésű szervezet formális betiltásáról szóló határozatára (6),

| — | tekintettel az Európai Unió elnökségének Srí Lankáról szóló 2006. augusztus 17-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió elnökségének Srí Lankáról szóló 2006. augusztus 17-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Sri Lanka újjáépítéséről és fejlesztéséről szóló 2003. június 10-i tokiói nyilatkozatra, amely a donortámogatásokat a békefolyamat előrehaladásához kapcsolja, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Sri Lanka újjáépítéséről és fejlesztéséről szóló 2003. június 10-i tokiói nyilatkozatra, amely a donortámogatásokat a békefolyamat előrehaladásához kapcsolja,

| — | tekintettel a Sri Lanka kormánya és az LTTE által aláírt, 2002. február 23-án hatályba lépett tűzszüneti megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Sri Lanka kormánya és az LTTE által aláírt, 2002. február 23-án hatályba lépett tűzszüneti megállapodásra,

| — | tekintettel a 2002. októberi oslói nyilatkozatra, amelyben Srí Lanka kormánya és a Tamil Eelam Felszabadító Tigrisei (LTTE) megegyeztek abban, hogy az egyesült Srí Lanka keretei közötti föderatív szerkezetre épülő megoldást keresnek, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2002. októberi oslói nyilatkozatra, amelyben Srí Lanka kormánya és a Tamil Eelam Felszabadító Tigrisei (LTTE) megegyeztek abban, hogy az egyesült Srí Lanka keretei közötti föderatív szerkezetre épülő megoldást keresnek,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel az LTTE a kormányzat katonai offenzívájának 2008. októberi kezdete óta visszavonult az északi területekre, civileket kényszerítve az ellenőrzésük alatt álló területekre, több száz halottat maguk mögött hagyva és Mullaitivu régióban a Srí Lanka-i hadsereg és a szeparatista LTTE között halálos kereszttűzbe kényszerítve közel 250 000 polgári személyt, |
| --- | --- |

A.

mivel az LTTE a kormányzat katonai offenzívájának 2008. októberi kezdete óta visszavonult az északi területekre, civileket kényszerítve az ellenőrzésük alatt álló területekre, több száz halottat maguk mögött hagyva és Mullaitivu régióban a Srí Lanka-i hadsereg és a szeparatista LTTE között halálos kereszttűzbe kényszerítve közel 250 000 polgári személyt,

| B. | mivel a Srí Lankát súlyosan érintette az LTTE (a tamil tigrisek) fegyveres felkelése, és a kormány válasza, ami az elmúlt közel 25 évben 70 000 ember halálát eredményezte, |
| --- | --- |

B.

mivel a Srí Lankát súlyosan érintette az LTTE (a tamil tigrisek) fegyveres felkelése, és a kormány válasza, ami az elmúlt közel 25 évben 70 000 ember halálát eredményezte,

| C. | mivel a felszabadított területek polgári lakossága humanitárius segítségnyújtásra szorul, és amíg a kormányzati ügynökségek már eleget tudnak tenni e szükségeteknek, a folytatódó viszály által érintett területek sok ezres polgári lakossága még mindig nagy veszélynek van kitéve, illetve továbbra is meg van fosztva az élet alapvető szükségleteitől, |
| --- | --- |

C.

mivel a felszabadított területek polgári lakossága humanitárius segítségnyújtásra szorul, és amíg a kormányzati ügynökségek már eleget tudnak tenni e szükségeteknek, a folytatódó viszály által érintett területek sok ezres polgári lakossága még mindig nagy veszélynek van kitéve, illetve továbbra is meg van fosztva az élet alapvető szükségleteitől,

| D. | mivel nagy aggodalmat váltott ki a biztonsági övezetben egy kórház és az ENSZ nemzeti alkalmazottjainak menedéket adó épület elleni gránáttámadás, amely számos polgár életét követelte és sokukat megsebesített, |
| --- | --- |

D.

mivel nagy aggodalmat váltott ki a biztonsági övezetben egy kórház és az ENSZ nemzeti alkalmazottjainak menedéket adó épület elleni gránáttámadás, amely számos polgár életét követelte és sokukat megsebesített,

| E. | mivel az Amnesty International szerint mind a kormányerők, mind az LTTE megsértette a háborús jogot a polgári lakosság kitelepítésével és a biztonságos elvonulások megakadályozásával, |
| --- | --- |

E.

mivel az Amnesty International szerint mind a kormányerők, mind az LTTE megsértette a háborús jogot a polgári lakosság kitelepítésével és a biztonságos elvonulások megakadályozásával,

| F. | mivel a Srí Lanka-i nemzetközi sajtószabadság-misszió három tendenciára mutat rá a viszállyal kapcsolatos jelentések tekintetében: a viszályövezetben a sajtó hozzáférésének és a független információ áramlásának hiánya, a viszályról tudósító újságírók elleni támadások és megfélemlítésük, valamint a média öncenzúrája, |
| --- | --- |

F.

mivel a Srí Lanka-i nemzetközi sajtószabadság-misszió három tendenciára mutat rá a viszállyal kapcsolatos jelentések tekintetében: a viszályövezetben a sajtó hozzáférésének és a független információ áramlásának hiánya, a viszályról tudósító újságírók elleni támadások és megfélemlítésük, valamint a média öncenzúrája,

| G. | mivel 2009 eleje óta, Lasantha Wickramatunga főszerkesztő meggyilkolása és egy népszerű független TV-csatorna létesítményei ellen intézett támadás a médiaközösség megbénulásához vezetett, |
| --- | --- |

G.

mivel 2009 eleje óta, Lasantha Wickramatunga főszerkesztő meggyilkolása és egy népszerű független TV-csatorna létesítményei ellen intézett támadás a médiaközösség megbénulásához vezetett,

| H. | mivel 2006 óta legalább 14 újságírót öltek meg és jóval többet ejtettek túszul vagy tartóztattak le, és mivel a Riporterek Határok Nélkül Srí Lankát a 2008-as sajtószabadsági indexén 173 országból a 165. helyre sorolta, |
| --- | --- |

H.

mivel 2006 óta legalább 14 újságírót öltek meg és jóval többet ejtettek túszul vagy tartóztattak le, és mivel a Riporterek Határok Nélkül Srí Lankát a 2008-as sajtószabadsági indexén 173 országból a 165. helyre sorolta,

| I. | emlékezteti a konfliktus valamennyi érintettjét az emberi jogok és a humanitárius normák betartásának elsőségére nemcsak azért, hogy ezzel azonnal reagáljanak a súlyosbodó helyzetre, hanem azért is, mert ez a konfliktus tartós és igazságos megoldásának alapvető építőköve, |
| --- | --- |

I.

emlékezteti a konfliktus valamennyi érintettjét az emberi jogok és a humanitárius normák betartásának elsőségére nemcsak azért, hogy ezzel azonnal reagáljanak a súlyosbodó helyzetre, hanem azért is, mert ez a konfliktus tartós és igazságos megoldásának alapvető építőköve,

| J. | mivel a tokiói társelnökök (Norvégia, Japán, az Egyesült Államok és az EU) közösen hívta fel az LTTE-t arra, hogy vitassa meg a Srí Lanka-i kormánnyal a viszály lezárásának részleteit, beleértve a fegyverletételt, az erőszak mellőzését, a Srí Lanka-i kormány amnesztiájának elfogadását és a méltányos és tartós politikai megoldás elérésében politikai pártként történő részvételt, |
| --- | --- |

J.

mivel a tokiói társelnökök (Norvégia, Japán, az Egyesült Államok és az EU) közösen hívta fel az LTTE-t arra, hogy vitassa meg a Srí Lanka-i kormánnyal a viszály lezárásának részleteit, beleértve a fegyverletételt, az erőszak mellőzését, a Srí Lanka-i kormány amnesztiájának elfogadását és a méltányos és tartós politikai megoldás elérésében politikai pártként történő részvételt,

| K. | mivel a tokiói társelnökök közösen hívták fel a Srí Lanka-i kormányt és az LTTE-t, hogy hirdessenek ideiglenes tűzszünetet a betegek és a sérültek evakuálásának lehetővé tétele és a polgári lakosságnak nyújtott humanitárius segélyek biztosítása érdekében, |
| --- | --- |

K.

mivel a tokiói társelnökök közösen hívták fel a Srí Lanka-i kormányt és az LTTE-t, hogy hirdessenek ideiglenes tűzszünetet a betegek és a sérültek evakuálásának lehetővé tétele és a polgári lakosságnak nyújtott humanitárius segélyek biztosítása érdekében,

| 1. | úgy véli, hogy a közelmúlt fejleményei fordulópontot jelenthetnek a Srí Lanka-i válságban, támogatja a tokiói társelnökök nyilatkozatait, és reméli, hogy a béke és a stabilitás hamarosan visszatér az országba; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy a közelmúlt fejleményei fordulópontot jelenthetnek a Srí Lanka-i válságban, támogatja a tokiói társelnökök nyilatkozatait, és reméli, hogy a béke és a stabilitás hamarosan visszatér az országba;

| 2. | úgy véli, hogy a sri lanka -i kormány által remélt, az LTTE feletti katonai győzelem, nem szünteti meg annak szükségességét, hogy a tartós béke biztosítása érdekében politikai megoldást keressenek; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy a sri lanka -i kormány által remélt, az LTTE feletti katonai győzelem, nem szünteti meg annak szükségességét, hogy a tartós béke biztosítása érdekében politikai megoldást keressenek;

| 3. | felhívja a kormányt és az LTTE-t, hogy tartsák be a hadviselés szabályait, hogy a legkisebbre mérsékeljék a polgárok sérelmeit a katonai műveletek során, valamint hogy azonnal tegyék lehetővé a viszályövezetben rekedt polgári lakosság számára a biztonságos eltávozást és a humanitárius segítségnyújtás igénybevételét; |
| --- | --- |

3.

felhívja a kormányt és az LTTE-t, hogy tartsák be a hadviselés szabályait, hogy a legkisebbre mérsékeljék a polgárok sérelmeit a katonai műveletek során, valamint hogy azonnal tegyék lehetővé a viszályövezetben rekedt polgári lakosság számára a biztonságos eltávozást és a humanitárius segítségnyújtás igénybevételét;

| 4. | üdvözli a Srí Lanka-i kormány ígéretét a médiaszabadság megsértésére vonatkozó vádak maradéktalan, nyílt és átlátható kivizsgálásának biztosítására, egyúttal annak biztosítása érdekében is, hogy intézkedjenek a büntethetetlenség kultúrája és a Srí Lanka-i újságírók megölésével és az ellenük intézett támadásokkal szembeni közöny ellen; |
| --- | --- |

4.

üdvözli a Srí Lanka-i kormány ígéretét a médiaszabadság megsértésére vonatkozó vádak maradéktalan, nyílt és átlátható kivizsgálásának biztosítására, egyúttal annak biztosítása érdekében is, hogy intézkedjenek a büntethetetlenség kultúrája és a Srí Lanka-i újságírók megölésével és az ellenük intézett támadásokkal szembeni közöny ellen;

| 5. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy nemzetközi megfigyelők értékeljék a Wanni régióban rekedt negyed millió ember humanitárius szükségleteit, és biztosítsák az élelmiszerek és egyéb humanitárius segítségnyújtás megfelelő elosztását, különösen mivel a harcok a csapdába esett polgári lakossághoz egyre közelebb folynak; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy nemzetközi megfigyelők értékeljék a Wanni régióban rekedt negyed millió ember humanitárius szükségleteit, és biztosítsák az élelmiszerek és egyéb humanitárius segítségnyújtás megfelelő elosztását, különösen mivel a harcok a csapdába esett polgári lakossághoz egyre közelebb folynak;

| 6. | ismételten elítéli azt a megdöbbentő, és háborús bűntettnek minősülő visszaélést, hogy gyermekeket toboroznak katonának, és felszólítja valamennyi lázadó csoportot, hogy hagyjanak fel ezzel a gyakorlattal, szereljék le a soraikban katonáskodó gyermekeket és tegyenek elvi nyilatkozatot arról, hogy a jövőben nem soroznak be gyermekeket; |
| --- | --- |

6.

ismételten elítéli azt a megdöbbentő, és háborús bűntettnek minősülő visszaélést, hogy gyermekeket toboroznak katonának, és felszólítja valamennyi lázadó csoportot, hogy hagyjanak fel ezzel a gyakorlattal, szereljék le a soraikban katonáskodó gyermekeket és tegyenek elvi nyilatkozatot arról, hogy a jövőben nem soroznak be gyermekeket;

| 7. | sürgeti a kormányt, hogy haladéktalanuk fordítson figyelmet a taposóaknák eltávolítására, amelyek jelenléte komolyan akadályozhatja a rehabilitációt és a gazdasági felépülést; ezzel összefüggésben felhívja a Srí Lanka-i kormányt, hogy tegye meg azt a nagyon pozitívan értékelendő lépést, hogy csatlakozik a gyalogsági aknák alkalmazásának, felhalmozásának, gyártásának és átadásának betiltásáról, valamint megsemmisítésükről szóló ottavai egyezményhez; |
| --- | --- |

7.

sürgeti a kormányt, hogy haladéktalanuk fordítson figyelmet a taposóaknák eltávolítására, amelyek jelenléte komolyan akadályozhatja a rehabilitációt és a gazdasági felépülést; ezzel összefüggésben felhívja a Srí Lanka-i kormányt, hogy tegye meg azt a nagyon pozitívan értékelendő lépést, hogy csatlakozik a gyalogsági aknák alkalmazásának, felhalmozásának, gyártásának és átadásának betiltásáról, valamint megsemmisítésükről szóló ottavai egyezményhez;

| 8. | üdvözli a Srí Lanka-i kormány elkötelezettségét a regionális decentralizáció mellett, amely elsősorban a tamilok számára, de egyúttal mások számára is lehetővé teszi, hogy egy egyesített országban fokozottabb ellenőrzést gyakoroljon a közigazgatásuk felett; felhívja a Srí Lanka-i kormányt, hogy biztosítsa a gyors végrehajtást, garantálva ezáltal azt, hogy valamennyi Srí Lanka-i polgár egyenlő jogokkal rendelkezzen; |
| --- | --- |

8.

üdvözli a Srí Lanka-i kormány elkötelezettségét a regionális decentralizáció mellett, amely elsősorban a tamilok számára, de egyúttal mások számára is lehetővé teszi, hogy egy egyesített országban fokozottabb ellenőrzést gyakoroljon a közigazgatásuk felett; felhívja a Srí Lanka-i kormányt, hogy biztosítsa a gyors végrehajtást, garantálva ezáltal azt, hogy valamennyi Srí Lanka-i polgár egyenlő jogokkal rendelkezzen;

| 9. | felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, valamint a tagállamok kormányait, kettőzzék meg erőfeszítéseiket annak érdekében, hogy segítsenek a Sri Lanka-i tartós és igazságos béke megteremtésében és a biztonság és jólét visszaállításában; |
| --- | --- |

9.

felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, valamint a tagállamok kormányait, kettőzzék meg erőfeszítéseiket annak érdekében, hogy segítsenek a Sri Lanka-i tartós és igazságos béke megteremtésében és a biztonság és jólét visszaállításában;

| 10. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az ENSZ főtitkárának, a norvég kormánynak, és a tokiói adományozói értekezlet többi társelnökének, Srí Lanka elnökének és kormányának, és a viszályban érintett többi félnek. |
| --- | --- |

10.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az ENSZ főtitkárának, a norvég kormánynak, és a tokiói adományozói értekezlet többi társelnökének, Srí Lanka elnökének és kormányának, és a viszályban érintett többi félnek.

---

(1)  HL C 59., 2001.2.23., 278. o

(2)  HL C 47. E, 2003.2.27., 613. o

(3)  HL C 87. E, 2004.4.7., 527. o.

(4)  HL C 247. E, 2005.10.6., 147. o.

(5)  HL C 297. E, 2006.12.7., 384. o.

(6)  A terrorizmus elleni küzdelem érdekében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedésekről szóló 2580/2001/EK rendelet 2. cikke (3) bekezdésének végrehajtásáról, és a 2005/930/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló 2006. május 29-i 2006/379/EK tanácsi határozat (HL L 144., 2006.5.31., 21.o.).

---

| 18.3.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 67/144 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 67/144

---

Burma/Mianmar

P6_TA(2009)0055

Az Európai Parlament 2009. február 5-i állásfoglalása a Thaiföldre menekült burmaiak (mianmariak) helyzetéről

(2010/C 67 E/18)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a menekültek jogállásával kapcsolatos 1951-es ENSZ egyezményre és annak 1967-es jegyzőkönyvére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a menekültek jogállásával kapcsolatos 1951-es ENSZ egyezményre és annak 1967-es jegyzőkönyvére,

| — | tekintettel a Burmáról/Mianmarról szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Burmáról/Mianmarról szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel a jelentések szerint 2008. december 18. és 30. között a thai fennhatóság alá tartozó vizeken a haditengerészet hozzávetőleg 1 000 rohingja etnikumhoz tartozó, bárkán menekülő személyt fogott el és vontatott ki nemzetközi vizekre, anélkül, hogy ez utóbbiaknál navigációs berendezés vagy elégséges élelmiszer és víz lett volna, mivel az említett személyek közül sok eltűnt, és félő, hogy megfulladt, míg közülük egyeseket az indonéz vagy az indiai parti őrség kimentett, |
| --- | --- |

A.

mivel a jelentések szerint 2008. december 18. és 30. között a thai fennhatóság alá tartozó vizeken a haditengerészet hozzávetőleg 1 000 rohingja etnikumhoz tartozó, bárkán menekülő személyt fogott el és vontatott ki nemzetközi vizekre, anélkül, hogy ez utóbbiaknál navigációs berendezés vagy elégséges élelmiszer és víz lett volna, mivel az említett személyek közül sok eltűnt, és félő, hogy megfulladt, míg közülük egyeseket az indonéz vagy az indiai parti őrség kimentett,

| B. | mivel a rohingja személyek – egy Burma nyugati részén élő, túlnyomórészt muzulmán vallású etnikai közösség – emberi jogait a jelenleg hatalmon lévő katonai rezsim módszeresen, kitartóan, és kiterjedt mértékben megsérti, többek között azzal, hogy nem engedi, hogy állampolgári jogaikkal élhessenek, súlyosan korlátozza mozgásszabadságukat és önkényesen letartóztatja a közösség tagjait, |
| --- | --- |

B.

mivel a rohingja személyek – egy Burma nyugati részén élő, túlnyomórészt muzulmán vallású etnikai közösség – emberi jogait a jelenleg hatalmon lévő katonai rezsim módszeresen, kitartóan, és kiterjedt mértékben megsérti, többek között azzal, hogy nem engedi, hogy állampolgári jogaikkal élhessenek, súlyosan korlátozza mozgásszabadságukat és önkényesen letartóztatja a közösség tagjait,

| C. | mivel az elmúlt években az elnyomás és a terjedő éhínség miatt burmaiak ezrei menekültek el hazájukból és kockáztatták életüket, hogy Thaiföldre és más délkelet-ázsiai országba jussanak, mivel Thaiföld egyre gyakoribb tranzitállomás a burmai menekültek számára, |
| --- | --- |

C.

mivel az elmúlt években az elnyomás és a terjedő éhínség miatt burmaiak ezrei menekültek el hazájukból és kockáztatták életüket, hogy Thaiföldre és más délkelet-ázsiai országba jussanak, mivel Thaiföld egyre gyakoribb tranzitállomás a burmai menekültek számára,

| D. | mivel a thai hatóságok tagadták a fenti vádakat, és Abhisit Vejjaviva miniszterelnök teljes körű kivizsgálást ígért, |
| --- | --- |

D.

mivel a thai hatóságok tagadták a fenti vádakat, és Abhisit Vejjaviva miniszterelnök teljes körű kivizsgálást ígért,

| E. | mivel az ENSZ menekültügyi szervezete aggodalmának adott hangot a burmai menekültekkel szembeni rossz bánásmód miatt, és megkapta a thai hatóságok által még mindig fogságban tartott 126 rohingja személy közül néhánnyal való kapcsolatfelvétel lehetőségét, |
| --- | --- |

E.

mivel az ENSZ menekültügyi szervezete aggodalmának adott hangot a burmai menekültekkel szembeni rossz bánásmód miatt, és megkapta a thai hatóságok által még mindig fogságban tartott 126 rohingja személy közül néhánnyal való kapcsolatfelvétel lehetőségét,

| F. | mivel a thai hatóságok azt állítják, hogy a thai vizeken elfogott személyek illegális gazdasági bevándorlók, |
| --- | --- |

F.

mivel a thai hatóságok azt állítják, hogy a thai vizeken elfogott személyek illegális gazdasági bevándorlók,

| 1. | sajnálattal veszi tudomásul a rohingja menekültekkel szemben tanúsított embertelen bánásmódról szóló jelentéseket, és kéri Thaiföld – mint a nemzetközi közösség nagyra becsült, a menekültek iránti vendégszeretetéről híres tagjának – kormányát, hogy hozza meg valamennyi szükséges intézkedést annak biztosítása érdekében, hogy a rohingjai emberek ne legyenek veszélyben, és a humanitárius elvárásoknak megfelelő bánásmódban részesüljenek; |
| --- | --- |

1.

sajnálattal veszi tudomásul a rohingja menekültekkel szemben tanúsított embertelen bánásmódról szóló jelentéseket, és kéri Thaiföld – mint a nemzetközi közösség nagyra becsült, a menekültek iránti vendégszeretetéről híres tagjának – kormányát, hogy hozza meg valamennyi szükséges intézkedést annak biztosítása érdekében, hogy a rohingjai emberek ne legyenek veszélyben, és a humanitárius elvárásoknak megfelelő bánásmódban részesüljenek;

| 2. | nyomatékosan elítéli a rohingják folyamatos üldözését a burmai kormány által, amely elsősorban felelős a menekültek helyzete miatt; követeli a rohingják burmai állampolgárságának helyreállítását, az oktatáshoz, a házassághoz és a mozgásszabadsághoz fűződő jogukra vonatkozó valamennyi korlátozás azonnali megszüntetését, illetve a vallási üldözés, a mecsetek és egyéb hálaadó helyek lerombolásának leállítását, illetve azt, hogy országszerte vessenek véget az emberi jogok megsértésének, valamint a szándékos elszegényítésnek, önkényes adóztatásnak és földelkobzásnak; |
| --- | --- |

2.

nyomatékosan elítéli a rohingják folyamatos üldözését a burmai kormány által, amely elsősorban felelős a menekültek helyzete miatt; követeli a rohingják burmai állampolgárságának helyreállítását, az oktatáshoz, a házassághoz és a mozgásszabadsághoz fűződő jogukra vonatkozó valamennyi korlátozás azonnali megszüntetését, illetve a vallási üldözés, a mecsetek és egyéb hálaadó helyek lerombolásának leállítását, illetve azt, hogy országszerte vessenek véget az emberi jogok megsértésének, valamint a szándékos elszegényítésnek, önkényes adóztatásnak és földelkobzásnak;

| 3. | a thaiföldi kormányhoz fordul, hogy a rohingja menekülteket és menedékjogot kérőket, köztük a hajón menekülőket ne toloncolja vissza Mianmarba, ahol életük veszélyben lesz, illetve ahol kínzásnak lehetnek kitéve; |
| --- | --- |

3.

a thaiföldi kormányhoz fordul, hogy a rohingja menekülteket és menedékjogot kérőket, köztük a hajón menekülőket ne toloncolja vissza Mianmarba, ahol életük veszélyben lesz, illetve ahol kínzásnak lehetnek kitéve;

| 4. | üdvözli a thai miniszterelnök, Abhisit Vejjajiva nyilatkozatát, miszerint ki fogják vizsgálni a rohingja menedékkérőkkel szemben a hadsereg által alkalmazott rossz bánásmódra vonatkozó állításokat, és kéri, hogy alapos és független vizsgálatot hajtsanak végre teljes átláthatóság mellett a tények megállapítása érdekében, illetve hogy megfelelő intézkedést hozzanak a burmai menekültekkel szembeni rossz bánásmódért felelősökkel szemben; |
| --- | --- |

4.

üdvözli a thai miniszterelnök, Abhisit Vejjajiva nyilatkozatát, miszerint ki fogják vizsgálni a rohingja menedékkérőkkel szemben a hadsereg által alkalmazott rossz bánásmódra vonatkozó állításokat, és kéri, hogy alapos és független vizsgálatot hajtsanak végre teljes átláthatóság mellett a tények megállapítása érdekében, illetve hogy megfelelő intézkedést hozzanak a burmai menekültekkel szembeni rossz bánásmódért felelősökkel szemben;

| 5. | üdvözli a thai kormánynak az ENSZ menekültügyi főbiztosával való együttműködését, és valamennyi fogva tartott rohingja csónakoshoz való haladéktalan teljes hozzáférés biztosítására hív fel, annak érdekében, hogy meghatározhassa védelmi szükségleteiket; ugyanakkor felhívja a thaiföldi kormányt, hogy írja alá a menekültek jogállásával kapcsolatos, 1951-es ENSZ Egyezményt, valamint annak 1967-es jegyzőkönyvét; |
| --- | --- |

5.

üdvözli a thai kormánynak az ENSZ menekültügyi főbiztosával való együttműködését, és valamennyi fogva tartott rohingja csónakoshoz való haladéktalan teljes hozzáférés biztosítására hív fel, annak érdekében, hogy meghatározhassa védelmi szükségleteiket; ugyanakkor felhívja a thaiföldi kormányt, hogy írja alá a menekültek jogállásával kapcsolatos, 1951-es ENSZ Egyezményt, valamint annak 1967-es jegyzőkönyvét;

| 6. | hangsúlyozza, hogy a hajón menekülő emberek ügye, amely Thaiföldet és egyéb országokat is érint, alapvetően regionális kérdés; pozitívan tekint a thai kormány azon erőfeszítésére, hogy fokozza az együttműködést a regionális szomszédok között a rohingja kérdés kezelése érdekében; üdvözli e tekintetben a 2009. január 23-án a Virasakdi Futrakul külügyminiszter által az India, Indonézia, Banglades, Malajzia és Burma nagyköveteivel tartott találkozót; továbbá az ASEAN tagjaihoz, és különösen a thai elnökhöz és az illetékes nemzetközi szervezetekhez fordul, hogy dolgozzon e régóta fennálló probléma hosszú távú megoldásán; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy a hajón menekülő emberek ügye, amely Thaiföldet és egyéb országokat is érint, alapvetően regionális kérdés; pozitívan tekint a thai kormány azon erőfeszítésére, hogy fokozza az együttműködést a regionális szomszédok között a rohingja kérdés kezelése érdekében; üdvözli e tekintetben a 2009. január 23-án a Virasakdi Futrakul külügyminiszter által az India, Indonézia, Banglades, Malajzia és Burma nagyköveteivel tartott találkozót; továbbá az ASEAN tagjaihoz, és különösen a thai elnökhöz és az illetékes nemzetközi szervezetekhez fordul, hogy dolgozzon e régóta fennálló probléma hosszú távú megoldásán;

| 7. | felszólítja az uniós tagállamokat, hogy erősítsék az EU 2009. áprilisában megújítandó közös álláspontját a rohingják elleni elrettentő hátrányos megkülönböztetés ügyének kezelése érdekében; |
| --- | --- |

7.

felszólítja az uniós tagállamokat, hogy erősítsék az EU 2009. áprilisában megújítandó közös álláspontját a rohingják elleni elrettentő hátrányos megkülönböztetés ügyének kezelése érdekében;

| 8. | fontolóra veszi európai parlamenti küldöttség küldését Burmába, aminek nagy jelentősége van az emberi jogi helyzet jelen összefüggésében, amely továbbra sem mutat javulásra utaló jeleket, és úgy véli, hogy a rezsimre nehezedő nemzetközi nyomást fokozni kell; |
| --- | --- |

8.

fontolóra veszi európai parlamenti küldöttség küldését Burmába, aminek nagy jelentősége van az emberi jogi helyzet jelen összefüggésében, amely továbbra sem mutat javulásra utaló jeleket, és úgy véli, hogy a rezsimre nehezedő nemzetközi nyomást fokozni kell;

| 9. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak, a Thaiföldi Királyság kormányának, Burma kormányának, a Dél-kelet Ázsiai Nemzetek Szövetsége főtitkárának, az ENSZ menekültügyi főbiztosának, valamint az Egyesült Nemzetek Szervezete főtitkárának. |
| --- | --- |

9.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak, a Thaiföldi Királyság kormányának, Burma kormányának, a Dél-kelet Ázsiai Nemzetek Szövetsége főtitkárának, az ENSZ menekültügyi főbiztosának, valamint az Egyesült Nemzetek Szervezete főtitkárának.

---

| 18.3.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 67/146 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 67/146

---

Cesare Battisti Brazíliából való kiadatásának visszautasítása

P6_TA(2009)0056

Az Európai Parlament 2009. február 5-i állásfoglalása Cesare Battisti Brazíliából való kiadatásának visszautasításáról

(2010/C 67 E/19)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió és Brazília közötti stratégiai partnerségről szóló, Tanácshoz intézett ajánlásra irányuló, Véronique de Keyser által a PSE képviselőcsoport nevében beterjesztett javaslatra (B6-0449/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és Brazília közötti stratégiai partnerségről szóló, Tanácshoz intézett ajánlásra irányuló, Véronique de Keyser által a PSE képviselőcsoport nevében beterjesztett javaslatra (B6-0449/2008),

| — | tekintettel az Európai Közösség és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti együttműködési keretmegállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösség és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti együttműködési keretmegállapodásra,

| — | tekintettel a 2007. május 30-i„Az EU és Brazília stratégiai partnersége felé” című bizottsági közleményre (COM(2007)0281), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2007. május 30-i„Az EU és Brazília stratégiai partnersége felé” című bizottsági közleményre (COM(2007)0281),

| — | tekintettel az olasz állampolgárságú Cesare Battisti esetére, akinek Brazíliából való kiadatását Olaszország kérte és a brazil hatóságok visszautasították, |
| --- | --- |

—

tekintettel az olasz állampolgárságú Cesare Battisti esetére, akinek Brazíliából való kiadatását Olaszország kérte és a brazil hatóságok visszautasították,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel Cesare Battistit távollétében az olasz bíróságok jogerősen elítélték négy gyilkosságért, fegyveres csoportban való részvételért, rablásért, lőfegyver birtoklásáért és fegyverrel elkövetett erőszakos bűncselekményekért, |
| --- | --- |

A.

mivel Cesare Battistit távollétében az olasz bíróságok jogerősen elítélték négy gyilkosságért, fegyveres csoportban való részvételért, rablásért, lőfegyver birtoklásáért és fegyverrel elkövetett erőszakos bűncselekményekért,

| B. | tekintettel arra, hogy Cesare Battisti 1990-ben Franciaországba repült, és tekintettel a francia államtanács és semmítőszék arra vonatkozó 2004-es végső határozatára, hogy engedélyezi átadását az olasz hatóságoknak, |
| --- | --- |

B.

tekintettel arra, hogy Cesare Battisti 1990-ben Franciaországba repült, és tekintettel a francia államtanács és semmítőszék arra vonatkozó 2004-es végső határozatára, hogy engedélyezi átadását az olasz hatóságoknak,

| C. | mivel e határozatot követően Cesare Battisti rejtőzködve élt egészen addig, míg 2007 márciusában Brazíliában letartóztatták, |
| --- | --- |

C.

mivel e határozatot követően Cesare Battisti rejtőzködve élt egészen addig, míg 2007 márciusában Brazíliában letartóztatták,

| D. | mivel Olaszországba való kiadatása ellen Cesare Battisti keresetet nyújtott be az Emberi Jogok Európai Bíróságára, és mivel a keresetet 2006 decemberében nem elfogadhatónak nyilvánították, |
| --- | --- |

D.

mivel Olaszországba való kiadatása ellen Cesare Battisti keresetet nyújtott be az Emberi Jogok Európai Bíróságára, és mivel a keresetet 2006 decemberében nem elfogadhatónak nyilvánították,

| E. | mivel 2009. január 17-én Cesare Battistit a brazil kormány politikai menekültnek nyilvánította, és mivel kiadatását ezért megtagadták arra hivatkozva, hogy az olasz igazságszolgáltatási rendszer nem nyújtott elegendő garanciát a fogva tartott személyek jogait illetően, |
| --- | --- |

E.

mivel 2009. január 17-én Cesare Battistit a brazil kormány politikai menekültnek nyilvánította, és mivel kiadatását ezért megtagadták arra hivatkozva, hogy az olasz igazságszolgáltatási rendszer nem nyújtott elegendő garanciát a fogva tartott személyek jogait illetően,

| F. | mivel a politikai menekült státusz megadásának összhangban kell állnia a nemzetközi jog előírásaival, |
| --- | --- |

F.

mivel a politikai menekült státusz megadásának összhangban kell állnia a nemzetközi jog előírásaival,

| G. | mivel ezt a határozatot az Európai Unióval szembeni bizalmatlanság jeleként is lehet értelmezni, holott az EU többek között az alapvető jogok és a jogállamiság tiszteletben tartásán alapul, ami magában foglalja a fogva tartott személyek jogait is, és mivel ezeket az elveket valamennyi tagállam osztja, |
| --- | --- |

G.

mivel ezt a határozatot az Európai Unióval szembeni bizalmatlanság jeleként is lehet értelmezni, holott az EU többek között az alapvető jogok és a jogállamiság tiszteletben tartásán alapul, ami magában foglalja a fogva tartott személyek jogait is, és mivel ezeket az elveket valamennyi tagállam osztja,

| H. | mivel Brazília és az EU között kitűnő és élénk gazdasági, kereskedelmi és politikai kapcsolatok vannak, amelyek többek között a közösen vallott elveken, mint az emberi jogok és a jogállamiság tiszteletben tartásán alapulnak, |
| --- | --- |

H.

mivel Brazília és az EU között kitűnő és élénk gazdasági, kereskedelmi és politikai kapcsolatok vannak, amelyek többek között a közösen vallott elveken, mint az emberi jogok és a jogállamiság tiszteletben tartásán alapulnak,

| I. | mivel Brazília valamennyi EU tagállam teljes támogatásával nemzetközi szinten fontos szerepet tölt be, és mivel részvétele a 2008 novemberében Washingtonban tartott G-20 találkozón, valamint jövőbeli részvétele az ilyen találkozókon a globális szinten való növekvő felelősségvállalás jeleként értékelhető, |
| --- | --- |

I.

mivel Brazília valamennyi EU tagállam teljes támogatásával nemzetközi szinten fontos szerepet tölt be, és mivel részvétele a 2008 novemberében Washingtonban tartott G-20 találkozón, valamint jövőbeli részvétele az ilyen találkozókon a globális szinten való növekvő felelősségvállalás jeleként értékelhető,

| 1. | megjegyzi, hogy a bírósági eljárások folyamatban vannak és a brazil hatóságok végső határozata az elkövetkező hetekben várható; |
| --- | --- |

1.

megjegyzi, hogy a bírósági eljárások folyamatban vannak és a brazil hatóságok végső határozata az elkövetkező hetekben várható;

| 2. | bízik abban, hogy a Cesare Battisti kiadatásával kapcsolatos határozat ismételt felülvizsgálása figyelembe fogja venni egy EU-tagállam ítéletét, amelyet teljes mértékben az Európai Unió jogállamisági elvének megfelelően hozott; |
| --- | --- |

2.

bízik abban, hogy a Cesare Battisti kiadatásával kapcsolatos határozat ismételt felülvizsgálása figyelembe fogja venni egy EU-tagállam ítéletét, amelyet teljes mértékben az Európai Unió jogállamisági elvének megfelelően hozott;

| 3. | reményét fejezi ki, hogy ezeknek az észrevételeknek a fényében a brazil hatóságok olyan határozatot hoznak, amely Brazília és az Európai Unió közös elvein alapul; |
| --- | --- |

3.

reményét fejezi ki, hogy ezeknek az észrevételeknek a fényében a brazil hatóságok olyan határozatot hoznak, amely Brazília és az Európai Unió közös elvein alapul;

| 4. | rámutat, hogy az Európai Unió és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti partnerség az arra vonatkozó kölcsönös megértésen alapul, hogy mindkét fél betartja a jogállamiságot és az alapvető jogokat, többek között a védekezési jogot és a pártatlan és igazságos bírósági tárgyaláshoz való jogot; |
| --- | --- |

4.

rámutat, hogy az Európai Unió és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti partnerség az arra vonatkozó kölcsönös megértésen alapul, hogy mindkét fél betartja a jogállamiságot és az alapvető jogokat, többek között a védekezési jogot és a pártatlan és igazságos bírósági tárgyaláshoz való jogot;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak, a Tanácsnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, a brazil kormánynak, a Brazil Szövetségi Köztársaság elnökének, a brazil kongresszus elnökének és a Mercosur parlament elnökének. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak, a Tanácsnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, a brazil kormánynak, a Brazil Szövetségi Köztársaság elnökének, a brazil kongresszus elnökének és a Mercosur parlament elnökének.

---

II Közlemények

Európai Parlament

2009. február 3, kedd

| 18.3.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 67/148 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 67/148

---

Miloslav Ransdorf mentelmi jogának felfüggesztése

P6_TA(2009)0035

Az Európai Parlament 2009. február 3-i határozata a Miloslav Ransdorf mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2008/2176(IMM))

(2010/C 67 E/20)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Cseh Köztársaság illetékes hatósága által 2008. június 16-én eljuttatott és a 2008. július 9-i plenáris ülésen bejelentett, Miloslav Ransdorf mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Cseh Köztársaság illetékes hatósága által 2008. június 16-én eljuttatott és a 2008. július 9-i plenáris ülésen bejelentett, Miloslav Ransdorf mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemre,

| — | miután eljárási szabályzata 7. cikke (3) bekezdésének megfelelően meghallgatta Miloslav Ransdorfot, |
| --- | --- |

—

miután eljárási szabályzata 7. cikke (3) bekezdésének megfelelően meghallgatta Miloslav Ransdorfot,

| — | tekintettel az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló, 1965. április 8-i jegyzőkönyv 10. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló, 1965. április 8-i jegyzőkönyv 10. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Közösségek Bíróságának 1964. május 12-i és 1986. július 10-i határozatára (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösségek Bíróságának 1964. május 12-i és 1986. július 10-i határozatára (1),

| — | tekintettel a Cseh Köztársaság Alkotmányának 27. cikke (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Cseh Köztársaság Alkotmányának 27. cikke (4) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 6. cikkének (2) bekezdésére és 7. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 6. cikkének (2) bekezdésére és 7. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A6-0008/2009), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A6-0008/2009),

| A. | mivel Miroslav Ransdorf az Európai Parlament képviselője, akit a 2004. június 10–13-án megtartott hatodik közvetlen választások során választottak meg, és mivel megbízólevelét 2004. december 14-én vizsgálta meg a Parlament (2), |
| --- | --- |

A.

mivel Miroslav Ransdorf az Európai Parlament képviselője, akit a 2004. június 10–13-án megtartott hatodik közvetlen választások során választottak meg, és mivel megbízólevelét 2004. december 14-én vizsgálta meg a Parlament (2),

| B. | mivel az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló 1965. április 8-i jegyzőkönyv 10. cikke szerint az Európai Parlament ülései alatt annak képviselői saját államuk területén a parlamentjük tagjaira vonatkozó mentességet élvezik; mivel nem lehet hivatkozni a mentességre olyan esetben, amikor valamely képviselőt bűncselekmény elkövetésében tetten érnek; és mivel a mentesség nem akadályozhatja meg az Európai Parlamentet azon jogának gyakorlásában, hogy valamely képviselőjének mentességét felfüggessze, |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló 1965. április 8-i jegyzőkönyv 10. cikke szerint az Európai Parlament ülései alatt annak képviselői saját államuk területén a parlamentjük tagjaira vonatkozó mentességet élvezik; mivel nem lehet hivatkozni a mentességre olyan esetben, amikor valamely képviselőt bűncselekmény elkövetésében tetten érnek; és mivel a mentesség nem akadályozhatja meg az Európai Parlamentet azon jogának gyakorlásában, hogy valamely képviselőjének mentességét felfüggessze,

| C. | mivel a cseh alkotmány 27. cikke (4) bekezdésének értelmében egyetlen parlamenti képviselő vagy szenátor sem vonható büntető eljárás alá azon ház hozzájárulása nélkül, amelynek tagja, és ha az adott ház megtagadja a hozzájárulást, a büntető eljárásra soha többet nem kerülhet sor, |
| --- | --- |

C.

mivel a cseh alkotmány 27. cikke (4) bekezdésének értelmében egyetlen parlamenti képviselő vagy szenátor sem vonható büntető eljárás alá azon ház hozzájárulása nélkül, amelynek tagja, és ha az adott ház megtagadja a hozzájárulást, a büntető eljárásra soha többet nem kerülhet sor,

| 1. | úgy határoz, hogy felfüggeszti Miloslav Ransdorf mentelmi jogát; |
| --- | --- |

1.

úgy határoz, hogy felfüggeszti Miloslav Ransdorf mentelmi jogát;

| 2. | utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és az illetékes bizottság jelentését a Cseh Köztársaság illetékes hatóságainak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és az illetékes bizottság jelentését a Cseh Köztársaság illetékes hatóságainak.

---

(1)  101/63 sz. Wagner kontra Fohrmann és Krier ügy (EBHT 1964., 195. o.), illetve 149/85 sz. Wybot kontra Faure és társai ügy (EBHT 1986., 2391.o.).

(2)  HL C 226. E, 2005.9.15., 51. o.

---

III Előkészítő jogi aktusok

Európai Parlament

2009. február 3, kedd

| 18.3.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 67/149 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 67/149

---

Az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás meghosszabítása *

P6_TA(2009)0032

Az Európai Parlament 2009. február 3-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás meghosszabbításáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2008)0581 – C6-0392/2008 – 2008/0184(CNS))

(2010/C 67 E/21)

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2008)0581), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2008)0581),

| — | tekintettel az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2013) szóló, 2006. december 18-i 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2013) szóló, 2006. december 18-i 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (1),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 170. cikkére és 300. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 170. cikkére és 300. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

| — | tekintettel az EK-Szerződés 300. cikke (3) bekezdésének első albekezdésére, amelynek alapján a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0392/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 300. cikke (3) bekezdésének első albekezdésére, amelynek alapján a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0392/2008),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére, 83. cikkének (7) bekezdésére és 43. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére, 83. cikkének (7) bekezdésére és 43. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére (A6-0006/2009), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére (A6-0006/2009),

| 1. | jóváhagyja a megállapodás meghosszabbítását; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a megállapodás meghosszabbítását;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve az Amerikai Egyesült Államok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve az Amerikai Egyesült Államok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 412., 2006.12.30., 1. o.

---

| 18.3.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 67/150 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 67/150

---

AZ EK és Oroszország közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás megújítása *

P6_TA(2009)0033

Az Európai Parlament 2009. február 3-i jogalkotási állásfoglalása Az Európai Közösség és az Orosz Föderáció kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás megújításáról szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra vonatkozó javaslatról (COM(2008)0728 – C6-0456/2008 – 2008/0209(CNS))

(2010/C 67 E/22)

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2008)0728), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2008)0728),

| — | tekintettel az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2013) szóló, 2006. december 18-i 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2013) szóló, 2006. december 18-i 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (1),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 170. cikkére és 300. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 170. cikkére és 300. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

| — | tekintettel az EK-Szerződés 300. cikke (3) bekezdésének első albekezdésére, amely alapján a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0456/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 300. cikke (3) bekezdésének első albekezdésére, amely alapján a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0456/2008),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére, 83. cikkének (7) bekezdésére és 43. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére, 83. cikkének (7) bekezdésére és 43. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére (A6-0005/2009), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére (A6-0005/2009),

| 1. | jóváhagyja a megállapodás megkötését; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a megállapodás megkötését;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve az Orosz Föderáció kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve az Orosz Föderáció kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 412., 2006.12.30., 1. o.

---

2009. február 4, szerda

| 18.3.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 67/151 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 67/151

---

A harmadik országok illegálisan tartózkodó állampolgárait foglalkoztató munkáltatókkal szembeni szankciók ***I

P6_TA(2009)0043

A harmadik országok illegálisan tartózkodó állampolgárait foglalkoztató munkáltatókkal szembeni szankciókról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslat (COM(2007)0249 – C6-0143/2007 – 2007/0094(COD))

(2010/C 67 E/23)

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

A javaslat 2009. február 4-én módosult (1) és a módosított javaslat (2)2009. február 19-én került elfogadásra.

---

(1)  Ezt követően az ügyet ismételt vizsgálat céljából visszautalták a bizottsághoz az eljárási szabályzat 51. cikke (2) bekezdésének második albekezdése alapján, a 168. cikk (2) bekezdésével összefüggésben (A6-0026/2009).

(2)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0069.

---

P6_TC1-COD(2007)0094

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. február 19-én került elfogadásra az illegálisan tartózkodó harmadik országbeli állampolgárokat foglalkoztató munkáltatókkal szembeni szankciókra és intézkedésekre vonatkozó minimumszabályokról szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament első olvasatban elfogadott álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal: 2009/52/EK irányelv).

---

2009. február 5, csütörtök

| 18.3.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 67/152 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 67/152

---

A mezőgazdasági termékek belső piacon és harmadik országokban történő megismertetésével és promóciójával kapcsolatos intézkedések *

P6_TA(2009)0046

Az Európai Parlament 2009. február 5-i jogalkotási állásfoglalása a mezőgazdasági termékek belső piacon és harmadik országokban történő megismertetésével és promóciójával kapcsolatos intézkedésekről szóló 3/2008/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0431 – C6-0313/2008 – 2008/0131(CNS))

(2010/C 67 E/24)

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0431), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0431),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 36. és 37. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0313/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 36. és 37. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0313/2008),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére (A6-0004/2009), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére (A6-0004/2009),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése értelmében; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése értelmében;

| 3. | felhívja a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

1.   A belső piacon megvalósítandó, a 2. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett tájékoztató intézkedések közül egyet vagy többet magukban foglaló és a 6. cikk (1) bekezdésének megfelelően benyújtott programok hiányában valamennyi érdekelt tagállam az 5. cikk (1) bekezdésében említett iránymutatások alapján kidolgoz egy programot és arra vonatkozóan dokumentációt, és nyilvános pályázati felhívás útján kiválasztja az általa társfinanszírozásban vállalt program végrehajtásáért felelős szervezetet.

1.   A belső piacon megvalósítandó, a 2. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett tájékoztató intézkedések közül egyet vagy többet magukban foglaló és a 6. cikk (1) bekezdésének megfelelően benyújtott programok hiányában valamennyi érdekelt tagállam az 5. cikk (1) bekezdésében említett iránymutatások alapján
  , és miután az adott ágazat szakmai egyesületeivel és szervezeteivel folytatott konzultációk alapján az ilyen programok szükségességét és hasznosságát az érintett tagállamokban megvizsgálja,
  kidolgoz egy programot és arra vonatkozóan dokumentációt, és nyilvános pályázati felhívás útján kiválasztja az általa társfinanszírozásban vállalt program végrehajtásáért felelős szervezetet.

2.   A harmadik országokban megvalósítandó, a 2. cikk (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában említett tájékoztató intézkedések közül egyet vagy többet magukban foglaló és a 6. cikk (1) bekezdésének megfelelően benyújtott programok hiányában valamennyi érdekelt tagállam az 5. cikk (2) bekezdésében említett iránymutatások alapján kidolgoz egy programot és arra vonatkozóan dokumentációt, és nyilvános pályázati felhívás útján kiválasztja az általa társfinanszírozásban vállalt program végrehajtásáért felelős szervezetet.

2.   A belső piacon megvalósítandó, a 2. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett tájékoztató intézkedések közül egyet vagy többet magukban foglaló és a 6. cikk (1) bekezdésének megfelelően benyújtott programok hiányában valamennyi érdekelt tagállam az 5. cikk (2) bekezdésében említett iránymutatások alapján
  , és miután az adott ágazat szakmai egyesületeivel és szervezeteivel folytatott konzultációk alapján az ilyen programok szükségességét és hasznosságát az érintett tagállamokban megvizsgálja,
  kidolgoz egy programot és arra vonatkozóan dokumentációt, és nyilvános pályázati felhívás útján kiválasztja az általa társfinanszírozásban vállalt program végrehajtásáért felelős szervezetet.

Az érdekelt tagállam vagy tagállamok által a program tekintetében végül kiválasztott végrehajtó szervezet lehet nemzetközi szervezet különösen abban az esetben, ha a program a harmadik országok olívaolaj- és étkezési olajbogyó-ágazatára vonatkozik.

Az érdekelt tagállam vagy tagállamok által a program tekintetében végül kiválasztott végrehajtó szervezet lehet nemzetközi szervezet különösen abban az esetben, ha a program a harmadik országok olívaolaj-, étkezési olajbogyó-ágazatára
  vagy oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel, illetve földrajzi jelzéssel rendelkező borok ágazatára
  vonatkozik.

| (c) | a program költséghatékonyságának értékelése. |
| --- | --- |

(c)

a program költséghatékonyságának értékelése.

A magyar nyelvű változatot nem érinti.

1a. cikk

A 3/2008/EK rendelet 13. cikke (2) bekezdésének első és második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)
     A 8. és 9. cikkben említett elfogadott programokhoz biztosított közösségi pénzügyi hozzájárulás nem haladhatja meg a programok tényleges költségének

  60 %-át

  . A két vagy három évig tartó tájékoztató és promóciós programok esetében a megvalósítás egyes éveire nyújtott hozzájárulás nem haladhatja meg ezt a maximális értékhatárt.

Az első albekezdésben említett arány

  70 %

  azon, gyümölcsökkel és zöldségekkel kapcsolatos promóciós intézkedések esetében, amelyek kifejezetten az iskolai intézményekben tanuló gyermekeket célozzák”.

---

| 18.3.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 67/155 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 67/155

---

A takarmány-alapanyagok forgalomba hozatala és felhasználása ***I

P6_TA(2009)0050

Az Európai Parlament 2009. február 5-i jogalkotási állásfoglalása a takarmány-alapanyagok forgalomba hozataláról és felhasználásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0124 – C6-0128/2008 – 2008/0050(COD))

(2010/C 67 E/25)

(Együttöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0124), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0124),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 37. cikkére, valamint 152. cikke (4) bekezdésének b) pontjára, amely alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C6-0128/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 37. cikkére, valamint 152. cikke (4) bekezdésének b) pontjára, amely alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C6-0128/2008),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére (A6-0407/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére (A6-0407/2008),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | tudomásul veszi a Bizottság csatolt nyilatkozatait; |
| --- | --- |

2.

tudomásul veszi a Bizottság csatolt nyilatkozatait;

| 3. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

P6_TC1-COD(2008)0050

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. február 5-én került elfogadásra a takarmányok forgalomba hozataláról és felhasználásáról, az 1831/2003/EK rendelet módosításáról, valamint a 79/373/EGK, 80/511/EGK, 82/471/EGK, 83/228/EGK, 93/74/EGK, 93/113/EK és 96/25/EK irányelv és a 2004/217/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament első olvasatban elfogadott álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, .../2009/EK rendelet).

---

MELLÉKLET

A Bizottság nyilatkozatai az alábbi kérdésekben

1.   A IV. melléklet felülvizsgálata:

Annak érdekében, hogy a rendelet 11. cikkében előírt (a takarmány-alapanyagok és az összetett takarmány összetételére vonatkozó címkézéssel kapcsolatos tűréshatárokat tartalmazó) IV. mellékletet hozzá lehessen igazítani a tudományos és technikai fejlődéshez, a Bizottság és szolgálatai azt tervezik, hogy megvizsgálják az említett IV. mellékletet. Ezzel összefüggésben a Bizottság megvizsgálja bizonyos, 50%-nál magasabb nedvességtartalmú takarmány-alapanyagok kérdését is.

2.   Az adalékanyagok címkézése:

A Bizottság meg fogja vizsgálni, hogy a takarmányok címkézése révén történő tájékoztatás elvei vonatkoznak-e a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló 1831/2003/EK rendelet értelmében engedélyezett adalékanyagokra és előkeverékekre is.

3.   A (21) preambulumbekezdésben, illetve az 5. és 17. cikkben említett, „az emberi vagy állati egészséget vagy a környezetet érintő bármilyen sürgős helyzet” fogalmának értelmezése

„A Bizottság értelmezése szerint »az emberi vagy állati egészséget vagy a környezetet érintő bármilyen sürgős helyzetbe« beletartozhatnak többek között hanyagság, szándékos visszaélés vagy bűncselekmény következtében előálló sürgős helyzetek.”

---