# Den Europæiske Unions C 64/2010

| | ISSN 1725-2393
  doi:10.3000/17252393.C_2010.064.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 64 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 53. årgang16. marts 2010 |

ISSN 1725-2393

doi:10.3000/17252393.C_2010.064.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

C 64

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

53. årgang16. marts 2010

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | IV   Oplysninger |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2010/C 064/01 | Euroens vekselkurs | 1 |
| | OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE |
| 2010/C 064/02 | Uddrag af afgørelsen vedrørende Landsbanki Luxembourg S.A. i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/24/EF om sanering og likvidation af kreditinstitutter | 2 |
| 2010/C 064/03 | Uddrag af afgørelsen vedrørende Landsbanki Luxembourg S.A. i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/24/EF om sanering og likvidation af kreditinstitutter | 3 |

Informationsnummer

Indhold

Side

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2010/C 064/01

Euroens vekselkurs

1

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

2010/C 064/02

Uddrag af afgørelsen vedrørende Landsbanki Luxembourg S.A. i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/24/EF om sanering og likvidation af kreditinstitutter

2

2010/C 064/03

Uddrag af afgørelsen vedrørende Landsbanki Luxembourg S.A. i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/24/EF om sanering og likvidation af kreditinstitutter

3

| | V   Udtalelser |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVE PROCEDURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2010/C 064/04 | Indkaldelse af forslag — EACEA/11/10 — Programmet Aktive unge — Aktion 3.2 — Unge i verden: Samarbejde med lande, der ikke er nabolande til Den Europæiske Union | 4 |
| 2010/C 064/05 | Indkaldelse af forslag — Forberedende foranstaltning vedrørende en EU-kapacitet til hurtig indsats | 8 |
| | De Europæiske Fællesskabers Personaleudvælgelseskontor (EPSO) |
| 2010/C 064/06 | Meddelelse om almindelig udvælgelsesprøve EPSO/AD/177/10 | 9 |
| | PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF DEN FÆLLES HANDELSPOLITIK |
| | Europa-Kommissionen |
| 2010/C 064/07 | Meddelelse om indledning af en udløbsundersøgelse af antidumpingforanstaltninger vedrørende importen af korte syntetiske fibre af polyester med oprindelse i Folkerepublikken Kina | 10 |
| | PROCEDURER FOR GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2010/C 064/08 | Statsstøtte — Ungarn — Statstøttesag C 31/09 (ex N 113/09) — Støtte til Audi Hungaria Motor Kft. — Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2 (
  1
  ) | 15 |
| | ANDRE RETSAKTER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2010/C 064/09 | Offentliggørelse af ansøgning om ændring i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer | 32 |

V   Udtalelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

Europa-Kommissionen

2010/C 064/04

Indkaldelse af forslag — EACEA/11/10 — Programmet Aktive unge — Aktion 3.2 — Unge i verden: Samarbejde med lande, der ikke er nabolande til Den Europæiske Union

4

2010/C 064/05

Indkaldelse af forslag — Forberedende foranstaltning vedrørende en EU-kapacitet til hurtig indsats

8

De Europæiske Fællesskabers Personaleudvælgelseskontor (EPSO)

2010/C 064/06

Meddelelse om almindelig udvælgelsesprøve EPSO/AD/177/10

9

PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF DEN FÆLLES HANDELSPOLITIK

Europa-Kommissionen

2010/C 064/07

Meddelelse om indledning af en udløbsundersøgelse af antidumpingforanstaltninger vedrørende importen af korte syntetiske fibre af polyester med oprindelse i Folkerepublikken Kina

10

PROCEDURER FOR GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2010/C 064/08

Statsstøtte — Ungarn — Statstøttesag C 31/09 (ex N 113/09) — Støtte til Audi Hungaria Motor Kft. — Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2 (
  1
  )

1

15

ANDRE RETSAKTER

Europa-Kommissionen

2010/C 064/09

Offentliggørelse af ansøgning om ændring i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 16.3.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 64/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 64/1

---

Euroens vekselkurs (1)

15. marts 2010

2010/C 64/01

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,3705 |
| JPY | japanske yen | 124,30 |
| DKK | danske kroner | 7,4414 |
| GBP | pund sterling | 0,91050 |
| SEK | svenske kroner | 9,7143 |
| CHF | schweiziske franc | 1,4527 |
| ISK | islandske kroner | |
| NOK | norske kroner | 8,0155 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 25,490 |
| EEK | estiske kroon | 15,6466 |
| HUF | ungarske forint | 264,60 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,7076 |
| PLN | polske zloty | 3,8950 |
| RON | rumænske leu | 4,0880 |
| TRY | tyrkiske lira | 2,0922 |
| AUD | australske dollar | 1,5022 |
| CAD | canadiske dollar | 1,3972 |
| HKD | hongkongske dollar | 10,6338 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,9567 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,9146 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 555,38 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 10,1427 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 9,3550 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,2500 |
| IDR | indonesiske rupiah | 12 566,08 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,5507 |
| PHP | filippinske pesos | 62,655 |
| RUB | russiske rubler | 40,2696 |
| THB | thailandske bath | 44,670 |
| BRL | brasilianske real | 2,4180 |
| MXN | mexicanske pesos | 17,2053 |
| INR | indiske rupee | 62,4850 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,3705

JPY

japanske yen

124,30

DKK

danske kroner

7,4414

GBP

pund sterling

0,91050

SEK

svenske kroner

9,7143

CHF

schweiziske franc

1,4527

ISK

islandske kroner

NOK

norske kroner

8,0155

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

25,490

EEK

estiske kroon

15,6466

HUF

ungarske forint

264,60

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,7076

PLN

polske zloty

3,8950

RON

rumænske leu

4,0880

TRY

tyrkiske lira

2,0922

AUD

australske dollar

1,5022

CAD

canadiske dollar

1,3972

HKD

hongkongske dollar

10,6338

NZD

newzealandske dollar

1,9567

SGD

singaporeanske dollar

1,9146

KRW

sydkoreanske won

1 555,38

ZAR

sydafrikanske rand

10,1427

CNY

kinesiske renminbi yuan

9,3550

HRK

kroatiske kuna

7,2500

IDR

indonesiske rupiah

12 566,08

MYR

malaysiske ringgit

4,5507

PHP

filippinske pesos

62,655

RUB

russiske rubler

40,2696

THB

thailandske bath

44,670

BRL

brasilianske real

2,4180

MXN

mexicanske pesos

17,2053

INR

indiske rupee

62,4850

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

| 16.3.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 64/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 64/2

---

Uddrag af afgørelsen vedrørende Landsbanki Luxembourg S.A. i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/24/EF om sanering og likvidation af kreditinstitutter

2010/C 64/02

| Landsbanki Luxembourg S.A. |
| --- |
| 2-4, rue Beck |
| 1222 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| No RC B78804 |

Landsbanki Luxembourg S.A.

2-4, rue Beck

1222 Luxembourg

LUXEMBOURG

No RC B78804

Ved retskendelse af 24. februar 2010 har underretten i Luxembourg, 15. afdeling, der holdt retsmøde i handelssager, ændret kendelsen om likvidation vedrørende aktieselskabet Landsbanki Luxembourg S.A. med vedtægtsmæssigt hjemsted på adressen 2-4, rue Beck, 1222 Luxembourg, LUXEMBOURG, for så vidt angår følgende element i likvidationsproceduren:

Sidste frist for de privilegerede og ikke-privilegerede kreditorers anmeldelse af fordringer vedrørende udbytte fra Landsbanki Luxembourg S.A. (under likvidation) er formelt fastsat til den 14. Maj 2010, forudsat at der senest 45 dage inden denne dato som foreskrevet i retskendelsen offentliggøres en bekendtgørelse i de nationale og internationale aviser rettet til alle de kreditorer, der havde en fordring på Landsbanki Luxembourg S.A. (under likvidation) på tidspunktet for åbningen af likvidationsproceduren, men som endnu ikke har anmeldt en fordring, om at anmelde deres fordring, da de ellers ikke kan få nogen andel i overskuddet fra likvidationen og mister alle rettigheder i likvidationsproceduren.

Teksten »men de kan anmelde deres fordringer indtil den sidste udlodning af udbytte« i artikel 508 i handelsloven ophæves.

Oversigterne over antagelige fordringer fremlægges i underretten i de første ti dage i februar, april, juni, september, oktober og november, hvor kreditorerne kan besigtige dem og fremsætte indvendinger mod fordringernes antagelighed, jf. likvidationsafgørelsen af 12. december 2008.

Retskendelsen kræves fuldbyrdet, uanset eventuelle anker og uden garanti.

Retskendelsen offentliggøres i uddrag i Memorial C, en særlig publikation for virksomheder og sammenslutninger, Den Europæiske Unions Tidende, aviserne Luxemburger Wort, Tageblatt, Financial Times, Le Monde, El Pais og Morgan Blaðið, inden otte dage fra retskendelsens dato, jf. artikel 61, stk. 2, i den ændrede lov om den finansielle sektor.

Dette uddrag er en oversættelse af retskendelsen, der blev afsagt på fransk, og i tilfælde af uoverensstemmelse mellem den danske tekst og den franske tekst har den franske tekst forrang.

På vegne af den retslige likvidationsprocedure for Landsbanki Luxembourg S.A.

Yvette HAMILIUS

---

| 16.3.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 64/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 64/3

---

Uddrag af afgørelsen vedrørende Landsbanki Luxembourg S.A. i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/24/EF om sanering og likvidation af kreditinstitutter

2010/C 64/03

| Landsbanki Luxembourg S.A. |
| --- |
| 2-4, rue Beck |
| 1222 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| No RC B78804 |

Landsbanki Luxembourg S.A.

2-4, rue Beck

1222 Luxembourg

LUXEMBOURG

No RC B78804

Sidste frist for anmeldelse af fordringer

Der er nu i likviditetsproceduren for Landsbanki Luxembourg SA truffet formelle foranstaltninger til at fastsætte en sidste frist for anmeldelse af fordringer.

Sidste frist for anmeldelse af fordringer: 14. maj 2010

Sidste frist for kreditorernes anmeldelse af fordringer vedrørende udbytte fra Landsbanki Luxembourg S.A. (under likvidation) er formelt fastsat til den 14. maj 2010. Kreditorer, som ikke har anmeldt en fordring inden denne dato, mister retten til at modtage udbytte.

Ønsker De at anmelde en fordring, bedes De omgående sende den og al nødvendig dokumentation til følgende adresse:

| Tribunal d’arrondissement de Luxembourg, XVème chambre |
| --- |
| Cité judiciaire — Bâtiment Commerce |
| 7, rue du St-Esprit |
| 2080 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |

Tribunal d’arrondissement de Luxembourg, XVème chambre

Cité judiciaire — Bâtiment Commerce

7, rue du St-Esprit

2080 Luxembourg

LUXEMBOURG

Det anbefales, at De sender Deres fordring med anbefalet post, således at det kan dokumenteres, at Deres fordring er modtaget inden fristens udløb.

Indgivne fordringer

Hvis De har anmeldt en fordring, og De endnu ikke har modtaget en bekræftelse af modtagelsen fra holdet, der står for likvidationsproceduren, bør De omgående rette henvendelse til likvidator (kontaktoplysninger sidst i meddelelsen).

Udgifter/serviceydelser i forbindelse med likvidationen

Parter, som har leveret serviceydelser i forbindelse med likvidationsproceduren, eller som på anden måde har et betalingskrav vedrørende udgifter i forbindelse med likvidationsproceduren, og som endnu ikke har modtaget betaling, bør omgående rette henvendelse til likvidator (kontaktoplysninger sidst i meddelelsen).

Likvidationsprocedurens fremtidige forløb

Likvidator fortsætter arbejdet med at inddrive diverse aktiver og foretager først en endelig afslutning af likvidationsproceduren, når inddrivelserne er tilendebragt.

| Landsbanki Luxembourg S.A. in Liquidation |
| --- |
| 2-4, rue Beck |
| 1222 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| Tlf. +352 2619291 |
| Fax: +352 26192929 |
| E-mail: customerrelations@landsbanki.lu |

Landsbanki Luxembourg S.A. in Liquidation

2-4, rue Beck

1222 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tlf. +352 2619291

Fax: +352 26192929

E-mail: customerrelations@landsbanki.lu

---

V Udtalelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

Europa-Kommissionen

| 16.3.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 64/4 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 64/4

---

INDKALDELSE AF FORSLAG — EACEA/11/10

Programmet »Aktive unge«

Aktion 3.2 — »Unge i verden«: Samarbejde med lande, der ikke er nabolande til Den Europæiske Union

2010/C 64/04

1.   MÅL OG BESKRIVELSE

Formålet med denne indkaldelse af forslag er at støtte projekter, der fremmer samarbejdet på ungdomsområdet mellem deltagerlande i programmet »Aktive unge« og partnerlande, der ikke er naboer til Den Europæiske Union (lande, der har undertegnet en aftale med Den Europæiske Union på ungdomsområdet). Denne indkaldelse yder tilskud til projekter.

Indkaldelsen har følgende målsætninger:

| — | at øge mobiliteten af unge og personer, der arbejder inden for ungdomsområdet |
| --- | --- |

—

at øge mobiliteten af unge og personer, der arbejder inden for ungdomsområdet

| — | at fremme unges indflydelse og aktive deltagelse |
| --- | --- |

—

at fremme unges indflydelse og aktive deltagelse

| — | at fremme kapacitetsopbygningen af ungdomsorganisationer og -strukturer med henblik på udvikling af civilsamfundet |
| --- | --- |

—

at fremme kapacitetsopbygningen af ungdomsorganisationer og -strukturer med henblik på udvikling af civilsamfundet

| — | at fremme samarbejde og udveksling af erfaringer og god praksis på områderne ungdom og ikke-formel uddannelse |
| --- | --- |

—

at fremme samarbejde og udveksling af erfaringer og god praksis på områderne ungdom og ikke-formel uddannelse

| — | at bidrage til udviklingen af ungdomspolitikker, ungdomsarbejde og den frivillige sektor, og |
| --- | --- |

—

at bidrage til udviklingen af ungdomspolitikker, ungdomsarbejde og den frivillige sektor, og

| — | at etablere bæredygtige partnerskaber og netværk mellem ungdomsorganisationer. |
| --- | --- |

—

at etablere bæredygtige partnerskaber og netværk mellem ungdomsorganisationer.

Der vil blive givet fortrinsret til de projekter, der bedst afspejler de faste, prioriterede områder i programmet »Aktive unge«:

| — | unges aktive deltagelse |
| --- | --- |

—

unges aktive deltagelse

| — | kulturel mangfoldighed |
| --- | --- |

—

kulturel mangfoldighed

| — | EU-statsborgerskab |
| --- | --- |

—

EU-statsborgerskab

| — | inddragelse af vanskeligt stillede unge. |
| --- | --- |

—

inddragelse af vanskeligt stillede unge.

Der vil også blive givet fortrinsret til projekter, der afspejler de følgende årlige prioriterede områder i indkaldelsen:

| — | globale problemstillinger, der påvirker unge, f.eks. klimaforandringer, bæredygtig udvikling, migration og opfyldelsen af millennium-udviklingsmålene (1) |
| --- | --- |

—

globale problemstillinger, der påvirker unge, f.eks. klimaforandringer, bæredygtig udvikling, migration og opfyldelsen af millennium-udviklingsmålene (1)

| — | bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse (2) |
| --- | --- |

—

bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse (2)

| — | styrkelse af dialogen mellem EU og Afrika, udveksling og samarbejde på ungdomsområdet (3). |
| --- | --- |

—

styrkelse af dialogen mellem EU og Afrika, udveksling og samarbejde på ungdomsområdet (3).

Geografisk område

Efter den fælles erklæring på det 12. EU/Kina-topmøde i Nanjing den 30. november 2009 (4), hvor 2011 blev lanceret som Det europæisk-kinesiske ungdomsår, vil der inden for det geografiske område, som denne indkaldelse af forslag dækker (jf. punkt 5.2), og ud over de førnævnte prioriteter blive lagt særlig vægt på projekter, som skal fremme dialogen og samarbejdet mellem EU og Kina på ungdomsområdet, for således at bidrage til Det europæisk-kinesiske ungdomsår.

2.   HVEM KAN SØGE

Forslagene skal være indsendt af nonprofit-organisationer. Sådanne organisationer kan være:

| — | ikke-statslige organisationer (ngo’er) |
| --- | --- |

—

ikke-statslige organisationer (ngo’er)

| — | offentlige regionale eller lokale instanser, eller |
| --- | --- |

—

offentlige regionale eller lokale instanser, eller

| — | nationale ungdomsråd. |
| --- | --- |

—

nationale ungdomsråd.

Det samme gælder for partnerorganisationer.

Ansøgerne skal på den dato, der er angivet som sidste frist for indsendelsen af deres forslag, have været retligt registreret i mindst to (2) år i et af programlandene. Programlandene er følgende:

| — | Den Europæiske Unions medlemsstater: Østrig, Belgien, Bulgarien, Cypern, Den Tjekkiske Republik, Danmark, Estland, Finland, Frankrig, Tyskland, Grækenland, Ungarn, Irland, Italien, Letland, Litauen, Luxembourg, Malta, Nederlandene, Polen, Portugal, Rumænien, Slovakiet, Slovenien, Spanien, Sverige og Det Forenede Kongerige (5) |
| --- | --- |

—

Den Europæiske Unions medlemsstater: Østrig, Belgien, Bulgarien, Cypern, Den Tjekkiske Republik, Danmark, Estland, Finland, Frankrig, Tyskland, Grækenland, Ungarn, Irland, Italien, Letland, Litauen, Luxembourg, Malta, Nederlandene, Polen, Portugal, Rumænien, Slovakiet, Slovenien, Spanien, Sverige og Det Forenede Kongerige (5)

| — | de medlemslande af Den Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA), som også er medlem af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS): Island, Liechtenstein og Norge |
| --- | --- |

—

de medlemslande af Den Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA), som også er medlem af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS): Island, Liechtenstein og Norge

| — | ansøgerlande, for hvilke der er lagt en førtiltrædelsesstrategi i overensstemmelse med de overordnede principper og almindelige betingelser i de rammeaftaler, der er indgået med de pågældende lande med henblik på deres deltagelse i EU's programmer: Tyrkiet. |
| --- | --- |

—

ansøgerlande, for hvilke der er lagt en førtiltrædelsesstrategi i overensstemmelse med de overordnede principper og almindelige betingelser i de rammeaftaler, der er indgået med de pågældende lande med henblik på deres deltagelse i EU's programmer: Tyrkiet.

Projekterne skal have partnere fra mindst fire forskellige lande (inklusive ansøgerorganisationen), herunder mindst to programlande, hvoraf mindst det ene skal være en EU-medlemsstat, og to partnerlande.

3.   STØTTEBERETTIGEDE AKTIONER OG FORSLAG

Projektet skal være tilrettelagt som ikke-overskudsgivende aktiviteter og skal høre ind under områderne ungdom og ikke-formel uddannelse.

Projekterne skal iværksættes mellem den 1. november 2010 og den 31. december 2010 og skal have en varighed på mindst 6 måneder og højst 12 måneder.

Der accepteres kun forslag, som indsendes på et af de officielle EU-sprog med brug af det officielle ansøgningsskema, og som er behørigt udfyldt og fremsendt inden for den angivne frist (17. maj 2010). Håndskrevne forslag accepteres ikke. Ansøgningen skal indsendes i en samlet pakke og i ét eksemplar (originalen). Den skal dateres og underskrives (originale underskrifter er påkrævet) af en person, der er bemyndiget til at indgå juridisk bindende forpligtelser på vegne af ansøgerorganisationen.

Ansøgningsskemaet skal ledsages af et officielt brev fra ansøgerorganisationen, dokumenter, der attesterer dens finansielle og operationelle kapacitet, samt alle andre dokumenter anført i ansøgningsskemaet.

Ansøgerne skal fremsende et budget, som er balanceret med hensyn til indtægter og udgifter, og skal overholde loftet for Fællesskabets medfinansiering, som er fastsat til 80 % af de samlede støtteberettigede omkostninger til projektet. Maksimumsstøttebeløbet er 100 000 EUR.

4.   TILDELINGSKRITERIER

Støtteberettigede ansøgninger behandles ud fra følgende kriterier:

Kvalitative kriterier

I evalueringsproceduren vil de kvalitative kriterier udgøre 80 % af de disponible point (koefficient 4).

—   Relevansen af projektet i forhold til målene og prioriteterne i indkaldelsen

Følgende aspekter vil blive taget i betragtning:

| a) | projektet opfylder de generelle mål i programmet »Aktive unge« |
| --- | --- |

a)

projektet opfylder de generelle mål i programmet »Aktive unge«

| b) | projektet opfylder målene og prioriteterne (inklusive den geografiske fokusering) i denne indkaldelse af forslag |
| --- | --- |

b)

projektet opfylder målene og prioriteterne (inklusive den geografiske fokusering) i denne indkaldelse af forslag

—   Kvaliteten af projektet og de dermed forbundne arbejdsmetoder

Følgende aspekter vil blive taget i betragtning:

| a) | projektets rækkevidde - med andre ord dets multiplikatorvirkning og især dets bæredygtige virkning og levedygtighed på lang sigt |
| --- | --- |

a)

projektets rækkevidde - med andre ord dets multiplikatorvirkning og især dets bæredygtige virkning og levedygtighed på lang sigt

| b) | arbejdsprogrammets høje kvalitet (indhold og metode), og klarheden og konsekvensen i programmet |
| --- | --- |

b)

arbejdsprogrammets høje kvalitet (indhold og metode), og klarheden og konsekvensen i programmet

| c) | unges aktive deltagelse i projektet |
| --- | --- |

c)

unges aktive deltagelse i projektet

| d) | projektets synlighed målt som kvaliteten af foranstaltningerne rettet mod formidling og anvendelse af projektets resultater |
| --- | --- |

d)

projektets synlighed målt som kvaliteten af foranstaltningerne rettet mod formidling og anvendelse af projektets resultater

| e) | kvaliteten af partnerskabet, og navnlig klarheden af opgaverne og beskrivelsen af partnernes faktiske rolle i samarbejdet, samt partnernes erfaring og motivation for at oprette projektet |
| --- | --- |

e)

kvaliteten af partnerskabet, og navnlig klarheden af opgaverne og beskrivelsen af partnernes faktiske rolle i samarbejdet, samt partnernes erfaring og motivation for at oprette projektet

| f) | budgettets overensstemmelse med de aktiviteter, der er planlagt i arbejdsprogrammet. |
| --- | --- |

f)

budgettets overensstemmelse med de aktiviteter, der er planlagt i arbejdsprogrammet.

Kvantitative kriterier

I evalueringsproceduren vil de kvantitative kriterier udgøre 20 % af de disponible point (koefficient 1).

—   Antallet af deltagere og aktører i projektet samt deres profiler

| a) | der skal være balance i partnerskabet på to punkter: Antallet af de i projektet involverede organisationer hjemmehørende i henholdsvis programlandene og partnerlandene skal svare til hinanden, og projektet skal sikre en ligelig fordeling af nationale grupper |
| --- | --- |

a)

der skal være balance i partnerskabet på to punkter: Antallet af de i projektet involverede organisationer hjemmehørende i henholdsvis programlandene og partnerlandene skal svare til hinanden, og projektet skal sikre en ligelig fordeling af nationale grupper

| b) | antal partnere inddraget i projektet, og antal lande omfattet af partnerskabet |
| --- | --- |

b)

antal partnere inddraget i projektet, og antal lande omfattet af partnerskabet

| c) | antallet af unge og personer, der arbejder inden for ungdomsområdet, som er direkte inddraget i projektet. |
| --- | --- |

c)

antallet af unge og personer, der arbejder inden for ungdomsområdet, som er direkte inddraget i projektet.

5.   BUDGET

Der er afsat et samlet budget på 2 600 000 EUR til medfinansiering af projekter under denne indkaldelse af forslag.

Den finansielle bistand fra forvaltningsorganet kan højst udgøre 80 % af projektets samlede støtteberettigede udgifter. Maksimumsstøttebeløbet er 100 000 EUR.

Forvaltningsorganet forbeholder sig ret til ikke at tildele alle de midler, der er til rådighed.

6.   ANSØGNINGSFRIST

Ansøgninger skal sendes senest den 17. maj 2010 til følgende adresse:

| Education, Audiovisual and Culture Executive Agency |
| --- |
| ‘Youth in Action’ programme — EACEA/11/10 |
| BOUR 4/029 |
| Avenue du Bourget 1 |
| 1140 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Education, Audiovisual and Culture Executive Agency

‘Youth in Action’ programme — EACEA/11/10

BOUR 4/029

Avenue du Bourget 1

1140 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

| — | med post (poststemplets dato er afgørende), eller |
| --- | --- |

—

med post (poststemplets dato er afgørende), eller

| — | med kurerpost. Datoen for indleveringen til kurerselskabet er afgørende (vedlæg en kopi af kvitteringen i ansøgningen). |
| --- | --- |

—

med kurerpost. Datoen for indleveringen til kurerselskabet er afgørende (vedlæg en kopi af kvitteringen i ansøgningen).

Ansøgninger fremsendt pr. fax eller pr. e-mail tages ikke i betragtning.

7.   YDERLIGERE OPLYSNINGER

En detaljeret vejledning for ansøgere samt ansøgningsblanketter er tilgængelige på internettet på adressen:

http://eacea.ec.europa.eu/youth/funding/2010/call_action_3_2_en.php

Ansøgningen skal indgives på den dertil beregnede ansøgningsblanket og skal indeholde alle de påkrævede bilag og oplysninger.

---

(1)  Flere oplysninger fås på: http://www.undp.org/mdg/basics.shtml

(2)  I overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1098/2008/EF om det europæiske år for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse (2010)

(3)  Flere oplysninger fås på: http://ec.europa.eu/development/geographical/regionscountries/euafrica_en.cfm

(4)  Erklæringen findes på: http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/er/111567.pdf

(5)  Støtteberettigede under programmet »Aktive unge« er personer fra oversøiske lande og territorier samt, når det er relevant, de der hjemmehørende offentlige eller private institutioner, afhængigt af de regler, der gælder for programmet og dem, der finder anvendelse i den medlemsstat, som de er knyttet til. En fortegnelse over disse oversøiske lande og territorier findes i bilag 1A til Rådets afgørelse 2001/822/EF af 27. november 2001 om de oversøiske landes og territoriers associering med Det Europæiske Fællesskab (»associeringsafgørelse«), EFT L 314 af 30.11.2001: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CONSLEG:2001D0822:20011202:DA:PDF

---

| 16.3.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 64/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 64/8

---

Indkaldelse af forslag — Forberedende foranstaltning vedrørende en EU-kapacitet til hurtig indsats

2010/C 64/05

| 1. | Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet med ansvar for Civilbeskyttelse, Kontoret for Civilbeskyttelse — Katastrofebistand, iværksætter en indkaldelse af forslag for at udpege projekter, der tager sigte på en EU-kapacitet til hurtig indsats på civilbeskyttelsesområdet, og som kan komme i betragtning til støtte. Denne finansielle støtte gives i form af tilskud. |
| --- | --- |

1.

Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet med ansvar for Civilbeskyttelse, Kontoret for Civilbeskyttelse — Katastrofebistand, iværksætter en indkaldelse af forslag for at udpege projekter, der tager sigte på en EU-kapacitet til hurtig indsats på civilbeskyttelsesområdet, og som kan komme i betragtning til støtte. Denne finansielle støtte gives i form af tilskud.

| 2. | De berørte områder, arten og indholdet af foranstaltningerne samt betingelserne for at modtage tilskud findes i den relevante ansøgningsvejledning. Vejledningen indeholder ligeledes detaljerede instruktioner om, hvortil og hvornår et forslag skal indsendes. Vejledningen og det relevante ansøgningsskema kan hentes på Europa-serveren: http://ec.europa.eu/echo/civil_protection/civil/prote/calls.htm |
| --- | --- |

2.

De berørte områder, arten og indholdet af foranstaltningerne samt betingelserne for at modtage tilskud findes i den relevante ansøgningsvejledning. Vejledningen indeholder ligeledes detaljerede instruktioner om, hvortil og hvornår et forslag skal indsendes. Vejledningen og det relevante ansøgningsskema kan hentes på Europa-serveren: http://ec.europa.eu/echo/civil_protection/civil/prote/calls.htm

| 3. | Forslagene sendes til Kommissionen på den i vejledningen angivne adresse senest den 15. april 2010. Forslag skal sendes med post eller privat kurértjeneste senest den 15. april 2010 (beviset er afsendelsesdatoen, poststemplet eller datoen på afleveringskvitteringen). Forslagene kan også afleveres personligt på den i vejledningen anførte adresse, dog senest kl. 17.00 den 15. april 2010 (beviset er kvitteringen for modtagelse dateret og underskrevet af den ansvarlige tjenestemand).
  Forslag indgivet pr. fax eller e-mail, ufuldstændige ansøgninger og ansøgninger, der fremsendes i flere dele, vil ikke blive accepteret. |
| --- | --- |

3.

Forslagene sendes til Kommissionen på den i vejledningen angivne adresse senest den 15. april 2010. Forslag skal sendes med post eller privat kurértjeneste senest den 15. april 2010 (beviset er afsendelsesdatoen, poststemplet eller datoen på afleveringskvitteringen). Forslagene kan også afleveres personligt på den i vejledningen anførte adresse, dog senest kl. 17.00 den 15. april 2010 (beviset er kvitteringen for modtagelse dateret og underskrevet af den ansvarlige tjenestemand).

Forslag indgivet pr. fax eller e-mail, ufuldstændige ansøgninger og ansøgninger, der fremsendes i flere dele, vil ikke blive accepteret.

| 4. | Fremgangsmåden ved tildeling af tilskud er følgende:






  — | Kommissionen modtager og registrerer og udsender kvittering for modtagelsen |
| --- | --- | --- |

4.

Fremgangsmåden ved tildeling af tilskud er følgende:

—

Kommissionen modtager og registrerer og udsender kvittering for modtagelsen

| — | Kommissionen vurderer forslagene |
| --- | --- |

—

Kommissionen vurderer forslagene

| — | der træffes beslutning om tildeling af tilskud, og resultatet meddeles ansøgerne. |
| --- | --- |

—

der træffes beslutning om tildeling af tilskud, og resultatet meddeles ansøgerne.

Tilskudsmodtagerne udvælges på basis af de kriterier, der er udstukket i den vejledning, som er nævnt i punkt I.2., og inden for det budget, der er til rådighed.

Hvis Kommissionen godkender forslaget, bliver der indgået en tilskudsaftale (i euro) mellem Kommissionen og forslagsstilleren.

Behandlingen er strengt fortrolig.

---

De Europæiske Fællesskabers Personaleudvælgelseskontor (EPSO)

| 16.3.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 64/9 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 64/9

---

MEDDELELSE OM ALMINDELIG UDVÆLGELSESPRØVE EPSO/AD/177/10

2010/C 64/06

Det Europæiske Personaleudvælgelseskontor (EPSO) afholder følgende almindelige udvælgelsesprøve: EPSO/AD/177/10 — ADMINISTRATORER (AD 5) med speciale inden for følgende områder:

| 1. | Europæisk Offentlig Administration |
| --- | --- |

1.

Europæisk Offentlig Administration

| 2. | Jura |
| --- | --- |

2.

Jura

| 3. | Økonomi |
| --- | --- |

3.

Økonomi

| 4. | Revision |
| --- | --- |

4.

Revision

| 5. | Informations- Og Kommunikationsteknologier (IKT) |
| --- | --- |

5.

Informations- Og Kommunikationsteknologier (IKT)

Meddelelsen om udvælgelsesprøven er offentliggjort i
  Den Europæiske Unions Tidende C 64 A af 16. marts 2010.

Yderligere oplysninger findes på EPSO’s hjemmeside http://eu-careers.eu

---

PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF DEN FÆLLES HANDELSPOLITIK

Europa-Kommissionen

| 16.3.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 64/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 64/10

---

Meddelelse om indledning af en udløbsundersøgelse af antidumpingforanstaltninger vedrørende importen af korte syntetiske fibre af polyester med oprindelse i Folkerepublikken Kina

2010/C 64/07

Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (1) af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af korte syntetiske fibre af polyester med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»det pågældende land«) har Kommissionen modtaget en anmodning om en fornyet undersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (2) (»grundforordningen«).

1.   Anmodning om en fornyet undersøgelse

Anmodningen blev indgivet den 14. december 2009 af European Man-made Fibres Association (»CIRFS« eller »ansøgeren«) på vegne af producenter, som tegner sig for en væsentlig del — i dette tilfælde over 25 % — af den samlede EU-produktion af korte syntetiske fibre af polyester.

2.   Vare

Den vare, der er omfattet af den fornyede undersøgelse, er korte syntetiske fibre af polyester, ikke kartede, kæmmede eller på anden måde beredte til spinding, med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»den pågældende vare«), som på nuværende tidspunkt tariferes under KN-kode 5503 20 00.

3.   Gældende foranstaltninger

De gældende foranstaltninger er en endelig antidumpingtold indført ved Rådets forordning (EF) nr. 428/2005 (3), som ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 412/2009 (4).

4.   Begrundelse for den fornyede undersøgelse

Anmodningen begrundes med, at foranstaltningernes bortfald sandsynligvis vil medføre fornyet dumping og skade for EU-erhvervsgrenen.

I betragtning af bestemmelserne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, fastsatte ansøgeren den normale værdi for de eksporterende producenter fra Folkerepublikken Kina, der ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling i forbindelse med den undersøgelse, som førte til indførelsen af de gældende foranstaltninger, på grundlag af en beregnet normal værdi i et egnet land med markedsøkonomi, jf. punkt 5.1, litra d), i denne meddelelse. For de virksomheder, som blev indrømmet markedsøkonomisk behandling i forbindelse med undersøgelsen, blev den normale værdi fastsat på grundlag af en beregnet normal værdi i Folkerepublikken Kina. Påstanden om, at der finder fornyet dumping sted i forbindelse med import fra Folkerepublikken Kina, er baseret på en sammenligning af den normale værdi, som fastsat i det foregående, og eksportpriserne på den pågældende vare ved salg til eksport til andre tredjelande, bl.a. Mexico, Pakistan og Vietnam på grund af, at der for øjeblikket ikke importeres mængder af betydning fra Folkerepublikken Kina til EU.

På dette grundlag er de beregnede dumpingmargener betydelige.

Ansøgeren hævder endvidere, at det er sandsynligt, at der vil forekomme fornyet skadevoldende dumping. Ansøgeren fremlægger således bevis for, at det nuværende niveau for importen af den pågældende vare sandsynligvis vil stige på grund af uudnyttet produktionskapacitet i det pågældende land, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.

Det hævdes ligeledes, at importstrømmen af den pågældende vare også sandsynligvis vil stige på grund af de antidumpingforanstaltninger, der for nylig er pålagt importen af lignende varer på traditionelle markeder uden for EU, f.eks. USA og Tyrkiet. Dette kan medføre, at eksporten fra USA og Tyrkiet omdirigeres til EU.

Ansøgeren hævder, at skaden fra importen fra det pågældende land primært er imødegået på grund af foranstaltningerne, og at EU-erhvervsgrenen, såfremt foranstaltningerne udløber, og der igen importeres væsentlige mængder til dumpingpriser fra det pågældende land, sandsynligvis vil lide fornyet skade.

5.   Procedure

Da Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg har fastslået, at der foreligger tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse, indledes der en undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.

5.1.   
  Procedure for fastsættelse af dumping og skade

Undersøgelsen vil fastslå, hvorvidt det er sandsynligt, at udløb af foranstaltningerne vil føre til fornyet dumping og skade.

a)   Stikprøver

Da et stort antal parter er involveret i denne procedure, kan Kommissionen beslutte at anvende stikprøver, jf. grundforordningens artikel 17.

i)   Stikprøver af eksportører/producenter i Folkerepublikken Kina

For at Kommissionen kan afgøre, om det er nødvendigt at anvende stikprøver, og i bekræftende fald udtage disse, anmodes alle eksportører/producenter eller deres repræsentanter hermed om at give sig til kende over for Kommissionen og afgive følgende oplysninger om deres virksomhed eller virksomheder inden for den frist, der er fastsat i punkt 6, litra b), nr. i), og i den form, der er angivet i punkt 7:

| — | navn, adresse, e-mail-adresse, telefon- og faxnummer samt kontaktperson |
| --- | --- |

—

navn, adresse, e-mail-adresse, telefon- og faxnummer samt kontaktperson

| — | omsætningen i lokal valuta og mængden i ton af den pågældende vare solgt med henblik på eksport til EU i perioden fra 1. januar 2009 til 31. december 2009 for hver enkelt af de 27 medlemsstater og i alt |
| --- | --- |

—

omsætningen i lokal valuta og mængden i ton af den pågældende vare solgt med henblik på eksport til EU i perioden fra 1. januar 2009 til 31. december 2009 for hver enkelt af de 27 medlemsstater og i alt

| — | omsætningen i lokal valuta og mængden i ton af den pågældende vare solgt på hjemmemarkedet i perioden fra 1. januar 2009 til 31. december 2009 |
| --- | --- |

—

omsætningen i lokal valuta og mængden i ton af den pågældende vare solgt på hjemmemarkedet i perioden fra 1. januar 2009 til 31. december 2009

| — | omsætningen i lokal valuta og mængden i ton af den pågældende vare solgt til andre tredjelande i perioden fra 1. januar 2009 til 31. december 2009 |
| --- | --- |

—

omsætningen i lokal valuta og mængden i ton af den pågældende vare solgt til andre tredjelande i perioden fra 1. januar 2009 til 31. december 2009

| — | nøjagtig beskrivelse af virksomhedens aktiviteter på verdensplan i forbindelse med den pågældende vare |
| --- | --- |

—

nøjagtig beskrivelse af virksomhedens aktiviteter på verdensplan i forbindelse med den pågældende vare

| — | navnene på alle forretningsmæssigt forbundne virksomheder (5), der er involveret i produktionen og/eller salg af den pågældende vare (til eksport og/eller på hjemmemarkedet), samt nøjagtig angivelse af disse virksomheders aktiviteter |
| --- | --- |

—

navnene på alle forretningsmæssigt forbundne virksomheder (5), der er involveret i produktionen og/eller salg af den pågældende vare (til eksport og/eller på hjemmemarkedet), samt nøjagtig angivelse af disse virksomheders aktiviteter

| — | andre relevante oplysninger, som kan være til nytte for Kommissionen ved udtagningen af stikprøven. |
| --- | --- |

—

andre relevante oplysninger, som kan være til nytte for Kommissionen ved udtagningen af stikprøven.

Ved at afgive ovenstående oplysninger indvilliger virksomheden i at indgå i stikprøven. Hvis virksomheden udtages til at indgå i stikprøven, indebærer dette besvarelse af et spørgeskema og accept af kontrol på stedet af besvarelsen. Hvis virksomheden anfører, at den ikke ønsker at indgå i stikprøven, vil den blive anset for ikke at have samarbejdet i forbindelse med undersøgelsen. Konsekvenserne af manglende samarbejdsvilje er beskrevet i punkt 8 nedenfor.

Kommissionen vil desuden kontakte myndighederne i Folkerepublikken Kina og alle kendte sammenslutninger af eksportører/producenter for at indhente de oplysninger, som den anser for nødvendige for at udtage stikprøven af eksportører/producenter.

ii)   Stikprøver af importører

For at Kommissionen kan afgøre, om det er nødvendigt at anvende stikprøver, og i bekræftende fald udtage disse, anmodes alle importører eller deres repræsentanter hermed om at give sig til kende over for Kommissionen og afgive følgende oplysninger om deres virksomhed eller virksomheder inden fristen i punkt 6, litra b), nr. i), og i den form, der er angivet i punkt 7:

| — | navn, adresse, e-mail-adresse, telefon- og faxnummer samt kontaktperson |
| --- | --- |

—

navn, adresse, e-mail-adresse, telefon- og faxnummer samt kontaktperson

| — | en udførlig beskrivelse af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med den pågældende vare |
| --- | --- |

—

en udførlig beskrivelse af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med den pågældende vare

| — | mængden i tons og værdien i euro af importen til og videresalget på markedet i EU af den pågældende vare med oprindelse i Folkerepublikken Kina i perioden fra 1. januar 2009 til 31. december 2009 |
| --- | --- |

—

mængden i tons og værdien i euro af importen til og videresalget på markedet i EU af den pågældende vare med oprindelse i Folkerepublikken Kina i perioden fra 1. januar 2009 til 31. december 2009

| — | navnene på alle forretningsmæssigt forbundne virksomheder (6), der er involveret i produktion og/eller salg af den pågældende vare, og en udførlig beskrivelse af disse virksomheders aktiviteter |
| --- | --- |

—

navnene på alle forretningsmæssigt forbundne virksomheder (6), der er involveret i produktion og/eller salg af den pågældende vare, og en udførlig beskrivelse af disse virksomheders aktiviteter

| — | andre relevante oplysninger, som kan være til nytte for Kommissionen ved udtagningen af stikprøven. |
| --- | --- |

—

andre relevante oplysninger, som kan være til nytte for Kommissionen ved udtagningen af stikprøven.

Ved at afgive ovenstående oplysninger indvilliger virksomheden i at indgå i stikprøven. Hvis virksomheden udtages til at indgå i stikprøven, indebærer dette besvarelse af et spørgeskema og accept af kontrol på stedet af besvarelsen. Hvis virksomheden anfører, at den ikke ønsker at indgå i stikprøven, vil den blive anset for ikke at have samarbejdet i forbindelse med undersøgelsen. Konsekvenserne af manglende samarbejdsvilje er beskrevet i punkt 8 nedenfor.

For at indhente de oplysninger, som den anser for nødvendige til udtagningen af stikprøven af importører, vil Kommissionen desuden kontakte alle kendte importørsammenslutninger.

iii)   Stikprøver af EU-producenter

I betragtning af det store antal EU-producenter, der støttede anmodningen, vil Kommissionen undersøge spørgsmålet om den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen, ved hjælp af stikprøver.

For at Kommissionen kan afgøre, om det er nødvendigt at anvende stikprøver, og i bekræftende fald udtage stikprøver, anmodes alle EU-producenter eller deres repræsentanter om at give sig til kende over for Kommissionen og afgive følgende oplysninger om deres virksomhed eller virksomheder inden udløbet af den frist, der er fastsat i punkt 6, litra b), nr. i), og i den form, der er angivet i punkt 7:

| — | navn, adresse, e-mail-adresse, telefon- og faxnummer samt kontaktperson |
| --- | --- |

—

navn, adresse, e-mail-adresse, telefon- og faxnummer samt kontaktperson

| — | udførlig beskrivelse af virksomhedens aktiviteter på verdensplan i forbindelse med den samme vare |
| --- | --- |

—

udførlig beskrivelse af virksomhedens aktiviteter på verdensplan i forbindelse med den samme vare

| — | værdien i euro af salget af samme vare på EU-markedet i perioden fra 1. januar 2009 til 31. december 2009 |
| --- | --- |

—

værdien i euro af salget af samme vare på EU-markedet i perioden fra 1. januar 2009 til 31. december 2009

| — | mængden i ton af salget af samme vare på EU-markedet i perioden fra 1. januar 2009 til 31. december 2009 |
| --- | --- |

—

mængden i ton af salget af samme vare på EU-markedet i perioden fra 1. januar 2009 til 31. december 2009

| — | mængden i ton af produktionen af samme vare i perioden fra 1. januar 2009 til 31. december 2009 |
| --- | --- |

—

mængden i ton af produktionen af samme vare i perioden fra 1. januar 2009 til 31. december 2009

| — | i givet fald mængden i ton af den pågældende vare produceret i Folkerepublikken Kina og importeret til EU i perioden fra 1. januar 2009 til 31. december 2009 |
| --- | --- |

—

i givet fald mængden i ton af den pågældende vare produceret i Folkerepublikken Kina og importeret til EU i perioden fra 1. januar 2009 til 31. december 2009

| — | navnene på alle forretningsmæssigt forbundne virksomheder (7), der er involveret i produktionen og/eller salget af samme vare (produceret i EU) og den pågældende vare (produceret i Folkerepublikken Kina), samt nøjagtig angivelse af disse virksomheders aktiviteter |
| --- | --- |

—

navnene på alle forretningsmæssigt forbundne virksomheder (7), der er involveret i produktionen og/eller salget af samme vare (produceret i EU) og den pågældende vare (produceret i Folkerepublikken Kina), samt nøjagtig angivelse af disse virksomheders aktiviteter

| — | andre relevante oplysninger, som kan være til nytte for Kommissionen ved udtagning af stikprøven. |
| --- | --- |

—

andre relevante oplysninger, som kan være til nytte for Kommissionen ved udtagning af stikprøven.

Ved at afgive ovenstående oplysninger indvilliger virksomheden i at indgå i stikprøven. Hvis virksomheden udtages til at indgå i stikprøven, indebærer dette besvarelse af et spørgeskema og accept af kontrol på stedet af besvarelsen. Hvis virksomheden anfører, at den ikke ønsker at indgå i stikprøven, vil den blive anset for ikke at have samarbejdet i forbindelse med undersøgelsen. Konsekvenserne af manglende samarbejdsvilje er beskrevet i punkt 8 nedenfor.

For at indhente de oplysninger, som den anser for nødvendige for at udvælge stikprøven af producenter i EU, vil Kommissionen desuden kontakte alle kendte sammenslutninger af producenter i EU.

iv)   Endelig udtagning af stikprøver

Alle interesserede parter, der ønsker at afgive oplysninger af relevans for udtagningen af stikprøver, skal gøre dette inden for fristen i punkt 6, litra b), nr. ii).

Kommissionen agter at foretage den endelige udtagning af stikprøverne, når den har konsulteret de interesserede parter, der har erklæret sig villige til at indgå i stikprøven.

Virksomheder, der indgår i stikprøverne, skal besvare et spørgeskema inden for den i punkt 6, litra b), nr. iii), fastsatte frist og samarbejde i forbindelse med undersøgelsen.

Hvis der ikke udvises tilstrækkelig samarbejdsvilje, kan Kommissionen træffe afgørelse på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. artikel 17, stk. 4, og artikel 18 i grundforordningen. Konklusioner, der baseres på de foreliggende faktiske oplysninger, kan som anført i punkt 8 være mindre gunstige for den pågældende part.

b)   Spørgeskemaer

For at indhente de oplysninger, som Kommissionen anser for nødvendige til undersøgelsen, vil den sende spørgeskemaer til den del af EU-erhvervsgrenen, der indgår i stikprøven, og til alle kendte producentsammenslutninger i EU, til de eksportører/producenter i Folkerepublikken Kina, der indgår i stikprøven, til alle kendte eksportør- og producentsammenslutninger, til de importører, der indgår i stikprøven, til alle kendte importørsammenslutninger og til myndighederne i det pågældende eksportland.

c)   Indhentning af oplysninger og afholdelse af høringer

Alle interesserede parter opfordres hermed til at tilkendegive deres synspunkter, indgive andre oplysninger end besvarelserne af spørgeskemaet og fremlægge dokumentation herfor. Disse oplysninger og dokumentationen herfor skal være Kommissionen i hænde inden for den frist, der er fastsat i punkt 6, litra a), nr. ii).

Kommissionen kan endvidere høre interesserede parter, hvis de anmoder herom og kan godtgøre, at der er særlige grunde til, at de bør høres. Anmodningen skal indgives inden for den frist, der er fastsat i punkt 6, litra a), nr. iii).

d)   Udvælgelse af et land med markedsøkonomi

I den tidligere undersøgelse blev USA benyttet som et egnet referenceland med markedsøkonomi med henblik på at fastsætte den normale værdi for Folkerepublikken Kina. Kommissionen påtænker igen at benytte USA til dette formål. Interesserede parter anmodes om at fremsætte bemærkninger til det hensigtsmæssige i dette valg inden for den særlige frist, der er fastsat i punkt 6, litra c).

5.2.   
  Procedure for vurdering af EU's interesser

Hvis det bekræftes, at der er sandsynlighed for fornyet dumping og skade, vil der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 blive truffet afgørelse om, hvorvidt det er i strid med EU's interesser at opretholde antidumpingforanstaltningerne. Med henblik herpå kan Kommissionen sende spørgeskemaer til EU-erhvervsgrenen, importører, deres repræsentative sammenslutninger samt repræsentative brugere og forbrugerorganisationer. Disse parter, herunder dem, som Kommissionen ikke er bekendt med, kan give sig til kende og indgive oplysninger til Kommissionen inden for den generelle frist, der er fastsat i punkt 6, litra a), nr. ii), forudsat at de kan godtgøre, at der er en objektiv forbindelse mellem deres aktiviteter og den pågældende vare. De parter, der har handlet i overensstemmelse med foregående punktum, kan inden for fristen i punkt 6, litra a), nr. iii), anmode om at blive hørt, såfremt de angiver de særlige årsager til, at de bør høres. Der gøres opmærksom på, at oplysninger, der indgives i henhold til grundforordningens artikel 21, kun tages i betragtning, hvis de på indgivelsestidspunktet underbygges af faktuelle oplysninger.

6.   Frister

a)   Generelle frister

| | For parter, der ønsker at anmode om et spørgeskema
  Alle interesserede parter, der ikke samarbejdede i forbindelse med den undersøgelse, som førte til de foranstaltninger, der er genstand for denne fornyede undersøgelse, bør anmode om et spørgeskema eller andre ansøgningsskemaer så hurtigt som muligt og senest 15 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

For parter, der ønsker at anmode om et spørgeskema

Alle interesserede parter, der ikke samarbejdede i forbindelse med den undersøgelse, som førte til de foranstaltninger, der er genstand for denne fornyede undersøgelse, bør anmode om et spørgeskema eller andre ansøgningsskemaer så hurtigt som muligt og senest 15 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende.

| | For parter, der ønsker at give sig til kende og indsende besvarelser af spørgeskemaer og eventuelle andre oplysninger
  Medmindre andet er angivet, skal alle interesserede parter give sig til kende over for Kommissionen, fremsætte deres synspunkter og afgive besvarelser af spørgeskemaer eller alle andre oplysninger senest 37 dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende, hvis der skal tages hensyn til deres bemærkninger i forbindelse med undersøgelsen. Det skal bemærkes, at de fleste proceduremæssige rettigheder, der er fastsat i grundforordningen, kun kan respekteres, hvis parterne giver sig til kende inden for ovennævnte frist.
  Virksomheder, der er udtaget til at indgå i en stikprøve, skal indgive besvarelse af spørgeskemaet inden for den frist, der er fastsat i punkt 6, litra b), nr. iii). |
| --- | --- |

For parter, der ønsker at give sig til kende og indsende besvarelser af spørgeskemaer og eventuelle andre oplysninger

Medmindre andet er angivet, skal alle interesserede parter give sig til kende over for Kommissionen, fremsætte deres synspunkter og afgive besvarelser af spørgeskemaer eller alle andre oplysninger senest 37 dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende, hvis der skal tages hensyn til deres bemærkninger i forbindelse med undersøgelsen. Det skal bemærkes, at de fleste proceduremæssige rettigheder, der er fastsat i grundforordningen, kun kan respekteres, hvis parterne giver sig til kende inden for ovennævnte frist.

Virksomheder, der er udtaget til at indgå i en stikprøve, skal indgive besvarelse af spørgeskemaet inden for den frist, der er fastsat i punkt 6, litra b), nr. iii).

| | Høringer
  Alle interesserede parter kan desuden anmode om at blive hørt af Kommissionen inden for samme frist på 37 dage. |
| --- | --- |

Høringer

Alle interesserede parter kan desuden anmode om at blive hørt af Kommissionen inden for samme frist på 37 dage.

b)   Særlig frist for udtagning af stikprøver

De oplysninger, der er nævnt i punkt 5, stk. 1, litra a), nr. i-iii), skal være Kommissionen i hænde senest 15 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende, da Kommissionen agter at høre berørte parter, som har erklæret sig villige til at indgå i stikprøven, om den endelige udtagning af prøven senest 21 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende.

Alle andre relevante oplysninger for udtagningen af stikprøven som omhandlet i punkt 5.1, litra a), nr. iv), skal være Kommissionen i hænde senest 21 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende.

Besvarelser af spørgeskemaerne fra parter, der indgår i stikprøven, skal være Kommissionen i hænde senest 37 dage efter, at de har fået meddelelse om, at de indgår i stikprøven, medmindre andet er angivet.

c)   Særlig frist for udvælgelse af et land med markedsøkonomi

Parter i undersøgelsen kan udtale sig om det hensigtsmæssige i at vælge USA, der som nævnt i punkt 5.1, litra d), påtænkes anvendt som land med markedsøkonomi med henblik på fastsættelse af den normale værdi for Folkerepublikken Kina. Deres bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende.

7.   Skriftlige henvendelser, besvarelser af spørgeskemaer og korrespondance

Alle bemærkninger og anmodninger fra interesserede parter skal indgives skriftligt (ikke i elektronisk form, medmindre andet er angivet) med angivelse af den pågældendes navn, adresse, e-mail-adresse, telefon- og faxnummer. Alle skriftlige indlæg, herunder de oplysninger, der anmodes om i denne meddelelse, besvarelser af spørgeskemaer og korrespondance, som interesserede parter videregiver som fortroligt materiale, skal forsynes med påtegningen »Limited« (8) og skal i overensstemmelse med grundforordningens artikel 19, stk. 2, være ledsaget af et ikke-fortroligt sammendrag, som skal forsynes med påtegningen »For inspection by interested parties«.

Kommissionens adresse:

| Europa-Kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet for Handel |
| Direktorat H |
| Kontor: N-105 04/92 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22956505 |

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Handel

Direktorat H

Kontor: N-105 04/92

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22956505

8.   Manglende samarbejdsvilje

Hvis en af de interesserede parter nægter at give adgang til nødvendige oplysninger eller undlader at meddele dem inden for de fastsatte frister eller på anden måde lægger væsentlige hindringer i vejen for undersøgelsen, kan der træffes afgørelser, positive eller negative, på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18.

Konstateres det, at en interesseret part har indgivet urigtige eller vildledende oplysninger, ses der bort fra disse oplysninger, og der kan i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18 gøres brug af de foreliggende faktiske oplysninger. Hvis en interesseret part udviser manglende eller begrænset samarbejdsvilje, og undersøgelsesresultaterne derfor må baseres på de foreliggende faktiske oplysninger, kan resultatet blive mindre gunstigt for den pågældende, end hvis der var udvist samarbejdsvilje.

9.   Tidsplan for undersøgelsen

Undersøgelsen vil i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 5, blive afsluttet senest 15 måneder efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende.

10.   Mulighed for anmodning om en fornyet undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3

Da denne udløbsundersøgelse indledes i overensstemmelse med bestemmelserne i grundforordningens artikel 11, stk. 2, vil konklusionerne ikke medføre, at omfanget af de eksisterende foranstaltninger ændres, men at foranstaltningerne ophæves eller opretholdes i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 6.

Hvis en af parterne i proceduren mener, at det er berettiget at foretage en fornyet undersøgelse af foranstaltningernes omfang med henblik på at muliggøre en ændring (dvs. en forøgelse eller en reduktion) af foranstaltningernes omfang, kan den pågældende part anmode om en fornyet undersøgelse i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 3.

Parter, der ønsker at anmode om en sådan fornyet undersøgelse, som eventuelt vil blive foretaget uafhængigt af den udløbsundersøgelse, der er nævnt i denne meddelelse, kan henvende sig til Kommissionen på ovennævnte adresse.

11.   Behandling af personoplysninger

Det skal bemærkes, at personoplysninger, som indsamles i forbindelse med denne undersøgelse, vil blive behandlet i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i EU-institutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (9).

12.   Høringskonsulent

Det skal endvidere bemærkes, at hvis der opstår vanskeligheder i forbindelse med parternes udøvelse af retten til at forsvare sig, kan de anmode høringskonsulenten fra Generaldirektoratet for Handel om at gribe ind. Høringskonsulenten optræder som formidler mellem de interesserede parter og Kommissionens tjenestegrene og kan om nødvendigt mægle i proceduremæssige spørgsmål, der vedrører beskyttelse af parternes interesser i forbindelse med denne procedure, navnlig for så vidt angår spørgsmål om aktindsigt, fortrolige oplysninger, forlængelse af frister og behandling af skriftlige og/eller mundtlige henvendelser. Yderligere oplysninger og kontaktoplysninger findes på høringskonsulentens websider på webstedet for Generaldirektoratet for Handel (http://ec.europa.eu/trade).

---

(1)  EUT C 249 af 17.10.2009, s. 19.

(2)  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 51.

(3)  EUT L 71 af 17.3.2005, s. 1.

(4)  EUT L 125 af 21.5.2009, s. 1.

(5)  For en definition heraf se artikel 143 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en EF-toldkodeks (EFT L 253 af 11.10.1993, s. 1).

(6)  Jf. fodnote 5.

(7)  Jf. fodnote 5.

(8)  Dette betyder, at dokumentet kun er til internt brug. Det er beskyttet i henhold til artikel 4 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (EFT L 145 af 31.5.2001, s. 43). Det betragtes som et fortroligt dokument i henhold til artikel 19 i grundforordningen og artikel 6 i WTO-aftalen om anvendelse af artikel VI i GATT 1994 (antidumpingaftalen).

(9)  EFT L 8 af 12.1.2001, s. 1.

---

PROCEDURER FOR GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 16.3.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 64/15 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 64/15

---

STATSSTØTTE — UNGARN

Statstøttesag C 31/09 (ex N 113/09) — Støtte til Audi Hungaria Motor Kft.

Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2

(EØS-relevant tekst)

2010/C 64/08

Ved brev af 28 oktober 2009, som gengives nedenfor på det autentiske sprog, meddelte Kommissionen Ungarn, at den havde besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, i forbindelse med den ovennævnte støtte.

Alle interesserede kan senest en måned efter offentliggørelsen af dette resumé og brevet fremsætte deres bemærkninger om den støtte, Kommissionen indleder denne procedure overfor, til:

| Europa-Kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Statsstøtte |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIЁ |
| Fax +32 22961242 |

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Statsstøtte

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIЁ

Fax +32 22961242

Alle bemærkninger vil blive videresendt til Ungarn. De kan indgive en skriftlig, begrundet anmodning om, at Deres bemærkninger behandles fortroligt.

RESUMÉ

BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN OG INVESTERINGSPROJEKTET

Den 26. februar 2009 anmeldte de ungarske myndigheder en regionalstøtte, som de inden for rammerne af retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte (»regionalstøtteretningslinjerne«) (1) ønskede at yde til Audi Hungaria Motor Kft. til virksomhedens investeringsprojekt i Győr i den vestlige Transdonau-region (Nyugat-Dunántúl), som er statsstøtteberettiget efter EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a), med et standardregionalstøtteloft for store virksomheder på 30 % i bruttosubventionsækvivalent (BSÆ).

Projektet drejer sig om den eksisterende Audi-fabrik i Győr, hvor der skal installeres nye, højteknologiske produktionsanlæg. Efter investeringerne vil man her kunne producere en ny generation af motorer og motorkomponenter til en lang række af Volkswagen-Porsche-koncernens personbilmodeller. Investeringerne blev påbegyndt i 2006 og ventes afsluttet i 2011.

Projektets støtteberettigede omkostninger udgør 153,4 mia. HUF (511,3 mio. EUR) i nutidsværdi. Den foreslåede støtte på 14,9 mia. HUF (49,5 mio. EUR) i nutidsværdi svarer til en støtteintensitet på 9,69 % og holder sig således inden for rammerne af det gældende loft over støtteintensiteten.

Støtten har form af et direkte tilskud under den eksisterende godkendte regionalstøtteordning XR 47/07 og en skattebegunstigelse under den godkendte ordning N 651/06.

VURDERING AF STØTTEFORANSTALTNINGENS FORENELIGHED

Kommissionen nærer tvivl om, at den markedsafgrænsning, Ungarn har fremlagt, kan accepteres, at Volkswagen-Porsche-koncernen ikke tegner sig for over 25 % af salget af det pågældende produkt på det relevante marked, og at den kapacitet, der skabes, ikke overstiger 5 % på et marked med lav vækst.

De investeringer, hvortil støtten ydes, skal vurderes i relation til personbiler, dvs. afsætningsmarkedet for bilmotorer. Kommissionen er ikke enig med de ungarske myndigheder om definitionen af det relevante marked for personbiler. På indeværende stadium nærer Kommissionen tvivl om, hvorvidt bestemte segmentgrupper — og altså ikke bestemte personbilsegmenter efter POLK-klassificeringen — kan anses for at udgøre det relevante produktmarked i relation til punkt 68 (a) og (b) i regionalstøtteretningslinjerne. Hvis man ser på individuelle segmenter, er markedsandelstærsklen på 25 % overskredet. Kommissionen nærer på dette stadium desuden tvivl om, hvorvidt personbiler og lette erhvervskøretøjer kan behandles under ét.

Hvis de oplysninger, der fremkommer under den formelle undersøgelsesprocedure, ikke gør det muligt at fastslå, at markedsandelstærsklerne i punkt 68 i regionalstøtteretningslinjerne ikke er overskredet, vil Kommissionen også skulle se på, om støtten er nødvendig for at tilskynde til investeringerne, og om de fordele, støtten afføder, opvejer de deraf følgende konkurrencefordrejende virkninger og påvirkningerne af samhandelen mellem medlemsstater. En sådan tilbundsgående undersøgelse skal gennemføres på grundlag af Kommissionens meddelelse om kriterier til brug ved tilbundsgående undersøgelser af regionalstøtte til større investeringsprojekter (2).

Med henblik på denne tilbundsgående undersøgelse opfordres interesserede parter til at give alle oplysninger til brug for vurdering af støttens tilskyndelseseffekt, dvs. om støtten 1) tilskynder en virksomhed til at træffe en positiv investeringsbeslutning, fordi en investering, der ellers ikke ville være rentabel for virksomheden noget andet sted, nu kan placeres i den støttemodtagende region, eller om den 2) tilskynder til at placere en planlagt investering i den pågældende region frem for en anden, fordi den udligner de nettohandicap og de nettoomkostninger, der er forbundet med at placere investeringen i den støttemodtagende region. Om det er det første eller det andet scenarie, der gælder, er afgørende for den kontrafaktiske situation (dvs. hvad der ville ske uden støtte) og dermed for, om støtten giver anledning til konkurrence- og samhandelsfordrejninger.

BREVET

»A Bizottság tájékoztatni kívánja Magyarországot, hogy – a fent említett támogatási intézkedéssel kapcsolatban a magyar hatóságok által rendelkezésre bocsátott információk vizsgálatát követően – határozatot hozott az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról.

1.   ELJÁRÁS

| (1) | A Bizottságnál 2009. február 26-án iktatott elektronikus bejelentésükben (SANI 2334) a magyar hatóságok bejelentették azon szándékukat, hogy a nemzeti regionális támogatásokra vonatkozó iránymutatás (a továbbiakban: RTI) (3) alapján regionális támogatást nyújtanak az Audi Hungaria Motor Kft. részére, annak Magyarország Nyugat-Dunántúl régiójában, Győrben tervezett beruházási projektjéhez. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottságnál 2009. február 26-án iktatott elektronikus bejelentésükben (SANI 2334) a magyar hatóságok bejelentették azon szándékukat, hogy a nemzeti regionális támogatásokra vonatkozó iránymutatás (a továbbiakban: RTI) (3) alapján regionális támogatást nyújtanak az Audi Hungaria Motor Kft. részére, annak Magyarország Nyugat-Dunántúl régiójában, Győrben tervezett beruházási projektjéhez.

| (2) | A 2009. április 21-én (D/51611) és a 2009. augusztus 21-én (D/53595) kelt levelében a Bizottság kiegészítő tájékoztatást kért a bejelentett támogatási intézkedésről. A magyar hatóságok a Bizottságnál 2009. június 29-én (A/15528) és 2009. szeptember 17-én (A/20041) iktatott levelükben bocsátották rendelkezésre a kért kiegészítő információkat. |
| --- | --- |

(2)

A 2009. április 21-én (D/51611) és a 2009. augusztus 21-én (D/53595) kelt levelében a Bizottság kiegészítő tájékoztatást kért a bejelentett támogatási intézkedésről. A magyar hatóságok a Bizottságnál 2009. június 29-én (A/15528) és 2009. szeptember 17-én (A/20041) iktatott levelükben bocsátották rendelkezésre a kért kiegészítő információkat.

2.   A PROJEKT ÉS A TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA

| (3) | A magyar hatóságok a régió fejlődésének előmozdítása céljából közvetlen támogatás és társaságiadó-kedvezmény formájában regionális támogatást kívánnak nyújtani az Audi Hungaria Motor Kft. (a továbbiakban: Audi Hungaria) részére, új generációs motorokat gyártó létesítmények létrehozására Győrben. |
| --- | --- |

(3)

A magyar hatóságok a régió fejlődésének előmozdítása céljából közvetlen támogatás és társaságiadó-kedvezmény formájában regionális támogatást kívánnak nyújtani az Audi Hungaria Motor Kft. (a továbbiakban: Audi Hungaria) részére, új generációs motorokat gyártó létesítmények létrehozására Győrben.

2.1.   A kedvezményezett

| (4) | A támogatás kedvezményezettje az Audi Hungaria, a Volkswagen-csoport (a továbbiakban: VW-csoport) részét képező, németországi székhelyű Audi AG leányvállalata. A wolfsburgi székhelyű VW-csoport üzleti tevékenysége két divízióra bomlik: a gépjárműipari divízióra és a pénzügyi szolgáltatási divízióra. A gépjárműipari divízió különböző autómárkák gyártásával foglalkozik, míg a pénzügyi szolgáltatási divízióhoz a járműfinanszírozás és a gépjármű-biztosítás tartozik. |
| --- | --- |

(4)

A támogatás kedvezményezettje az Audi Hungaria, a Volkswagen-csoport (a továbbiakban: VW-csoport) részét képező, németországi székhelyű Audi AG leányvállalata. A wolfsburgi székhelyű VW-csoport üzleti tevékenysége két divízióra bomlik: a gépjárműipari divízióra és a pénzügyi szolgáltatási divízióra. A gépjárműipari divízió különböző autómárkák gyártásával foglalkozik, míg a pénzügyi szolgáltatási divízióhoz a járműfinanszírozás és a gépjármű-biztosítás tartozik.

| (5) | A VW-csoporthoz a következő autómárkák tartoznak: Audi, Bentley, Bugatti, Lamborghini, Seat, Skoda, Volkswagen és Scania. Minden egyes márka önálló egységként, leányvállalati formában van jelen a piacon. A VW-csoport kiskategóriájú autóktól kezdve luxuskategóriás autókig és haszongépjárművekig gyárt autókat. |
| --- | --- |

(5)

A VW-csoporthoz a következő autómárkák tartoznak: Audi, Bentley, Bugatti, Lamborghini, Seat, Skoda, Volkswagen és Scania. Minden egyes márka önálló egységként, leányvállalati formában van jelen a piacon. A VW-csoport kiskategóriájú autóktól kezdve luxuskategóriás autókig és haszongépjárművekig gyárt autókat.

| (6) | A vállalatcsoport összesen 44 gyárat üzemeltet 12 európai és hat amerikai, ázsiai és afrikai országban. 2008-ban 6,44 millió gépjárművet gyártottak, és 369 928 embert foglalkoztattak; teljes bevételük 113 808 millió EUR volt. |
| --- | --- |

(6)

A vállalatcsoport összesen 44 gyárat üzemeltet 12 európai és hat amerikai, ázsiai és afrikai országban. 2008-ban 6,44 millió gépjárművet gyártottak, és 369 928 embert foglalkoztattak; teljes bevételük 113 808 millió EUR volt.

| (7) | A VW-csoport mintegy [...] (4), gyártással és/vagy értékesítéssel foglalkozó közös vállalkozás létrehozásáról szóló megállapodással rendelkezik. A saját értékesítésen és a közös vállalkozásokon keresztül történő értékesítésen kívül a VW-csoport az értékesítések egy korlátozott részét harmadik felekhez szervezi ki. Ennek keretében a VW-csoport [...] marketing-, illetve kereskedelmi megállapodást kötött harmadik felekkel. A magyar hatóságok megerősítik, hogy a piaci részesedésre vonatkozóan átadott adatok a közös vállalkozás, kiszervezés vagy kereskedelmi megállapodás keretében gyártott és/vagy értékesített valamennyi gépjárművet magukban foglalják. |
| --- | --- |

(7)

A VW-csoport mintegy [...] (4), gyártással és/vagy értékesítéssel foglalkozó közös vállalkozás létrehozásáról szóló megállapodással rendelkezik. A saját értékesítésen és a közös vállalkozásokon keresztül történő értékesítésen kívül a VW-csoport az értékesítések egy korlátozott részét harmadik felekhez szervezi ki. Ennek keretében a VW-csoport [...] marketing-, illetve kereskedelmi megállapodást kötött harmadik felekkel. A magyar hatóságok megerősítik, hogy a piaci részesedésre vonatkozóan átadott adatok a közös vállalkozás, kiszervezés vagy kereskedelmi megállapodás keretében gyártott és/vagy értékesített valamennyi gépjárművet magukban foglalják.

| (8) | A Volkswagen AG és a Porsche SE felügyelő bizottsága a közelmúltban megállapodást kötött egy integrált személygépjármű-ipari vállalatcsoport megalapításáról (a továbbiakban: VW–PO-csoport) (5). Az összefonódásra, amelyhez mindkét vállalkozás részvényeseinek jóváhagyása szükséges, várhatóan 2011-ben kerül majd sor. Ezt a piaci részesedésre vonatkozó adatok számításakor figyelembe vették, ahogy az alább látható. |
| --- | --- |

(8)

A Volkswagen AG és a Porsche SE felügyelő bizottsága a közelmúltban megállapodást kötött egy integrált személygépjármű-ipari vállalatcsoport megalapításáról (a továbbiakban: VW–PO-csoport) (5). Az összefonódásra, amelyhez mindkét vállalkozás részvényeseinek jóváhagyása szükséges, várhatóan 2011-ben kerül majd sor. Ezt a piaci részesedésre vonatkozó adatok számításakor figyelembe vették, ahogy az alább látható.

| (9) | Az Audi Hungariát Győrben hozták létre 1993-ban, az Audi AG 100 %-os tulajdonában lévő leányvállalatként, amely azóta az Audi AG egyik, stratégiai szempontból legfontosabb létesítményévé vált. 2008-ban 5 879 embert foglalkoztatott, teljes bevétele 5 607 millió EUR volt. Az Audi Hungaria fő termékei a szinte kizárólag a VW-csoporton belül értékesített személygépjárművekhez gyártott motoralkatrészek és motorok. Az üzemben négy és tíz közötti hengerszámú Otto- és dízelmotorokat gyártanak a VW-csoport márkáihoz tartozó szinte valamennyi modellhez. |
| --- | --- |

(9)

Az Audi Hungariát Győrben hozták létre 1993-ban, az Audi AG 100 %-os tulajdonában lévő leányvállalatként, amely azóta az Audi AG egyik, stratégiai szempontból legfontosabb létesítményévé vált. 2008-ban 5 879 embert foglalkoztatott, teljes bevétele 5 607 millió EUR volt. Az Audi Hungaria fő termékei a szinte kizárólag a VW-csoporton belül értékesített személygépjárművekhez gyártott motoralkatrészek és motorok. Az üzemben négy és tíz közötti hengerszámú Otto- és dízelmotorokat gyártanak a VW-csoport márkáihoz tartozó szinte valamennyi modellhez.

2.2.   A beruházási projekt

| (10) | Az Audi Hungaria új generációs, 4–12 hengeres benzin- és dízelmotorokat fog gyártani. A motorokban olyan fontos újításokat fognak bevezetni, mint például az Audi új szelepemelő rendszere (AVS), a közvetlen dízelbefecskendezés, a kisebb belső súrlódás, a kisebb üzemanyag-fogyasztás és az alacsonyabb kibocsátás. Az itt gyártott motorokat a POLK (6) által meghatározott piacfelosztási rendszer alapján az A00, A0, A, B, C, D és E piaci szegmensbe tartozó személygépjárművekbe fogják beépíteni. |
| --- | --- |

(10)

Az Audi Hungaria új generációs, 4–12 hengeres benzin- és dízelmotorokat fog gyártani. A motorokban olyan fontos újításokat fognak bevezetni, mint például az Audi új szelepemelő rendszere (AVS), a közvetlen dízelbefecskendezés, a kisebb belső súrlódás, a kisebb üzemanyag-fogyasztás és az alacsonyabb kibocsátás. Az itt gyártott motorokat a POLK (6) által meghatározott piacfelosztási rendszer alapján az A00, A0, A, B, C, D és E piaci szegmensbe tartozó személygépjárművekbe fogják beépíteni.

| (11) | A beruházások eredményeképpen az Audi Hungaria olyan új motoralkatrészek [...] gyártását kezdi meg, amelyekkel ez előtt még nem foglalkozott. Ezeket az alkatrészeket korábban külső beszállítóktól vagy a VW-csoporton belüli egyéb beszállítóktól szerezték be. |
| --- | --- |

(11)

A beruházások eredményeképpen az Audi Hungaria olyan új motoralkatrészek [...] gyártását kezdi meg, amelyekkel ez előtt még nem foglalkozott. Ezeket az alkatrészeket korábban külső beszállítóktól vagy a VW-csoporton belüli egyéb beszállítóktól szerezték be.

| (12) | Mindemellett a beruházás eredményeképpen a győri üzem termelési kapacitása megközelítőleg évi [100 000–250 000] új motorral fog bővülni. Különösen a négy- és hathengeres [...] motorok termelési kapacitása bővül majd. Ezen túlmenően bevezetik a négy- és hathengeres [...] motorok, valamint a nyolc- és tízhengeres [...] motorok új generációját is, bár e motortípusok teljes termelési kapacitása nem fog bővülni.

  I.   táblázat


  Kapacitásbővülés








  Motor | Napi kapacitás |
| --- | --- | --- |
| 2 006 | 2 012 |
| |
| [...] négyhengeres [...] motorok | [...] | [...] |
| [...] négyhengeres [...] motorok | [...] | [...] |
| V6-hengeres [...]motorok | [...] | [...] |
| V6-hengeres [...]motorok | [...] | [...] |
| V8/V10-hengeres [...] motorok | [...] | [...] |
| V12-hengeres motorok | [...] | [...] |
| |
| Teljes kapacitás | [...] | [...] |

(12)

Mindemellett a beruházás eredményeképpen a győri üzem termelési kapacitása megközelítőleg évi [100 000–250 000] új motorral fog bővülni. Különösen a négy- és hathengeres [...] motorok termelési kapacitása bővül majd. Ezen túlmenően bevezetik a négy- és hathengeres [...] motorok, valamint a nyolc- és tízhengeres [...] motorok új generációját is, bár e motortípusok teljes termelési kapacitása nem fog bővülni.

I.   táblázat

Kapacitásbővülés

Motor

Napi kapacitás

2 006

2 012

[...] négyhengeres [...] motorok

[...]

[...]

[...] négyhengeres [...] motorok

[...]

[...]

V6-hengeres [...]motorok

[...]

[...]

V6-hengeres [...]motorok

[...]

[...]

V8/V10-hengeres [...] motorok

[...]

[...]

V12-hengeres motorok

[...]

[...]

Teljes kapacitás

[...]

[...]

| (13) | Az Audi Hungaria ezenkívül műszaki szempontból újításnak minősülő alkatrészek gyártását is megkezdi. A műszakilag új alkatrészek tekintetében a legfontosabb és leginnovatívabb újítás az AVS-vezérműtengelyek bevezetése. Ez az első olyan rendszer, amely a teljes szelepemelő mechanizmust a forgó és statikus szelepvezérlő alkatrészekbe integrálja. Az AVS stratégiai jelentőségű újítás, az egyedi technológia hatással lesz az Audi Hungaria által készített valamennyi benzinmotor gyártására. A technológia eredményeképpen 7 %-kal csökken az üzemanyag-fogyasztás, és alacsonyabb lesz a károsanyag-kibocsátás is. Mindezeken kívül, e beruházás keretében az Audi Hungaria megkezdi a V12-hengeres dízelmotorok gyártását is. |
| --- | --- |

(13)

Az Audi Hungaria ezenkívül műszaki szempontból újításnak minősülő alkatrészek gyártását is megkezdi. A műszakilag új alkatrészek tekintetében a legfontosabb és leginnovatívabb újítás az AVS-vezérműtengelyek bevezetése. Ez az első olyan rendszer, amely a teljes szelepemelő mechanizmust a forgó és statikus szelepvezérlő alkatrészekbe integrálja. Az AVS stratégiai jelentőségű újítás, az egyedi technológia hatással lesz az Audi Hungaria által készített valamennyi benzinmotor gyártására. A technológia eredményeképpen 7 %-kal csökken az üzemanyag-fogyasztás, és alacsonyabb lesz a károsanyag-kibocsátás is. Mindezeken kívül, e beruházás keretében az Audi Hungaria megkezdi a V12-hengeres dízelmotorok gyártását is.

| (14) | Amíg a termelési paletta a fent leírtaknak megfelelően tovább bővül, a meglévő alkatrészgyártásban olyan új, gépesített megmunkálási technológiákat vezetnek be, amelyek teljesen új tulajdonságokkal rendelkező alkatrészek gyártását teszik lehetővé. [...] |
| --- | --- |

(14)

Amíg a termelési paletta a fent leírtaknak megfelelően tovább bővül, a meglévő alkatrészgyártásban olyan új, gépesített megmunkálási technológiákat vezetnek be, amelyek teljesen új tulajdonságokkal rendelkező alkatrészek gyártását teszik lehetővé. [...]

| (15) | A projekt keretében olyan földterületet, épületeket, gépeket, berendezéseket és gépjárműveket érintő beruházásokat eszközöltek, amelyek lehetővé teszik az új motoralkatrészek és motorok gyártását. A gépeket illetően új gyártósorokat fognak beszerezni, és a meglévő gyártósorokat új szerszámokkal fogják felszerelni, amely alapjában megváltoztatja e gyártósorok tulajdonságát, és garantálja az itt készített alkatrészek új jellegzetességeit. Magyarország megerősítette, hogy használt vagy meglévő berendezés nem tartozik az elszámolható költségek hatálya alá. A földterületet magánszemélyektől vásárolták piaci áron, és ez nem minősül állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(15)

A projekt keretében olyan földterületet, épületeket, gépeket, berendezéseket és gépjárműveket érintő beruházásokat eszközöltek, amelyek lehetővé teszik az új motoralkatrészek és motorok gyártását. A gépeket illetően új gyártósorokat fognak beszerezni, és a meglévő gyártósorokat új szerszámokkal fogják felszerelni, amely alapjában megváltoztatja e gyártósorok tulajdonságát, és garantálja az itt készített alkatrészek új jellegzetességeit. Magyarország megerősítette, hogy használt vagy meglévő berendezés nem tartozik az elszámolható költségek hatálya alá. A földterületet magánszemélyektől vásárolták piaci áron, és ez nem minősül állami támogatásnak.

| (16) | A magyar hatóságok szerint a beruházást két alprojektre lehet osztani: ezek közül az első [...] tartott, amely során beszerelték az újgenerációs 1[...] négyhengeres, a [...] hathengeres benzinmotorokhoz, valamint a [...] hathengeres dízelmotorokhoz szükséges gyártósorokat. [...] A magyar hatóságoknak ezért az az álláspontja, hogy az 1. alprojekt tekinthető egyfajta kísérleti projektnek, amely során alkalom nyílik a szükséges tapasztalatok és know-how megszerzésére a második, nagyobb volumenű projekt megkezdése előtt. |
| --- | --- |

(16)

A magyar hatóságok szerint a beruházást két alprojektre lehet osztani: ezek közül az első [...] tartott, amely során beszerelték az újgenerációs 1[...] négyhengeres, a [...] hathengeres benzinmotorokhoz, valamint a [...] hathengeres dízelmotorokhoz szükséges gyártósorokat. [...] A magyar hatóságoknak ezért az az álláspontja, hogy az 1. alprojekt tekinthető egyfajta kísérleti projektnek, amely során alkalom nyílik a szükséges tapasztalatok és know-how megszerzésére a második, nagyobb volumenű projekt megkezdése előtt.

| (17) | A [...] tartó második alprojekt keretében a komplexebb és/vagy nagyobb teljesítményű motorok gyártásához szükséges gyártósorokat fogják beépíteni. [...] |
| --- | --- |

(17)

A [...] tartó második alprojekt keretében a komplexebb és/vagy nagyobb teljesítményű motorok gyártásához szükséges gyártósorokat fogják beépíteni. [...]

| (18) | A magyar hatóságok úgy tekintik, hogy a két alprojekt az RTI értelmében vett egyetlen beruházási projektnek a részét képezi. |
| --- | --- |

(18)

A magyar hatóságok úgy tekintik, hogy a két alprojekt az RTI értelmében vett egyetlen beruházási projektnek a részét képezi.

| (19) | A teljes beruházási projekt – amely az 1. és 2. alprojektből áll – végrehajtását 2006 szeptemberében kezdték meg. A befejezés tervezett időpontja 2011 decembere. A projekt által célzott teljes termelési kapacitás várhatóan 2012-re valósul meg. Ezt az ütemtervet mutatja az alábbi táblázat.

  II.   táblázat


  A beruházási projekt ütemterve | Projekt kezdete | Projekt vége | Teljes termelési kapacitás |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Projekt | 2006.9.17. | 2011.12.31. | 2012 |
| 1. | alprojekt |

(19)

A teljes beruházási projekt – amely az 1. és 2. alprojektből áll – végrehajtását 2006 szeptemberében kezdték meg. A befejezés tervezett időpontja 2011 decembere. A projekt által célzott teljes termelési kapacitás várhatóan 2012-re valósul meg. Ezt az ütemtervet mutatja az alábbi táblázat.

II.   táblázat

A beruházási projekt ütemterve

Projekt kezdete

Projekt vége

Teljes termelési kapacitás

Projekt

2006.9.17.

2011.12.31.

2012

1.

alprojekt

[...]

[...]

| 2. | alprojekt |
| --- | --- |

2.

alprojekt

[...]

[...]

| (20) | Az Audi Hungaria 2006. szeptember 15-én, vagyis két nappal az 1. alprojekt szerinti beruházás megkezdése előtt tájékoztatta beruházási terveiről a magyar kormányt egy támogatás iránti általános kérelemben. 2006. szeptember 26-i levelükben a magyar hatóságok megerősítették, hogy az Audi Hungaria elvben jogosult közvetlen támogatásra és a beruházások megvalósításának ösztönzéseképpen társaságiadó-kedvezményre. |
| --- | --- |

(20)

Az Audi Hungaria 2006. szeptember 15-én, vagyis két nappal az 1. alprojekt szerinti beruházás megkezdése előtt tájékoztatta beruházási terveiről a magyar kormányt egy támogatás iránti általános kérelemben. 2006. szeptember 26-i levelükben a magyar hatóságok megerősítették, hogy az Audi Hungaria elvben jogosult közvetlen támogatásra és a beruházások megvalósításának ösztönzéseképpen társaságiadó-kedvezményre.

| (21) | Hosszas tárgyalások után a magyar hatóságok a kedvezményezettel 2008. december 17-én megkötött támogatási megállapodás alapján döntöttek a közvetlen támogatásról. Az adókedvezmény iránti kérelmet a kedvezményezett 2007. október 31-én nyújtotta be a magyar hatóságokhoz. Az adókedvezményre vonatkozó döntés folyamatban van, a Bizottság engedélyét várják. |
| --- | --- |

(21)

Hosszas tárgyalások után a magyar hatóságok a kedvezményezettel 2008. december 17-én megkötött támogatási megállapodás alapján döntöttek a közvetlen támogatásról. Az adókedvezmény iránti kérelmet a kedvezményezett 2007. október 31-én nyújtotta be a magyar hatóságokhoz. Az adókedvezményre vonatkozó döntés folyamatban van, a Bizottság engedélyét várják.

2.3.   A beruházási projekt költségei

| (22) | A projekt teljes becsült beruházási költsége névértéken [...] millió forint ([...] millió EUR (7). A projekt összes elszámolható beruházási költsége névértéken 154 092 millió forint (513,61 millió EUR). Jelenértéken (8) ez az összeg 153 396 millió forint (511,28 millió EUR). A III. táblázat a projekt és az alprojektek összes elszámolható költségének évek és kategóriák szerinti bontását tartalmazza.

  III.   táblázat


  Elszámolható beruházási költségek (millió forint)


  Az elszámolható költségek részletes bontása névértéken (millió forint) | 1. | alprojekt |
| --- | --- | --- | --- |

(22)

A projekt teljes becsült beruházási költsége névértéken [...] millió forint ([...] millió EUR (7). A projekt összes elszámolható beruházási költsége névértéken 154 092 millió forint (513,61 millió EUR). Jelenértéken (8) ez az összeg 153 396 millió forint (511,28 millió EUR). A III. táblázat a projekt és az alprojektek összes elszámolható költségének évek és kategóriák szerinti bontását tartalmazza.

III.   táblázat

Elszámolható beruházási költségek (millió forint)

Az elszámolható költségek részletes bontása névértéken (millió forint)

1.

alprojekt

| 2. | alprojekt |
| --- | --- |

2.

alprojekt

ÖSSZESEN

2006

2007

Összesen

2007

2008

2009

2010

2011

Összesen

Földterület

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Épület

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Gépek

Berendezések

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Gépjárművek

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Összesen

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

154,092

| (23) | A magyar hatóságok megerősítik, hogy használt berendezésekre nem fognak támogatást kérni, és hogy ilyen berendezés nem szerepel a projekt keretében elszámolható kiadások között. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az új gyártósorok részegységei a győri létesítmény meglévő gyártósoraira fognak épülni. A jelen ügyben azonban csak a műszaki átalakítás költségei és a felújítási költségek (például az új kiegészítő részegységek költsége) szerepelnek az elszámolható költségek között, az ismételten felhasznált gyártósorelemek költségei nem. |
| --- | --- |

(23)

A magyar hatóságok megerősítik, hogy használt berendezésekre nem fognak támogatást kérni, és hogy ilyen berendezés nem szerepel a projekt keretében elszámolható kiadások között. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az új gyártósorok részegységei a győri létesítmény meglévő gyártósoraira fognak épülni. A jelen ügyben azonban csak a műszaki átalakítás költségei és a felújítási költségek (például az új kiegészítő részegységek költsége) szerepelnek az elszámolható költségek között, az ismételten felhasznált gyártósorelemek költségei nem.

| (24) | A magyar hatóságok jelzik, hogy immateriális eszközök nem szerepelnek az elszámolható költségek között. |
| --- | --- |

(24)

A magyar hatóságok jelzik, hogy immateriális eszközök nem szerepelnek az elszámolható költségek között.

| (25) | Mind a közvetlen támogatás, mind az adókedvezmény esetében a támogatásnyújtás feltétele, hogy a kedvezményezett a beruházási projekt befejezését követően legalább öt éven keresztül fenntartja a beruházást a támogatott régióban. |
| --- | --- |

(25)

Mind a közvetlen támogatás, mind az adókedvezmény esetében a támogatásnyújtás feltétele, hogy a kedvezményezett a beruházási projekt befejezését követően legalább öt éven keresztül fenntartja a beruházást a támogatott régióban.

2.4.   A beruházás finanszírozása

| (26) | A magyar hatóságok megerősítik, hogy a kedvezményezett saját, minden állami támogatástól mentes hozzájárulása meghaladja az elszámolható költségek 25 %-át. |
| --- | --- |

(26)

A magyar hatóságok megerősítik, hogy a kedvezményezett saját, minden állami támogatástól mentes hozzájárulása meghaladja az elszámolható költségek 25 %-át.

2.5.   Regionális támogatás felső határa

| (27) | Győr a Nyugat-Dunántúl régióban található, amely az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja alapján támogatott terület. A nagyvállalkozásokra vonatkozó normál regionális támogatás felső határa 30 % bruttó támogatástartalom (GGE), a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó magyar regionális támogatási térképpel (9) összhangban. |
| --- | --- |

(27)

Győr a Nyugat-Dunántúl régióban található, amely az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja alapján támogatott terület. A nagyvállalkozásokra vonatkozó normál regionális támogatás felső határa 30 % bruttó támogatástartalom (GGE), a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó magyar regionális támogatási térképpel (9) összhangban.

2.6.   Jogalap

| (28) | A meglévő támogatási programok alapján az Audi Hungaria részére a pénzügyi támogatás nyújtása a következő nemzeti jogalapra tekintettel történik:






  a) | A Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági Minisztérium az XR 47/2007 támogatási program (10) (elődje: HU 1/2003 támogatási program) alapján nyújtja majd a támogatást, amely az 1628/2006/EK bizottsági rendelet (11) (a továbbiakban: RTI BER) alapján mentesítést élvez. E program jogalapját a kormány egyedi döntésével megítélhető támogatások nyújtásának szabályairól szóló 8/2007. (I. 24.) GKM-rendelet képezi. |
| --- | --- | --- |

(28)

A meglévő támogatási programok alapján az Audi Hungaria részére a pénzügyi támogatás nyújtása a következő nemzeti jogalapra tekintettel történik:

a)

A Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági Minisztérium az XR 47/2007 támogatási program (10) (elődje: HU 1/2003 támogatási program) alapján nyújtja majd a támogatást, amely az 1628/2006/EK bizottsági rendelet (11) (a továbbiakban: RTI BER) alapján mentesítést élvez. E program jogalapját a kormány egyedi döntésével megítélhető támogatások nyújtásának szabályairól szóló 8/2007. (I. 24.) GKM-rendelet képezi.

| b) | A Pénzügyminisztérium az N 651/06 »fejlesztési adókedvezmény« támogatási program (elődje: HU 3/2004 támogatási program) (12) alapján nyújtja majd az adókedvezményt. E programot a társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény és a fejlesztési adókedvezményről szóló 206/2006. (X.16.) korm. rendelet hozta létre. |
| --- | --- |

b)

A Pénzügyminisztérium az N 651/06 »fejlesztési adókedvezmény« támogatási program (elődje: HU 3/2004 támogatási program) (12) alapján nyújtja majd az adókedvezményt. E programot a társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény és a fejlesztési adókedvezményről szóló 206/2006. (X.16.) korm. rendelet hozta létre.

2.7.   A támogatás összege

| (29) | Az Audi Hungaria részére a támogatást a következők szerint nyújtják:






  — | a közvetlen támogatást éves részletekben fizetik ki 2009 és 2013 között, |
| --- | --- | --- |

(29)

Az Audi Hungaria részére a támogatást a következők szerint nyújtják:

—

a közvetlen támogatást éves részletekben fizetik ki 2009 és 2013 között,

| — | a társaságiadó-kedvezmény (azaz a fejlesztési adókedvezmény) a tervek szerint 2012-ben kerül alkalmazásra. |
| --- | --- |

—

a társaságiadó-kedvezmény (azaz a fejlesztési adókedvezmény) a tervek szerint 2012-ben kerül alkalmazásra.

| (30) | A támogatás teljes összege névértéken 18 107,66 millió forint (60,35 millió EUR). A magyar hatóságok azt tervezik, hogy a projekttámogatást 2009 és 2013 között fizetik ki. Ennek eredményeképpen a támogatás összege jelenértéken 14 858,15 millió forintnak (49,52 millió EUR-nak) felel meg. A IV. táblázat a támogatás összegét tartalmazza a támogatási eszközök szerinti bontásban, név- és jelenértéken.

  IV.   táblázat


  A támogatás összege név- és jelenértéken (millió forint)








  Támogatási eszközök | Névérték | Jelenérték |
| --- | --- | --- | --- |
| Közvetlen támogatás | 9 009,00 | 8 207,09 |
| Fejlesztési adókedvezmény | 9 098,66 | 6 651,06 |
| Összesen | 18 107,66 | 14 858,15 |

(30)

A támogatás teljes összege névértéken 18 107,66 millió forint (60,35 millió EUR). A magyar hatóságok azt tervezik, hogy a projekttámogatást 2009 és 2013 között fizetik ki. Ennek eredményeképpen a támogatás összege jelenértéken 14 858,15 millió forintnak (49,52 millió EUR-nak) felel meg. A IV. táblázat a támogatás összegét tartalmazza a támogatási eszközök szerinti bontásban, név- és jelenértéken.

IV.   táblázat

A támogatás összege név- és jelenértéken (millió forint)

Támogatási eszközök

Névérték

Jelenérték

Közvetlen támogatás

9 009,00

8 207,09

Fejlesztési adókedvezmény

9 098,66

6 651,06

Összesen

18 107,66

14 858,15

| (31) | A magyar hatóságok megerősítik, hogy az állami támogatás jelenértéken számolt összegét arányosan csökkentik, amennyiben az elszámolható költségek jelenérték szerinti, forintban kifejezett összege az előre jelzett összegnél alacsonyabb. |
| --- | --- |

(31)

A magyar hatóságok megerősítik, hogy az állami támogatás jelenértéken számolt összegét arányosan csökkentik, amennyiben az elszámolható költségek jelenérték szerinti, forintban kifejezett összege az előre jelzett összegnél alacsonyabb.

| (32) | A magyar hatóságok azt is megerősítik, hogy a projekthez nyújtott támogatás nem kumulálható az azonos elszámolható költségekre más helyi, regionális, nemzeti vagy közösségi forrásból kapott támogatással. |
| --- | --- |

(32)

A magyar hatóságok azt is megerősítik, hogy a projekthez nyújtott támogatás nem kumulálható az azonos elszámolható költségekre más helyi, regionális, nemzeti vagy közösségi forrásból kapott támogatással.

| (33) | Az Audi Hungaria a Győrben 2003 előtt megkezdett beruházási tevékenységeihez már részesült beruházási támogatásban. |
| --- | --- |

(33)

Az Audi Hungaria a Győrben 2003 előtt megkezdett beruházási tevékenységeihez már részesült beruházási támogatásban.

2.8.   Hozzájárulás a régió fejlődéséhez

| (34) | A magyar hatóságok jelezték, hogy a beruházási projekt közvetlen következményeként 150 új munkahely fog létesülni. |
| --- | --- |

(34)

A magyar hatóságok jelezték, hogy a beruházási projekt közvetlen következményeként 150 új munkahely fog létesülni.

| (35) | A technológiai fejlesztés várhatóan a magyar beszállítói hálózat technológiai felszereltségi szintjének fejlődéséhez és bővüléséhez is hozzá fog járulni. Emellett, a szinergiákat kiaknázva, a meglévő gépjárműipari klaszter várhatóan tovább bővül a régióban, és további beszállítók mellett más vállalkozásokat is bevon a termelési folyamatba, amelyek csak közvetett módon kapcsolódnak a győri Audi Hungaria termeléséhez. |
| --- | --- |

(35)

A technológiai fejlesztés várhatóan a magyar beszállítói hálózat technológiai felszereltségi szintjének fejlődéséhez és bővüléséhez is hozzá fog járulni. Emellett, a szinergiákat kiaknázva, a meglévő gépjárműipari klaszter várhatóan tovább bővül a régióban, és további beszállítók mellett más vállalkozásokat is bevon a termelési folyamatba, amelyek csak közvetett módon kapcsolódnak a győri Audi Hungaria termeléséhez.

| (36) | A magyar hatóságok azt is jelezték, hogy a beruházási projekt kapcsán szerzett ismereteknek és tapasztalatoknak a győri egyetemmel és a budapesti műszaki egyetemekkel meglévő együttműködés révén történő hasznosításával a beruházás a régió és a főváros felsőoktatásának minőségi fejlődéséhez és műszaki orientáltságának javításához is hozzájárul. |
| --- | --- |

(36)

A magyar hatóságok azt is jelezték, hogy a beruházási projekt kapcsán szerzett ismereteknek és tapasztalatoknak a győri egyetemmel és a budapesti műszaki egyetemekkel meglévő együttműködés révén történő hasznosításával a beruházás a régió és a főváros felsőoktatásának minőségi fejlődéséhez és műszaki orientáltságának javításához is hozzájárul.

2.9.   Általános rendelkezések

| (37) | A magyar hatóságok kötelezettséget vállaltak arra, hogy benyújtják a Bizottsághoz a következőket:






  — | a támogatás odaítélését követő két hónapon belül az adott támogatási intézkedésre vonatkozó jogi aktusok, |
| --- | --- | --- |

(37)

A magyar hatóságok kötelezettséget vállaltak arra, hogy benyújtják a Bizottsághoz a következőket:

—

a támogatás odaítélését követő két hónapon belül az adott támogatási intézkedésre vonatkozó jogi aktusok,

| — | a támogatás Bizottság általi jóváhagyásától számítva ötévenként időközi jelentés (amelynek részét képezik a kifizetett támogatási összegre, a támogatási szerződés teljesítésére, valamint az ugyanazon létesítményben/üzemben indított minden más beruházási projektre vonatkozó információk), |
| --- | --- |

—

a támogatás Bizottság általi jóváhagyásától számítva ötévenként időközi jelentés (amelynek részét képezik a kifizetett támogatási összegre, a támogatási szerződés teljesítésére, valamint az ugyanazon létesítményben/üzemben indított minden más beruházási projektre vonatkozó információk),

| — | a támogatás utolsó részletének a bejelentett kifizetési ütemterven alapuló kifizetését követő hat hónapon belül részletes záró beszámoló. |
| --- | --- |

—

a támogatás utolsó részletének a bejelentett kifizetési ütemterven alapuló kifizetését követő hat hónapon belül részletes záró beszámoló.

3.   A TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉS ÉRTÉKELÉSE ÉS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE

3.1.   Támogatás fennállása

| (38) | Az Audi Hungaria részére a pénzügyi támogatást a magyar hatóságok nyújtják (közvetlen támogatás és társaságiadó-kedvezmény formájában), és az állam általános költségvetéséből finanszírozzák. A támogatás ezért az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében tagállam által, állami forrásból nyújtott támogatásnak tekinthető. |
| --- | --- |

(38)

Az Audi Hungaria részére a pénzügyi támogatást a magyar hatóságok nyújtják (közvetlen támogatás és társaságiadó-kedvezmény formájában), és az állam általános költségvetéséből finanszírozzák. A támogatás ezért az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében tagállam által, állami forrásból nyújtott támogatásnak tekinthető.

| (39) | Mivel a támogatást egyetlen vállalat, az Audi Hungaria részére nyújtják, az intézkedés szelektív jellegű. |
| --- | --- |

(39)

Mivel a támogatást egyetlen vállalat, az Audi Hungaria részére nyújtják, az intézkedés szelektív jellegű.

| (40) | Az Audi Hungaria részére közvetlen támogatás és társaságiadó-kedvezmény formájában nyújtott pénzügyi támogatás révén a vállalkozás mentesül azon költségek terhe alól, amelyeket normál körülmények között saját forrásból kellett volna viselnie, ezáltal gazdasági előnyhöz jut versenytársaival szemben. |
| --- | --- |

(40)

Az Audi Hungaria részére közvetlen támogatás és társaságiadó-kedvezmény formájában nyújtott pénzügyi támogatás révén a vállalkozás mentesül azon költségek terhe alól, amelyeket normál körülmények között saját forrásból kellett volna viselnie, ezáltal gazdasági előnyhöz jut versenytársaival szemben.

| (41) | A magyar hatóságok által közvetlen támogatás és társaságiadó-kedvezmény formájában nyújtott pénzügyi támogatásban olyan beruházás részesül, amely gépjármű-motorok gyártását célozza. Mivel az említett termék tekintetében intenzív kereskedelem folyik a tagállamok között, a szóban forgó támogatás valószínűleg befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(41)

A magyar hatóságok által közvetlen támogatás és társaságiadó-kedvezmény formájában nyújtott pénzügyi támogatásban olyan beruházás részesül, amely gépjármű-motorok gyártását célozza. Mivel az említett termék tekintetében intenzív kereskedelem folyik a tagállamok között, a szóban forgó támogatás valószínűleg befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (42) | Az Audi Hungaria és az általa végzett termelési tevékenység magyar hatóságok általi előnyben részesítése torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget. |
| --- | --- |

(42)

Az Audi Hungaria és az általa végzett termelési tevékenység magyar hatóságok általi előnyben részesítése torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget.

| (43) | Mindezek alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az Audi Hungaria részére közvetlen támogatás és társaságiadó-kedvezmény formájában nyújtott támogatás az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(43)

Mindezek alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az Audi Hungaria részére közvetlen támogatás és társaságiadó-kedvezmény formájában nyújtott támogatás az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül.

3.2.   A támogatási intézkedés jogszerűsége és összeegyeztethetősége

| (44) | Azáltal, hogy a tervezett támogatási intézkedést annak végrehajtása előtt bejelentették, a magyar hatóságok eleget tettek az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése szerinti kötelességüknek. |
| --- | --- |

(44)

Azáltal, hogy a tervezett támogatási intézkedést annak végrehajtása előtt bejelentették, a magyar hatóságok eleget tettek az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése szerinti kötelességüknek.

| (45) | Mivel az intézkedés regionális beruházási támogatásra vonatkozik, a Bizottság az RTI alapján végezte az értékelést. Az intézkedést olyan támogatásként jelentették be, amely meghaladja az RTI 64. és 67. pontjában meghatározott határértékeket. A Bizottság ezért figyelembe vette az RTI rendelkezéseit, különösen az RTI nagyberuházási projektekre vonatkozó 4.3. szakaszának rendelkezéseit. |
| --- | --- |

(45)

Mivel az intézkedés regionális beruházási támogatásra vonatkozik, a Bizottság az RTI alapján végezte az értékelést. Az intézkedést olyan támogatásként jelentették be, amely meghaladja az RTI 64. és 67. pontjában meghatározott határértékeket. A Bizottság ezért figyelembe vette az RTI rendelkezéseit, különösen az RTI nagyberuházási projektekre vonatkozó 4.3. szakaszának rendelkezéseit.

3.3.   Az RTI általános rendelkezéseivel való összeegyeztethetőség

| (46) | Nincs arra utaló jel, hogy általában a VW-csoport vagy különösen az Audi Hungaria nehéz pénzügyi helyzetben lenne, mivel nem felel meg a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatásban (13) meghatározott feltételeknek. Következésképpen a támogatás kedvezményezettje jogosult regionális támogatásra. |
| --- | --- |

(46)

Nincs arra utaló jel, hogy általában a VW-csoport vagy különösen az Audi Hungaria nehéz pénzügyi helyzetben lenne, mivel nem felel meg a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatásban (13) meghatározott feltételeknek. Következésképpen a támogatás kedvezményezettje jogosult regionális támogatásra.

| (47) | A támogatást egy csoportmentességi támogatási program (támogatás az XR 47/2007 támogatási program alapján), és egy jóváhagyott támogatási program (adókedvezmény az N 651/06 támogatási program alapján) alkalmazásában nyújtják, amelyek eleget tesznek az RTI általános megfelelőségi követelményeinek. |
| --- | --- |

(47)

A támogatást egy csoportmentességi támogatási program (támogatás az XR 47/2007 támogatási program alapján), és egy jóváhagyott támogatási program (adókedvezmény az N 651/06 támogatási program alapján) alkalmazásában nyújtják, amelyek eleget tesznek az RTI általános megfelelőségi követelményeinek.

| (48) | A projekt az RTI 34. pontja értelmében vett induló beruházás. Tekintettel a beruházás előtt nem gyártott új motoralkatrészek gyártására és néhány motortípus esetében a gyártási kapacitás növelésére, a beruházás meglévő létesítmény bővítésének minősül. Az RTI 34. pontja értelmében a műszaki szempontból új alkatrészek gyártása (mint például az új AVS-vezérműtengely bevezetése) a létesítmény termelésének további, új termékekkel történő diverzifikációjának minősül, az új gépi megmunkálási technológiáknak a meglévő alkatrészek gyártásában történő bevezetése pedig a meglévő létesítmény teljes termelési folyamatának alapvető megváltoztatását eredményezi. |
| --- | --- |

(48)

A projekt az RTI 34. pontja értelmében vett induló beruházás. Tekintettel a beruházás előtt nem gyártott új motoralkatrészek gyártására és néhány motortípus esetében a gyártási kapacitás növelésére, a beruházás meglévő létesítmény bővítésének minősül. Az RTI 34. pontja értelmében a műszaki szempontból új alkatrészek gyártása (mint például az új AVS-vezérműtengely bevezetése) a létesítmény termelésének további, új termékekkel történő diverzifikációjának minősül, az új gépi megmunkálási technológiáknak a meglévő alkatrészek gyártásában történő bevezetése pedig a meglévő létesítmény teljes termelési folyamatának alapvető megváltoztatását eredményezi.

| (49) | A beruházási támogatás keretében elszámolható költségek (lásd a fenti III. táblázatot) meghatározása az RTI-vel összhangban, a támogatáshalmozódás szabályainak betartásával történt. |
| --- | --- |

(49)

A beruházási támogatás keretében elszámolható költségek (lásd a fenti III. táblázatot) meghatározása az RTI-vel összhangban, a támogatáshalmozódás szabályainak betartásával történt.

| (50) | Az Audi Hungariának ugyancsak kötelezettsége, hogy a projekt befejezését követően legalább öt évig fenntartsa a beruházást a régióban. A kedvezményezett az elszámolható költségek legalább 25 %-át minden állami támogatástól mentes forrásból biztosítja. |
| --- | --- |

(50)

Az Audi Hungariának ugyancsak kötelezettsége, hogy a projekt befejezését követően legalább öt évig fenntartsa a beruházást a régióban. A kedvezményezett az elszámolható költségek legalább 25 %-át minden állami támogatástól mentes forrásból biztosítja.

| (51) | Mivel a támogatást regionális támogatási program keretében nyújtják, a vizsgálat jelen szakaszában nem releváns az RTI 10. pontja, amely az ad hoc támogatás értékeléséhez további elemek figyelembevételét is előírja. |
| --- | --- |

(51)

Mivel a támogatást regionális támogatási program keretében nyújtják, a vizsgálat jelen szakaszában nem releváns az RTI 10. pontja, amely az ad hoc támogatás értékeléséhez további elemek figyelembevételét is előírja.

3.3.1.   Ösztönző hatás

| (52) | A kedvezményezett 2006. szeptember 15-én, vagyis két nappal a beruházás megkezdése előtt adta be általános támogatás iránti kérelmét, de a magyar hatóságok csak a 2006. szeptember 26-i levélben erősítették meg, hogy az Audi Hungaria – a beruházás megvalósításának ösztönzése céljából – elvben jogosult közvetlen támogatásra és egy nem számszerűsített, közvetett adókedvezményre. |
| --- | --- |

(52)

A kedvezményezett 2006. szeptember 15-én, vagyis két nappal a beruházás megkezdése előtt adta be általános támogatás iránti kérelmét, de a magyar hatóságok csak a 2006. szeptember 26-i levélben erősítették meg, hogy az Audi Hungaria – a beruházás megvalósításának ösztönzése céljából – elvben jogosult közvetlen támogatásra és egy nem számszerűsített, közvetett adókedvezményre.

| (53) | A közvetlen támogatást illetően a kedvezményezett a kérelem benyújtásának idején hatályos előző támogatási program, a »HU 1/2003 – Beruházásösztönzési célelőirányzat« (14) alapján nyújtotta be a támogatás iránti kérelmét, amely program az 1998 és 2006 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatással (15) összhangban csak annyit írt elő, hogy a támogatás iránti kérelmet a beruházás megkezdése előtt kell benyújtani. |
| --- | --- |

(53)

A közvetlen támogatást illetően a kedvezményezett a kérelem benyújtásának idején hatályos előző támogatási program, a »HU 1/2003 – Beruházásösztönzési célelőirányzat« (14) alapján nyújtotta be a támogatás iránti kérelmét, amely program az 1998 és 2006 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatással (15) összhangban csak annyit írt elő, hogy a támogatás iránti kérelmet a beruházás megkezdése előtt kell benyújtani.

| (54) | Az RTI 107. pontjával összhangban a Bizottság 2006. március 6-i levelében megfelelő intézkedéseket javasolt, és felkérte a tagállamokat, hogy valamennyi meglévő regionális támogatási program alkalmazását időben a 2006. december 31-ig megítélt támogatásokra korlátozzák. Miután Magyarország elfogadta a megfelelő intézkedéseket, a HU 1/2003 program 2006 végén hatályát vesztette, és 2007 januárjától XR 47/2007 néven indult meg újra. |
| --- | --- |

(54)

Az RTI 107. pontjával összhangban a Bizottság 2006. március 6-i levelében megfelelő intézkedéseket javasolt, és felkérte a tagállamokat, hogy valamennyi meglévő regionális támogatási program alkalmazását időben a 2006. december 31-ig megítélt támogatásokra korlátozzák. Miután Magyarország elfogadta a megfelelő intézkedéseket, a HU 1/2003 program 2006 végén hatályát vesztette, és 2007 januárjától XR 47/2007 néven indult meg újra.

| (55) | Mivel a közvetlen támogatást feltételesen csak 2008. december 17-én nyújtották, és 2009. február 26-án jelentették be, a 2007–2013 közötti időszakra szóló RTI (16), az RTI BER és Magyarország 2007–2013-ra szóló regionális támogatási térképe (17) alkalmazandó. |
| --- | --- |

(55)

Mivel a közvetlen támogatást feltételesen csak 2008. december 17-én nyújtották, és 2009. február 26-án jelentették be, a 2007–2013 közötti időszakra szóló RTI (16), az RTI BER és Magyarország 2007–2013-ra szóló regionális támogatási térképe (17) alkalmazandó.

| (56) | Az RTI BER 5. cikke úgy rendelkezik, hogy a 2007. január 1-je után benyújtott kérelmek vonatkozásában a programot kezelő hatóságnak még a projektmunkálatok megkezdése előtt írásban meg kell erősítenie, hogy a – további részletes vizsgálat tárgyát képező – projekt elvben megfelel a programban meghatározott jogosultsági feltételeknek. |
| --- | --- |

(56)

Az RTI BER 5. cikke úgy rendelkezik, hogy a 2007. január 1-je után benyújtott kérelmek vonatkozásában a programot kezelő hatóságnak még a projektmunkálatok megkezdése előtt írásban meg kell erősítenie, hogy a – további részletes vizsgálat tárgyát képező – projekt elvben megfelel a programban meghatározott jogosultsági feltételeknek.

| (57) | Meg kell vizsgálni, hogy teljesül-e az ösztönző hatásra vonatkozó feltétel az XR 47/2007 (korábbi HU 1/2003) csoportmentességi támogatási program alapján nyújtott közvetlen támogatás tekintetében. |
| --- | --- |

(57)

Meg kell vizsgálni, hogy teljesül-e az ösztönző hatásra vonatkozó feltétel az XR 47/2007 (korábbi HU 1/2003) csoportmentességi támogatási program alapján nyújtott közvetlen támogatás tekintetében.

| (58) | Az RTI BER 5. cikke (1) bekezdése kimondja, hogy csak a 2007. január 1-je után benyújtott kérelmek esetében van szükség a jogosultság írásos megerősítésére a beruházás megkezdése előtt. Ezt a Bizottság 2006. június 12-i, a tagállamokhoz intézett levele (18) is megerősítette. Mivel a kedvezményezett a kérelem benyújtásának idején hatályos előző támogatási program, a »HU-1/2003 – Beruházásösztönzési célelőirányzat« alapján kérelmezte a támogatást, és az említett program végrehajtása folyamatosan, megszakítás nélkül zajlott, a Bizottságnak a 2006. december 31. előtt megkezdett projektekre vonatkozó bevett gyakorlata alapján elegendőnek kell tekinteni, ha a kedvezményezett a munkálatok megkezdése előtt benyújtotta a kérelmet. |
| --- | --- |

(58)

Az RTI BER 5. cikke (1) bekezdése kimondja, hogy csak a 2007. január 1-je után benyújtott kérelmek esetében van szükség a jogosultság írásos megerősítésére a beruházás megkezdése előtt. Ezt a Bizottság 2006. június 12-i, a tagállamokhoz intézett levele (18) is megerősítette. Mivel a kedvezményezett a kérelem benyújtásának idején hatályos előző támogatási program, a »HU-1/2003 – Beruházásösztönzési célelőirányzat« alapján kérelmezte a támogatást, és az említett program végrehajtása folyamatosan, megszakítás nélkül zajlott, a Bizottságnak a 2006. december 31. előtt megkezdett projektekre vonatkozó bevett gyakorlata alapján elegendőnek kell tekinteni, ha a kedvezményezett a munkálatok megkezdése előtt benyújtotta a kérelmet.

| (59) | Az RTI 38. pontja úgy rendelkezik, hogy a programot kezelő hatóságnak még a projektmunkálatok megkezdése előtt írásban meg kell erősítenie, hogy a – további részletes vizsgálat tárgyát képező – projekt elvben megfelel a programban meghatározott jogosultsági feltételeknek. E rendelkezés azonban nem vonatkozik azokra a támogatási programokra, amelyek esetében automatikusan adókedvezményt nyújtanak az elszámolható költségekre (19). |
| --- | --- |

(59)

Az RTI 38. pontja úgy rendelkezik, hogy a programot kezelő hatóságnak még a projektmunkálatok megkezdése előtt írásban meg kell erősítenie, hogy a – további részletes vizsgálat tárgyát képező – projekt elvben megfelel a programban meghatározott jogosultsági feltételeknek. E rendelkezés azonban nem vonatkozik azokra a támogatási programokra, amelyek esetében automatikusan adókedvezményt nyújtanak az elszámolható költségekre (19).

| (60) | E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az N 651/06 támogatási program – amely az N 504/04-gyel módosított HU 3/2004 program (20) utódja – automatikus adóintézkedés, ezért a fent leírt ösztönző hatásra vonatkozó feltételnek az Audi Hungaria részére nyújtott fejlesztési adókedvezmény esetében nem kell teljesülnie. |
| --- | --- |

(60)

E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az N 651/06 támogatási program – amely az N 504/04-gyel módosított HU 3/2004 program (20) utódja – automatikus adóintézkedés, ezért a fent leírt ösztönző hatásra vonatkozó feltételnek az Audi Hungaria részére nyújtott fejlesztési adókedvezmény esetében nem kell teljesülnie.

3.3.2.   Átláthatóság

| (61) | A támogatások átláthatóságára vonatkozó szabályok tekintetében az RTI BER 8. cikkének (5) bekezdése és az RTI 108. pontja úgy rendelkezik, hogy a tagállamoknak közzé kell tenniük a regionális támogatási programok teljes szövegét, és kizárja azokat a projekteket, amelyek esetében a támogatási program közzététele előtt merültek fel költségek. Mivel az alkalmazott XR 47/2007 program jogalapját hivatalosan csak 2007. január 24-én fogadták el, és a Bizottság az N 651/06 támogatási programot csak 2007. május 10-én hagyta jóvá, első látásra úgy tűnik, hogy e feltétel nem teljesült. |
| --- | --- |

(61)

A támogatások átláthatóságára vonatkozó szabályok tekintetében az RTI BER 8. cikkének (5) bekezdése és az RTI 108. pontja úgy rendelkezik, hogy a tagállamoknak közzé kell tenniük a regionális támogatási programok teljes szövegét, és kizárja azokat a projekteket, amelyek esetében a támogatási program közzététele előtt merültek fel költségek. Mivel az alkalmazott XR 47/2007 program jogalapját hivatalosan csak 2007. január 24-én fogadták el, és a Bizottság az N 651/06 támogatási programot csak 2007. május 10-én hagyta jóvá, első látásra úgy tűnik, hogy e feltétel nem teljesült.

| (62) | A jelen ügyben azonban az átláthatósági követelmény teljesítettnek tekinthető, mivel a kérelem időpontjában már közzétették a regionális támogatási elődprogramokat – HU 1/2003 és HU 3/2004 –, azaz a lehetséges kedvezményezettek és érdekelt felek ismerhették a tartalmukat, az új programokat pedig kifejezetten a meglévő programok utódjaként határozták meg. |
| --- | --- |

(62)

A jelen ügyben azonban az átláthatósági követelmény teljesítettnek tekinthető, mivel a kérelem időpontjában már közzétették a regionális támogatási elődprogramokat – HU 1/2003 és HU 3/2004 –, azaz a lehetséges kedvezményezettek és érdekelt felek ismerhették a tartalmukat, az új programokat pedig kifejezetten a meglévő programok utódjaként határozták meg.

| (63) | A Bizottság ezenfelül úgy ítéli meg, hogy az RTI BER 5. cikkének (1) bekezdésében és a tagállamoknak szóló 2006. június 12-i levélben foglalt, a 2007 előtt beadott támogatási kérelmek esetében a jogosultság megerősítésének a munkálatok megkezdése előtt történő benyújtására vonatkozó kötelezettség alóli mentesítést célzó átmeneti szabályok a kérelem pillanatában mentesítenek az utódprogram közzétételére vonatkozó követelmény alól is. Bármely egyéb értelmezés szerint hatástalan lenne az ösztönző hatásra vonatkozó átmeneti szabály. |
| --- | --- |

(63)

A Bizottság ezenfelül úgy ítéli meg, hogy az RTI BER 5. cikkének (1) bekezdésében és a tagállamoknak szóló 2006. június 12-i levélben foglalt, a 2007 előtt beadott támogatási kérelmek esetében a jogosultság megerősítésének a munkálatok megkezdése előtt történő benyújtására vonatkozó kötelezettség alóli mentesítést célzó átmeneti szabályok a kérelem pillanatában mentesítenek az utódprogram közzétételére vonatkozó követelmény alól is. Bármely egyéb értelmezés szerint hatástalan lenne az ösztönző hatásra vonatkozó átmeneti szabály.

3.3.3.   Következtetés

| (64) | E megfontolások tükrében a Bizottság az ügy jelen szakaszában úgy véli, hogy az általános megfelelőségi követelmények teljesülnek. |
| --- | --- |

(64)

E megfontolások tükrében a Bizottság az ügy jelen szakaszában úgy véli, hogy az általános megfelelőségi követelmények teljesülnek.

3.4.   A nagyberuházási projekteknek nyújtott támogatásokra vonatkozó rendelkezésekkel való összeegyeztethetőség

3.4.1.   Egyetlen beruházási projekt (az RTI 60. pontja)

| (65) | A magyar hatóságokkal egyetértésben a Bizottság az 1. és 2. alprojektet egyetlen beruházási projektnek tekinti. |
| --- | --- |

(65)

A magyar hatóságokkal egyetértésben a Bizottság az 1. és 2. alprojektet egyetlen beruházási projektnek tekinti.

| (66) | A kedvezményezett 2003 előtt, vagyis az egyetlen beruházási projekt meghatározásában szereplő hároméves időszakon kívül, Győrben megkezdett beruházási tevékenységhez kapott támogatást. |
| --- | --- |

(66)

A kedvezményezett 2003 előtt, vagyis az egyetlen beruházási projekt meghatározásában szereplő hároméves időszakon kívül, Győrben megkezdett beruházási tevékenységhez kapott támogatást.

3.4.2.   A támogatás intenzitása (az RTI 67. pontja)

| (67) | A projekt jelenértéken tervezett összes elszámolható költsége 153 396 millió forint (511,28 millió EUR). Az RTI 67. pontjában meghatározott csökkentési mechanizmus alkalmazása után a projekt maximálisan megengedhető támogatási intenzitása 12,61 % GGE (bruttó támogatástartalom). |
| --- | --- |

(67)

A projekt jelenértéken tervezett összes elszámolható költsége 153 396 millió forint (511,28 millió EUR). Az RTI 67. pontjában meghatározott csökkentési mechanizmus alkalmazása után a projekt maximálisan megengedhető támogatási intenzitása 12,61 % GGE (bruttó támogatástartalom).

| (68) | Mivel a javasolt támogatás intenzitása (9,69 % GGE) nem haladja meg a maximálisan megengedhető támogatási intenzitást (12,61 % GGE), a projekt tervezett támogatási intenzitása megfelel az RTI-nek. |
| --- | --- |

(68)

Mivel a javasolt támogatás intenzitása (9,69 % GGE) nem haladja meg a maximálisan megengedhető támogatási intenzitást (12,61 % GGE), a projekt tervezett támogatási intenzitása megfelel az RTI-nek.

3.4.3.   Az RTI 68. pontjának a) és b) alpontjában rögzített szabályokkal való összeegyeztethetőség

| (69) | A Bizottság azon határozata, amellyel az RTI 68. pontja alá tartozó nagyberuházási projektek számára regionális támogatás nyújtását engedélyezi, a kedvezményezettnek a beruházás előtti és utáni piaci erejétől és a beruházás által teremtett kapacitástól függ. Az RTI 68. pontjának a) és b) alpontjában foglalt megfelelő tesztek elvégzése érdekében a Bizottságnak először meg kell határoznia az érintett termék- és földrajzi piacot. |
| --- | --- |

(69)

A Bizottság azon határozata, amellyel az RTI 68. pontja alá tartozó nagyberuházási projektek számára regionális támogatás nyújtását engedélyezi, a kedvezményezettnek a beruházás előtti és utáni piaci erejétől és a beruházás által teremtett kapacitástól függ. Az RTI 68. pontjának a) és b) alpontjában foglalt megfelelő tesztek elvégzése érdekében a Bizottságnak először meg kell határoznia az érintett termék- és földrajzi piacot.

Érintett termék

| (70) | A beruházás eredményeképpen az Audi Hungaria a POLK által meghatározott szegmentálási rendszer szerinti A00, A0, A, B, C, D és E szegmensekhez tartozó gépkocsikba beépítendő motoralkatrészeket és motorokat fog gyártani. |
| --- | --- |

(70)

A beruházás eredményeképpen az Audi Hungaria a POLK által meghatározott szegmentálási rendszer szerinti A00, A0, A, B, C, D és E szegmensekhez tartozó gépkocsikba beépítendő motoralkatrészeket és motorokat fog gyártani.

| (71) | Ezenkívül, bár a beruházási projekt személygépkocsikba szánt motoralkatrészek és motorok gyártását célozza, az Audi Hungaria kis mennyiségben jachtokhoz is gyárt motorokat a VW-csoport hajózási részlege (Volkswagen Marine) számára. Az Audi Hungaria gyártja a motorok alapját, amelyből a Volkswagen Marine elkészíti a hajómotorokat. A hajókba szánt alapmotorokat ugyanazon a gyártósoron készítik, ahol a V6-os és V8-as dízelmotorokat gyártják a személygépkocsik számára. A hajómotorokat a Volkswagen Marine Salzgitterben (Németország) található üzemében fejezik be és szerelik össze. |
| --- | --- |

(71)

Ezenkívül, bár a beruházási projekt személygépkocsikba szánt motoralkatrészek és motorok gyártását célozza, az Audi Hungaria kis mennyiségben jachtokhoz is gyárt motorokat a VW-csoport hajózási részlege (Volkswagen Marine) számára. Az Audi Hungaria gyártja a motorok alapját, amelyből a Volkswagen Marine elkészíti a hajómotorokat. A hajókba szánt alapmotorokat ugyanazon a gyártósoron készítik, ahol a V6-os és V8-as dízelmotorokat gyártják a személygépkocsik számára. A hajómotorokat a Volkswagen Marine Salzgitterben (Németország) található üzemében fejezik be és szerelik össze.

| (72) | Az RTI 69. pontja szerint az érintett termék rendszerint az a termék, amely a beruházási projekt tárgyát képezi. Ha azonban a projekt közbenső termékre vonatkozik, és a termelés jelentős része nem kerül piaci értékesítésre, az érintett termék lehet a másodlagos termék. A 2002/781/EK határozatban a Bizottság úgy ítélte meg, hogy »a járműgyártó által készített motorok érintett piaca az a piac, amely számára a motort gyártják« (21). Ezt a megközelítést követi a 2003/647/EK bizottsági határozat (22), és a legújabb 2008/1613/EK határozat (23) is. A szóban forgó ügyben az Audi Hungaria által készített motorok több mint [90-100]%-a a VW–PO-csoporton belül kerül értékesítésre. Majdnem az összes motoralkatrészt közvetlenül autómotorokba építik be. A maradék elhanyagolható mennyiséget a továbbiakban garanciális cserealkatrészként fogják használni, és csak egy nagyon kis részük kerül értékesítésre a VW–PO-csoporton kívül. |
| --- | --- |

(72)

Az RTI 69. pontja szerint az érintett termék rendszerint az a termék, amely a beruházási projekt tárgyát képezi. Ha azonban a projekt közbenső termékre vonatkozik, és a termelés jelentős része nem kerül piaci értékesítésre, az érintett termék lehet a másodlagos termék. A 2002/781/EK határozatban a Bizottság úgy ítélte meg, hogy »a járműgyártó által készített motorok érintett piaca az a piac, amely számára a motort gyártják« (21). Ezt a megközelítést követi a 2003/647/EK bizottsági határozat (22), és a legújabb 2008/1613/EK határozat (23) is. A szóban forgó ügyben az Audi Hungaria által készített motorok több mint [90-100]%-a a VW–PO-csoporton belül kerül értékesítésre. Majdnem az összes motoralkatrészt közvetlenül autómotorokba építik be. A maradék elhanyagolható mennyiséget a továbbiakban garanciális cserealkatrészként fogják használni, és csak egy nagyon kis részük kerül értékesítésre a VW–PO-csoporton kívül.

| (73) | Következésképpen a Bizottság az RTI 69. pontjának alkalmazásában úgy ítéli meg, hogy e határozatban a gépjárművek (személygépkocsik) jelentik az érintett terméket. |
| --- | --- |

(73)

Következésképpen a Bizottság az RTI 69. pontjának alkalmazásában úgy ítéli meg, hogy e határozatban a gépjárművek (személygépkocsik) jelentik az érintett terméket.

| (74) | A hajók számára készített alapmotorokat nem a piacon értékesítik, hanem a Salzgitterben található Volkswagen-üzemnek adják el, ahol olyan speciális szerelési műveleteket és kezeléseket végeznek rajtuk, amelyek után azokat a Volkswagen Marine hajómotorként tudja értékesíteni a piacon. Következésképpen az Audi Hungaria üzemében készített termékek közbenső termékek, és a másodlagos terméket, azaz a kész hajómotorokat, amelyek számára az Audi Hungaria biztosítja az alapmotort, kell érintett terméknek tekinteni. |
| --- | --- |

(74)

A hajók számára készített alapmotorokat nem a piacon értékesítik, hanem a Salzgitterben található Volkswagen-üzemnek adják el, ahol olyan speciális szerelési műveleteket és kezeléseket végeznek rajtuk, amelyek után azokat a Volkswagen Marine hajómotorként tudja értékesíteni a piacon. Következésképpen az Audi Hungaria üzemében készített termékek közbenső termékek, és a másodlagos terméket, azaz a kész hajómotorokat, amelyek számára az Audi Hungaria biztosítja az alapmotort, kell érintett terméknek tekinteni.

Érintett termékpiac

| (75) | Az RTI 69. pontja úgy rendelkezik, hogy az érintett termékpiac magában foglalja az érintett terméket és az azt helyettesítő termékeket, amelyeket vagy a fogyasztó (a termék tulajdonságai, ára és felhasználhatósága alapján), vagy az előállító (a gyártóberendezések rugalmassága miatt) annak tekint. |
| --- | --- |

(75)

Az RTI 69. pontja úgy rendelkezik, hogy az érintett termékpiac magában foglalja az érintett terméket és az azt helyettesítő termékeket, amelyeket vagy a fogyasztó (a termék tulajdonságai, ára és felhasználhatósága alapján), vagy az előállító (a gyártóberendezések rugalmassága miatt) annak tekint.

| (76) | Összefonódásra vonatkozó határozataiban a Bizottság elismerte, hogy bár a gépjárműpiac néhány objektív kritérium, például a motor mérete vagy az autó hossza alapján hagyományosan szegmentált, a szegmensek közötti határvonalat egyéb tényezők elmossák. Ilyen tényező többek között az ár, a termék megítélése és az extrafelszerelések száma. A Bizottság ezért, egészen mostanáig, összefonódásokkal kapcsolatos valamennyi határozatában nyitva hagyta azt a kérdést, hogy a versenyhelyzet elemzése céljából a személygépjárművek piaci szegmensét egy termékpiacnak kell-e tekinteni, vagy további részekre kell bontani. |
| --- | --- |

(76)

Összefonódásra vonatkozó határozataiban a Bizottság elismerte, hogy bár a gépjárműpiac néhány objektív kritérium, például a motor mérete vagy az autó hossza alapján hagyományosan szegmentált, a szegmensek közötti határvonalat egyéb tényezők elmossák. Ilyen tényező többek között az ár, a termék megítélése és az extrafelszerelések száma. A Bizottság ezért, egészen mostanáig, összefonódásokkal kapcsolatos valamennyi határozatában nyitva hagyta azt a kérdést, hogy a versenyhelyzet elemzése céljából a személygépjárművek piaci szegmensét egy termékpiacnak kell-e tekinteni, vagy további részekre kell bontani.

| (77) | A Bizottság megjegyzi, hogy a Prodcom-kódok (24) ebben az esetben nem alkalmazhatók a piac további felosztására, többek között azért, mert túl sok az átfedés, és mert az osztályozást az iparág nem alkalmazza általánosságban a piacok felmérésére. |
| --- | --- |

(77)

A Bizottság megjegyzi, hogy a Prodcom-kódok (24) ebben az esetben nem alkalmazhatók a piac további felosztására, többek között azért, mert túl sok az átfedés, és mert az osztályozást az iparág nem alkalmazza általánosságban a piacok felmérésére.

| (78) | Több másik, például az Európai Gépjárműgyártók Szövetsége (ACEA), az európai újautó-értékelési program (NCAP), az USA energiaügyi minisztériuma és nagy autógyártók által internetes oldalukon használt osztályozási rendszert is lehetne alkalmazni. |
| --- | --- |

(78)

Több másik, például az Európai Gépjárműgyártók Szövetsége (ACEA), az európai újautó-értékelési program (NCAP), az USA energiaügyi minisztériuma és nagy autógyártók által internetes oldalukon használt osztályozási rendszert is lehetne alkalmazni.

| (79) | Tekintettel a különböző célú alkalmazásra (például töréstesztekre), a földrajzi különbségekre (az USA piacán inkább a nagy autók dominálnak) és egy általánosan elfogadott osztályozási rendszer hiányára, az osztályozási rendszerek eltérnek egymástól. |
| --- | --- |

(79)

Tekintettel a különböző célú alkalmazásra (például töréstesztekre), a földrajzi különbségekre (az USA piacán inkább a nagy autók dominálnak) és egy általánosan elfogadott osztályozási rendszer hiányára, az osztályozási rendszerek eltérnek egymástól.

| (80) | Számos szolgáltató foglalkozik a gépjárműpiac elemzésével. Ezek közül a legismertebb és legelismertebb a Global Insight és a POLK. A Global Insight, egy előrejelzésekkel foglalkozó nagy tanácsadó cég, a személygépjármű-piac szűk felosztását javasolja (27 szegmens). A POLK a gépjárműpiacot A000, A00, A0, A, B, C, D és E szegmensek szerint osztja fel, amelyek közül az A000 szegmens a kiskategóriás autókat, míg az E szegmens a luxuskategória felső szintjét takarja. Az A000 szegmenstől az E szegmens felé haladva fokozatosan emelkedik a személygépjárművek átlagára, mérete és átlagos motorteljesítménye. |
| --- | --- |

(80)

Számos szolgáltató foglalkozik a gépjárműpiac elemzésével. Ezek közül a legismertebb és legelismertebb a Global Insight és a POLK. A Global Insight, egy előrejelzésekkel foglalkozó nagy tanácsadó cég, a személygépjármű-piac szűk felosztását javasolja (27 szegmens). A POLK a gépjárműpiacot A000, A00, A0, A, B, C, D és E szegmensek szerint osztja fel, amelyek közül az A000 szegmens a kiskategóriás autókat, míg az E szegmens a luxuskategória felső szintjét takarja. Az A000 szegmenstől az E szegmens felé haladva fokozatosan emelkedik a személygépjárművek átlagára, mérete és átlagos motorteljesítménye.

| (81) | A magyar hatóságok a támogatás bejelentésében a POLK által alkalmazott rendszert választották [...]. A Bizottság az ügy jelen szakaszában úgy ítéli meg, hogy a POLK piaci osztályozása megfelelő és kielégítően részletes referenciarendszernek tekinthető, és a szóban forgó projekt értékeléséhez ezt a felosztást alkalmazza. |
| --- | --- |

(81)

A magyar hatóságok a támogatás bejelentésében a POLK által alkalmazott rendszert választották [...]. A Bizottság az ügy jelen szakaszában úgy ítéli meg, hogy a POLK piaci osztályozása megfelelő és kielégítően részletes referenciarendszernek tekinthető, és a szóban forgó projekt értékeléséhez ezt a felosztást alkalmazza.

| (82) | A személygépjárművek és a könnyű haszongépjárművek külön szegmensekbe történő további felosztását illetően a magyar hatóságok véleménye az, hogy az ilyen piaci felosztás nincs egyértelműen meghatározva, és ezért nem meggyőző. Így azonos felszereltségű gépjárműveket (például a VW Touareg) az egyik tagállamban a személygépjárművek, a másikban a könnyű haszongépjárművek kategóriába sorolják. |
| --- | --- |

(82)

A személygépjárművek és a könnyű haszongépjárművek külön szegmensekbe történő további felosztását illetően a magyar hatóságok véleménye az, hogy az ilyen piaci felosztás nincs egyértelműen meghatározva, és ezért nem meggyőző. Így azonos felszereltségű gépjárműveket (például a VW Touareg) az egyik tagállamban a személygépjárművek, a másikban a könnyű haszongépjárművek kategóriába sorolják.

| (83) | Ráadásul, az autógyártók bizonyos felszereltséggel ellátott modellváltozatokat kínálnak, amely lehetővé teszi a vásárló számára, hogy válasszon az adott tagállamban érvényes meghatározás szerinti személygépjármű vagy könnyű haszongépjármű változat közül. A gyártók a gyártósorokat úgy alakítják ki, hogy azok alkalmasak legyenek különböző, országok szerint eltérő felszereltségű személygépjármű és könnyű haszongépjármű változatok készítésére is. |
| --- | --- |

(83)

Ráadásul, az autógyártók bizonyos felszereltséggel ellátott modellváltozatokat kínálnak, amely lehetővé teszi a vásárló számára, hogy válasszon az adott tagállamban érvényes meghatározás szerinti személygépjármű vagy könnyű haszongépjármű változat közül. A gyártók a gyártósorokat úgy alakítják ki, hogy azok alkalmasak legyenek különböző, országok szerint eltérő felszereltségű személygépjármű és könnyű haszongépjármű változatok készítésére is.

| (84) | A fenti kontextus ellenére ebben a határozatban a személygépjárműveket és könnyű haszongépjárműveket nem külön, hanem egységesen kezelve a megfelelő A00, A0, A, B, C, D és E szegmensbe sorolják. A Bizottság felkéri a harmadik feleket, hogy nyújtsák be ezzel kapcsolatos észrevételeiket. |
| --- | --- |

(84)

A fenti kontextus ellenére ebben a határozatban a személygépjárműveket és könnyű haszongépjárműveket nem külön, hanem egységesen kezelve a megfelelő A00, A0, A, B, C, D és E szegmensbe sorolják. A Bizottság felkéri a harmadik feleket, hogy nyújtsák be ezzel kapcsolatos észrevételeiket.

| (85) | A Bizottság megjegyzi, hogy a keresleti oldalon van bizonyos fokú helyettesíthetőség a szegmensek hátárán, például az A szegmensbe és a B szegmensbe tartozó autók vagy a luxuskategóriás szegmensek között. A Bizottság megvizsgálta a keresleti oldalról való helyettesítési láncok lehetőségét (25) a különböző szegmensek között. Mindazonáltal nehéz a gépjárművek helyettesíthetősége mellett érvelni a lehetséges szegmensek végein, mivel például a legolcsóbb személygépjárművek nem helyettesíthetők közvetlenül drágább személygépjárművekkel. |
| --- | --- |

(85)

A Bizottság megjegyzi, hogy a keresleti oldalon van bizonyos fokú helyettesíthetőség a szegmensek hátárán, például az A szegmensbe és a B szegmensbe tartozó autók vagy a luxuskategóriás szegmensek között. A Bizottság megvizsgálta a keresleti oldalról való helyettesítési láncok lehetőségét (25) a különböző szegmensek között. Mindazonáltal nehéz a gépjárművek helyettesíthetősége mellett érvelni a lehetséges szegmensek végein, mivel például a legolcsóbb személygépjárművek nem helyettesíthetők közvetlenül drágább személygépjárművekkel.

| (86) | A személygépjárművek gyártói általában több szegmensben is jelen vannak. A gyártók válthatnak a különböző személygépjármű-típusok között, mivel sok autó ugyanarra az alapra épül. A személygépjárművek szegmensei átfedik egymást. |
| --- | --- |

(86)

A személygépjárművek gyártói általában több szegmensben is jelen vannak. A gyártók válthatnak a különböző személygépjármű-típusok között, mivel sok autó ugyanarra az alapra épül. A személygépjárművek szegmensei átfedik egymást.

| (87) | Az ügy jelen szakaszában a Bizottság nyitva hagyja az érintett termékpiac pontos meghatározását, és minden elfogadható alternatív piaci meghatározást meg fog vizsgálni (beleértve azt a legszűkebb piaci felosztást is, amelyre vonatkozóan még adatok állnak rendelkezésre). Ez a megközelítés összhangban van a Bizottság N 767/07 (Ford Craiova) (26), N 635/08 (Fiat Szicília) (27) és N 473/08 (Ford Espana) (28) állami támogatásokkal kapcsolatos határozataiban foglaltakkal. |
| --- | --- |

(87)

Az ügy jelen szakaszában a Bizottság nyitva hagyja az érintett termékpiac pontos meghatározását, és minden elfogadható alternatív piaci meghatározást meg fog vizsgálni (beleértve azt a legszűkebb piaci felosztást is, amelyre vonatkozóan még adatok állnak rendelkezésre). Ez a megközelítés összhangban van a Bizottság N 767/07 (Ford Craiova) (26), N 635/08 (Fiat Szicília) (27) és N 473/08 (Ford Espana) (28) állami támogatásokkal kapcsolatos határozataiban foglaltakkal.

| (88) | Mivel az Audi Hungaria az A00, A0, A, B, C, D és E szegmensbe tartozó gépjárművekbe szánt motoralkatrészeket és motorokat fog gyártani, a Bizottság az ügy jelen szakaszában az említett szegmenseket és az egész személygépjármű-piacot (beleértve a könnyű haszongépjárműveket) tekinti érintett piacnak. |
| --- | --- |

(88)

Mivel az Audi Hungaria az A00, A0, A, B, C, D és E szegmensbe tartozó gépjárművekbe szánt motoralkatrészeket és motorokat fog gyártani, a Bizottság az ügy jelen szakaszában az említett szegmenseket és az egész személygépjármű-piacot (beleértve a könnyű haszongépjárműveket) tekinti érintett piacnak.

| (89) | Meg kell azonban jegyezni, hogy az ügy jelen szakaszában Magyarország és a Bizottság véleménye eltér az érintett piacok meghatározását illetően. A magyar hatóságok azzal érveltek, hogy egy meghatározott motortípust – bizonyos technikai korlátokhoz mérten – több modellbe és szegmensbe is be lehet építeni. A különböző gépjárműmodellek iránti piaci kereslettől függ, hogy az elkészített motorokat végül melyik szegmensbe építik be. Alapvetően az egyes motorokban lévő hengerek száma határozza meg azt, hogy melyik gépjárműtípusba lehet beépíteni az adott motort, vagyis hogy a gyártás melyik szegmenst érinti. Emellett a magyar hatóságok közölték, hogy az Audi Hungaria üzemeiben a gyártási folyamat során a motorokat elsősorban a hengerek száma szerint különböztetik meg. Ezért minden egyes motortípus (pl. négyhengeres, hathengeres stb.) külön gyártósoron, helyiségben és akár külön szervezeti részlegben készül. |
| --- | --- |

(89)

Meg kell azonban jegyezni, hogy az ügy jelen szakaszában Magyarország és a Bizottság véleménye eltér az érintett piacok meghatározását illetően. A magyar hatóságok azzal érveltek, hogy egy meghatározott motortípust – bizonyos technikai korlátokhoz mérten – több modellbe és szegmensbe is be lehet építeni. A különböző gépjárműmodellek iránti piaci kereslettől függ, hogy az elkészített motorokat végül melyik szegmensbe építik be. Alapvetően az egyes motorokban lévő hengerek száma határozza meg azt, hogy melyik gépjárműtípusba lehet beépíteni az adott motort, vagyis hogy a gyártás melyik szegmenst érinti. Emellett a magyar hatóságok közölték, hogy az Audi Hungaria üzemeiben a gyártási folyamat során a motorokat elsősorban a hengerek száma szerint különböztetik meg. Ezért minden egyes motortípus (pl. négyhengeres, hathengeres stb.) külön gyártósoron, helyiségben és akár külön szervezeti részlegben készül.

| (90) | A magyar hatóságok szerint az egyes szegmensek helyett a következő szegmenscsoportokat kell figyelembe venni:






  — | a négyhengeres motorokat az A00–C szegmensekbe építik be, |
| --- | --- | --- |

(90)

A magyar hatóságok szerint az egyes szegmensek helyett a következő szegmenscsoportokat kell figyelembe venni:

—

a négyhengeres motorokat az A00–C szegmensekbe építik be,

| — | a hathengeres motorokat a B–D szegmensekbe építik be, |
| --- | --- |

—

a hathengeres motorokat a B–D szegmensekbe építik be,

| — | a nyolchengeres motorokat a B–E szegmensekbe építik be, |
| --- | --- |

—

a nyolchengeres motorokat a B–E szegmensekbe építik be,

| — | a tíz-tizenkét hengeres motorokat a C–D szegmensekbe építik be. |
| --- | --- |

—

a tíz-tizenkét hengeres motorokat a C–D szegmensekbe építik be.

| (91) | A hajómotorok tekintetében, mivel az Audi Hungaria csak dízelalapmotorokat készít, a Volkswagen Marine csak dízelhajómotorok gyártásával és értékesítésével foglalkozik, a dízel hajómotorok piaca tekintendő érintett termékpiacnak. |
| --- | --- |

(91)

A hajómotorok tekintetében, mivel az Audi Hungaria csak dízelalapmotorokat készít, a Volkswagen Marine csak dízelhajómotorok gyártásával és értékesítésével foglalkozik, a dízel hajómotorok piaca tekintendő érintett termékpiacnak.

Érintett földrajzi piac

| (92) | Az RTI 70. pontja előírja, hogy az RTI 68. pontja szerinti tesztek elvégzése céljából a piacokat rendszerint EGT-szinten kell meghatározni. |
| --- | --- |

(92)

Az RTI 70. pontja előírja, hogy az RTI 68. pontja szerinti tesztek elvégzése céljából a piacokat rendszerint EGT-szinten kell meghatározni.

| (93) | Közelmúltban elfogadott határozataival összhangban a Bizottságnak az a véleménye, hogy kínálati oldalról nézve a gépjárműipari ágazatban legalább EGT-szintű, de még inkább globális szintű termelés folyik. Figyelembe véve azt a megállapítást, hogy a nagyobb gépjárműgyártók világpiaci szereplők, akik különböző kontinenseken és országokban rendelkeznek gyártóüzemekkel és elosztórendszerrel, a VW–PO-csoport legalább európai piaci szereplőnek számít. A VW-csoport által az EGT-n belül gyártott gépjárművek átlagosan több mint [15–30] %-át exportálják. |
| --- | --- |

(93)

Közelmúltban elfogadott határozataival összhangban a Bizottságnak az a véleménye, hogy kínálati oldalról nézve a gépjárműipari ágazatban legalább EGT-szintű, de még inkább globális szintű termelés folyik. Figyelembe véve azt a megállapítást, hogy a nagyobb gépjárműgyártók világpiaci szereplők, akik különböző kontinenseken és országokban rendelkeznek gyártóüzemekkel és elosztórendszerrel, a VW–PO-csoport legalább európai piaci szereplőnek számít. A VW-csoport által az EGT-n belül gyártott gépjárművek átlagosan több mint [15–30] %-át exportálják.

| (94) | Fogyasztói szempontból a versenyfeltételek jelentős mértékben javultak az Európai Unióban, különösen a technikai akadályok és elosztórendszerek tekintetében, bár az árkülönbségek és az adórendszerek közötti eltérések továbbra is akadályt jelentenek, és a főbb versenytársak piaci behatolási arányai különbözőek az egyes tagállamok és különösen a kontinensek szerint. Az alacsony szállítási költségek, illetve az, hogy a főbb gyártók szinte valamennyi tagállamban és a világ legnagyobb országaiban jelen vannak, EGT-szintű vagy még inkább világméretű piac meglétére utalnak. |
| --- | --- |

(94)

Fogyasztói szempontból a versenyfeltételek jelentős mértékben javultak az Európai Unióban, különösen a technikai akadályok és elosztórendszerek tekintetében, bár az árkülönbségek és az adórendszerek közötti eltérések továbbra is akadályt jelentenek, és a főbb versenytársak piaci behatolási arányai különbözőek az egyes tagállamok és különösen a kontinensek szerint. Az alacsony szállítási költségek, illetve az, hogy a főbb gyártók szinte valamennyi tagállamban és a világ legnagyobb országaiban jelen vannak, EGT-szintű vagy még inkább világméretű piac meglétére utalnak.

| (95) | A gyártólétesítmények részére nyújtott támogatásokra vonatkozó állami támogatási határozatokban, amelyek a támogatásoknak a gyártók közötti verseny torzulására, illetve a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatásait értékelik, a gyártási szempontok meghatározóak. |
| --- | --- |

(95)

A gyártólétesítmények részére nyújtott támogatásokra vonatkozó állami támogatási határozatokban, amelyek a támogatásoknak a gyártók közötti verseny torzulására, illetve a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatásait értékelik, a gyártási szempontok meghatározóak.

| (96) | A magyar hatóságok véleménye szerint a VW–PO-csoport esetében az érintett földrajzi piac világméretű, mivel a nagy, nemzetközi szinten tevékeny gépjárműgyártók világszinten versenyeznek. Az EGT- és az észak-amerikai piac telített. Ennek ellenére 2005 és 2013 között durván 64 %-os növekedést értek el az ázsiai, dél-amerikai, orosz és afrikai, globálisan növekvő piacokon. Ez a fejlődés vagy a piacok további integrációjához és a gépjárműpiac globalizációjához fog vezetni, vagy a gyártás növekvő piacokra történő áttelepülését fogja eredményezni. |
| --- | --- |

(96)

A magyar hatóságok véleménye szerint a VW–PO-csoport esetében az érintett földrajzi piac világméretű, mivel a nagy, nemzetközi szinten tevékeny gépjárműgyártók világszinten versenyeznek. Az EGT- és az észak-amerikai piac telített. Ennek ellenére 2005 és 2013 között durván 64 %-os növekedést értek el az ázsiai, dél-amerikai, orosz és afrikai, globálisan növekvő piacokon. Ez a fejlődés vagy a piacok további integrációjához és a gépjárműpiac globalizációjához fog vezetni, vagy a gyártás növekvő piacokra történő áttelepülését fogja eredményezni.

| (97) | A magyar hatóságok különösen a következő érvekkel igazolták álláspontjukat:






  — | A VW-csoport gyártóüzemei és értékesítési területei megtalálhatók Európában, Észak-Amerikában, Dél-Amerikában, Afrikában és Ázsiában. |
| --- | --- | --- |

(97)

A magyar hatóságok különösen a következő érvekkel igazolták álláspontjukat:

—

A VW-csoport gyártóüzemei és értékesítési területei megtalálhatók Európában, Észak-Amerikában, Dél-Amerikában, Afrikában és Ázsiában.

| — | Az EGT az egyetlen régió, ahol valamennyi (A00, A0, B, C, D és E) szegmenshez gyártanak gépjárműveket. |
| --- | --- |

—

Az EGT az egyetlen régió, ahol valamennyi (A00, A0, B, C, D és E) szegmenshez gyártanak gépjárműveket.

| — | A VW-csoport B szegmensbe tartozó gépjárműveket szinte kizárólag az EGT területén gyárt. 2008-ban a VW-csoport [...] B szegmensbe tartozó gépjárművet készített, ebből [...] darabot az EGT területén. Ezek az autók az EGT-n belül ([...]) és az EGT-n kívül kerültek forgalomba. A legyártott autók teljes mennyiségéhez viszonyítva az export aránya [25–35] %. |
| --- | --- |

—

A VW-csoport B szegmensbe tartozó gépjárműveket szinte kizárólag az EGT területén gyárt. 2008-ban a VW-csoport [...] B szegmensbe tartozó gépjárművet készített, ebből [...] darabot az EGT területén. Ezek az autók az EGT-n belül ([...]) és az EGT-n kívül kerültek forgalomba. A legyártott autók teljes mennyiségéhez viszonyítva az export aránya [25–35] %.

| — | A VW-csoport D és E szegmensbe tartozó gépjárműveket kizárólag az EGT területén gyárt. A 2008-ban a VW-csoport által az e szegmensekben gyártott [...] gépjármű több mint [45–60] %-át exportálták Észak-Amerikába, Dél-Amerikába, Afrikába és Ázsiába. |
| --- | --- |

—

A VW-csoport D és E szegmensbe tartozó gépjárműveket kizárólag az EGT területén gyárt. A 2008-ban a VW-csoport által az e szegmensekben gyártott [...] gépjármű több mint [45–60] %-át exportálták Észak-Amerikába, Dél-Amerikába, Afrikába és Ázsiába.

| — | Mivel az egyes régiókban a termelés és az értékesítés mértéke nem egyenlő arányban oszlik meg, a gépjárműveket a gyártó létesítményekből az értékesítő területekre szállítják a világ minden pontján. |
| --- | --- |

—

Mivel az egyes régiókban a termelés és az értékesítés mértéke nem egyenlő arányban oszlik meg, a gépjárműveket a gyártó létesítményekből az értékesítő területekre szállítják a világ minden pontján.

| (98) | A magyar hatóságok közölték továbbá, hogy az autóalkatrészeket gyártó új üzemek létesítésére/bővítésére az egész csoporton belül pályázatot írnak ki, amelyen a világ minden pontjáról vesznek részt gépjárműgyártók. |
| --- | --- |

(98)

A magyar hatóságok közölték továbbá, hogy az autóalkatrészeket gyártó új üzemek létesítésére/bővítésére az egész csoporton belül pályázatot írnak ki, amelyen a világ minden pontjáról vesznek részt gépjárműgyártók.

| (99) | A fentiek alapján a Bizottság a szóban forgó ügy értékelése során úgy ítéli meg, hogy az érintett termékek érintett földrajzi piaca legalább EGT-szintű. A gépjárműszegmensek piaci részesedését EGT-szinten és világszinten is meghatározzák. |
| --- | --- |

(99)

A fentiek alapján a Bizottság a szóban forgó ügy értékelése során úgy ítéli meg, hogy az érintett termékek érintett földrajzi piaca legalább EGT-szintű. A gépjárműszegmensek piaci részesedését EGT-szinten és világszinten is meghatározzák.

| (100) | Magyarország szerint a hajómotorok érintett földrajzi piaca világméretűnek tekinthető, mivel a dízel hajómotorok piacán sok versenytárs van jelen világszinten. A Volkswagen Marine világviszonylatban is értékesíti dízel hajómotorjait, bár az aktuális statisztikai adatok szerint az eladások legnagyobb része az EGT területén valósul meg. Következésképpen a dízel hajómotorok érintett földrajzi piaca legalább EGT-szintű, ha nem világméretű. Az alábbi táblázat a VW-csoport piaci részesedésének elemzésére szolgáló adatokat tartalmazza, világviszonylatban és EGT-szinten. |
| --- | --- |

(100)

Magyarország szerint a hajómotorok érintett földrajzi piaca világméretűnek tekinthető, mivel a dízel hajómotorok piacán sok versenytárs van jelen világszinten. A Volkswagen Marine világviszonylatban is értékesíti dízel hajómotorjait, bár az aktuális statisztikai adatok szerint az eladások legnagyobb része az EGT területén valósul meg. Következésképpen a dízel hajómotorok érintett földrajzi piaca legalább EGT-szintű, ha nem világméretű. Az alábbi táblázat a VW-csoport piaci részesedésének elemzésére szolgáló adatokat tartalmazza, világviszonylatban és EGT-szinten.

Piaci részesedés

Személygépjárművek

| (101) | Annak vizsgálata érdekében, hogy a projekt megfelel-e az RTI 68. pontja a) alpontjának, a Bizottságnak elemeznie kell a támogatás kedvezményezettjének beruházás előtti és utáni piaci részesedését, és ellenőriznie kell, hogy a piaci részesedés meghaladja-e a 25 %-ot. |
| --- | --- |

(101)

Annak vizsgálata érdekében, hogy a projekt megfelel-e az RTI 68. pontja a) alpontjának, a Bizottságnak elemeznie kell a támogatás kedvezményezettjének beruházás előtti és utáni piaci részesedését, és ellenőriznie kell, hogy a piaci részesedés meghaladja-e a 25 %-ot.

| (102) | A kedvezményezett piaci részesedését vállalatcsoporti szinten mérik fel az érintett termék- és földrajzi piacokon. Mivel az Audi Hungaria új beruházási projektje 2006-ban indult, és a teljes gyártáskapacitást előreláthatóan 2012-re érik el, a Bizottság a 2005 és 2013 közötti időszakra vonatkozóan fogja megvizsgálni a VW–PO-csoport (beleértve a vállalatcsoporthoz tartozó összes márka) piaci részesedését az érintett piacokon. |
| --- | --- |

(102)

A kedvezményezett piaci részesedését vállalatcsoporti szinten mérik fel az érintett termék- és földrajzi piacokon. Mivel az Audi Hungaria új beruházási projektje 2006-ban indult, és a teljes gyártáskapacitást előreláthatóan 2012-re érik el, a Bizottság a 2005 és 2013 közötti időszakra vonatkozóan fogja megvizsgálni a VW–PO-csoport (beleértve a vállalatcsoporthoz tartozó összes márka) piaci részesedését az érintett piacokon.

| (103) | A magyar hatóságok megerősítették, hogy a benyújtott adatok figyelembe veszik a VW-csoport és más vállalkozások között létrejött, gépkocsik gyártására és értékesítésére vonatkozó kereskedelmi és marketing-megállapodásokat. |
| --- | --- |

(103)

A magyar hatóságok megerősítették, hogy a benyújtott adatok figyelembe veszik a VW-csoport és más vállalkozások között létrejött, gépkocsik gyártására és értékesítésére vonatkozó kereskedelmi és marketing-megállapodásokat.

| (104) | Figyelembe véve a termelési költségekben, illetve a különböző személygépjárművek árában mutatkozó jelentős különbségeket, valamint a megbízható árbecslések elérhetőségének nehézségeit, a piacok és a piac alakulásának meghatározásához az ágazatban általában mennyiségi adatokat használnak. A magyar hatóságok a piaci részesedésre vonatkozóan a következő adatokat nyújtották be:

  V.   táblázat


  A VW–csoport/VW–PO-csoport piaci részesedése a személygépkocsikra (a könnyű haszongépjárművekkel együtt) vonatkozó egyes szegmensek alapján






















  A00 | szegmens |
| --- | --- | --- |

(104)

Figyelembe véve a termelési költségekben, illetve a különböző személygépjárművek árában mutatkozó jelentős különbségeket, valamint a megbízható árbecslések elérhetőségének nehézségeit, a piacok és a piac alakulásának meghatározásához az ágazatban általában mennyiségi adatokat használnak. A magyar hatóságok a piaci részesedésre vonatkozóan a következő adatokat nyújtották be:

V.   táblázat

A VW–csoport/VW–PO-csoport piaci részesedése a személygépkocsikra (a könnyű haszongépjárművekkel együtt) vonatkozó egyes szegmensek alapján

A00

szegmens

VW-csoport

VW-PO-csoport

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

EGT

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

Világviszonylatban

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

| A0 | szegmens |
| --- | --- |

A0

szegmens

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

EGT

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

Világviszonylatban

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

| A | szegmens |
| --- | --- |

A

szegmens

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

EGT

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

Világviszonylatban

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

| B | szegmens |
| --- | --- |

B

szegmens

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

EGT

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

[> 25]%

[> 25]%

[> 25]%

[> 25]%

[< 25]%

[< 25]%

Világviszonylatban

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

| C | szegmens |
| --- | --- |

C

szegmens

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

EGT

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

Világviszonylatban

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

| D | szegmens |
| --- | --- |

D

szegmens

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

EGT

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[> 25]%

[> 25]%

[> 25]%

[> 25]%

[> 25]%

Világviszonylatban

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

| E | szegmens |
| --- | --- |

E

szegmens

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

EGT

[> 25]%

[< 25]%

[> 25]%

[> 25]%

[< 25]%

[< 20]%

[> 25]%

[> 25]%

[> 25]%

Világviszonylatban

[> 25]%

[> 25]%

[> 25]%

[> 25]%

[> 25]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

Valamennyi szegmens

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

EGT

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 25]%

[< 25]%

Világviszonylatban

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

| (105) | A fenti számadatok alapján a piaci részesedés meghaladja a 25 %-os határértéket. Ez nem csak az EGT-szintre vonatkozó számadatok esetében (a B szegmensre vonatkozóan 2008, 2009, 2010 és 2011, a D szegmensre vonatkozóan 2009, 2010, 2011, 2012 és 2013, az E szegmensre vonatkozóan 2005, 2007, 2008, 2011, 2012 és 2013 tekintetében), hanem a világviszonylatban mért számadatok esetében (az E szegmensre vonatkozóan 2005, 2006, 2007, 2008 és 2009 tekintetében) is igaz. |
| --- | --- |

(105)

A fenti számadatok alapján a piaci részesedés meghaladja a 25 %-os határértéket. Ez nem csak az EGT-szintre vonatkozó számadatok esetében (a B szegmensre vonatkozóan 2008, 2009, 2010 és 2011, a D szegmensre vonatkozóan 2009, 2010, 2011, 2012 és 2013, az E szegmensre vonatkozóan 2005, 2007, 2008, 2011, 2012 és 2013 tekintetében), hanem a világviszonylatban mért számadatok esetében (az E szegmensre vonatkozóan 2005, 2006, 2007, 2008 és 2009 tekintetében) is igaz.

| (106) | A fentiek értelmében tehát a magyar hatóságok azt javasolják, hogy a piaci részesedést szegmenskombinációk szintjén kellene kiszámítani. Így az alábbi eredményre jutunk:

  VI.   táblázat


  A VW-csoport/VW-PO-csoport piaci részesedése szegmenskombinációk alapján






















  A00–C | szegmens |
| --- | --- | --- |

(106)

A fentiek értelmében tehát a magyar hatóságok azt javasolják, hogy a piaci részesedést szegmenskombinációk szintjén kellene kiszámítani. Így az alábbi eredményre jutunk:

VI.   táblázat

A VW-csoport/VW-PO-csoport piaci részesedése szegmenskombinációk alapján

A00–C

szegmens

VW-csoport

VW-PO-csoport

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

EGT

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

Világviszonylatban

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

| B–D | szegmens |
| --- | --- |

B–D

szegmens

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

EGT

[< 20]%

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

Világviszonylatban

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

| B–E | szegmens |
| --- | --- |

B–E

szegmens

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

EGT

[< 20]%

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

[< 25]%

Világviszonylatban

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

| C–D | szegmens |
| --- | --- |

C–D

szegmens

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

EGT

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

Világviszonylatban

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

| (107) | A fenti számadatok alapján a piaci részesedés nem haladná meg a 25 %-os határértéket. |
| --- | --- |

(107)

A fenti számadatok alapján a piaci részesedés nem haladná meg a 25 %-os határértéket.

| (108) | A Bizottság nincs meggyőződve arról, hogy a piaci részesedés pusztán szegmenskombinációk alapján történő meghatározása igazolható lenne. A Bizottság gyakorlata az, hogy a piac minden elfogadható alternatív meghatározását (beleértve a legszűkebb felosztást is, amelyre vonatkozóan még adatok állnak rendelkezésre) megvizsgálja, amelyet a Bizottságnak a közelmúltban az állami támogatásokkal kapcsolatban elfogadott határozatai (N 767/07 Ford Craiova (29), N 635/08 Fiat Szicília (30) és N 473/08 Ford Espana (31) is megerősítenek. E határozatokban a vizsgált projekttel kapcsolatban még a legszűkebb elfogadható piac esetében sem merültek fel problémák, így a piac pontos meghatározását nyitva lehetett hagyni (még akkor is, ha – ahogy azt a határozatokban el is ismerték – a különböző szegmensek között bizonyos fokú helyettesíthetőség állt fenn). |
| --- | --- |

(108)

A Bizottság nincs meggyőződve arról, hogy a piaci részesedés pusztán szegmenskombinációk alapján történő meghatározása igazolható lenne. A Bizottság gyakorlata az, hogy a piac minden elfogadható alternatív meghatározását (beleértve a legszűkebb felosztást is, amelyre vonatkozóan még adatok állnak rendelkezésre) megvizsgálja, amelyet a Bizottságnak a közelmúltban az állami támogatásokkal kapcsolatban elfogadott határozatai (N 767/07 Ford Craiova (29), N 635/08 Fiat Szicília (30) és N 473/08 Ford Espana (31) is megerősítenek. E határozatokban a vizsgált projekttel kapcsolatban még a legszűkebb elfogadható piac esetében sem merültek fel problémák, így a piac pontos meghatározását nyitva lehetett hagyni (még akkor is, ha – ahogy azt a határozatokban el is ismerték – a különböző szegmensek között bizonyos fokú helyettesíthetőség állt fenn).

| (109) | A Bizottság az ügy jelen szakaszában úgy ítéli meg, hogy a támogatott projekt az egyedi (legszűkebb) szegmensek tekintetében hatással lehet a Volkswagen-csoport piaci pozíciójára, ezért lehetségesnek és indokoltnak tűnik, hogy a piaci részesedés meghatározása e legszűkebb szegmensekre, és ne a különböző motortípusok szerint meghatározott szegmenscsoportokra történjen. |
| --- | --- |

(109)

A Bizottság az ügy jelen szakaszában úgy ítéli meg, hogy a támogatott projekt az egyedi (legszűkebb) szegmensek tekintetében hatással lehet a Volkswagen-csoport piaci pozíciójára, ezért lehetségesnek és indokoltnak tűnik, hogy a piaci részesedés meghatározása e legszűkebb szegmensekre, és ne a különböző motortípusok szerint meghatározott szegmenscsoportokra történjen.

| (110) | Úgy tűnik, a támogatás kedvezményezettjének részesedése az érintett termék(ek) »legrosszabb forgatókönyvnek« tekintett legszűkebb elfogadható piacon történő értékesítéséből több mint 25 % (lásd az V. táblázatot). Következésképpen úgy tekintjük, hogy e szakaszban nem teljesül az RTI 68. pontjának a) alpontjában meghatározott követelmény. |
| --- | --- |

(110)

Úgy tűnik, a támogatás kedvezményezettjének részesedése az érintett termék(ek) »legrosszabb forgatókönyvnek« tekintett legszűkebb elfogadható piacon történő értékesítéséből több mint 25 % (lásd az V. táblázatot). Következésképpen úgy tekintjük, hogy e szakaszban nem teljesül az RTI 68. pontjának a) alpontjában meghatározott követelmény.

| (111) | Magyarország úgy véli, hogy a kérelmező piaci pozíciójának a beruházást megelőzően egy évvel és a beruházást követően egy évvel történő meghatározása a személygépkocsi-ipar esetében torz eredményre vezet. |
| --- | --- |

(111)

Magyarország úgy véli, hogy a kérelmező piaci pozíciójának a beruházást megelőzően egy évvel és a beruházást követően egy évvel történő meghatározása a személygépkocsi-ipar esetében torz eredményre vezet.

| (112) | A személygépkocsik piacát nagymértékben befolyásolja az új modellek megjelenése és a meglévő modellek módosítása. Egy új modell bejelentésének hatására az aktuális modell értékesítési adatai azonnal csökkennek, mivel az új modell megjelenése negatív módon befolyásolja a meglévő modell viszonteladási értékét. Másrészről az új modell megjelenésének évében az értékesítési adatok hirtelen felszöknek. Emellett egy másik autógyártó új modelljének megjelenése negatív hatással lehet az értékesítési adatokra. |
| --- | --- |

(112)

A személygépkocsik piacát nagymértékben befolyásolja az új modellek megjelenése és a meglévő modellek módosítása. Egy új modell bejelentésének hatására az aktuális modell értékesítési adatai azonnal csökkennek, mivel az új modell megjelenése negatív módon befolyásolja a meglévő modell viszonteladási értékét. Másrészről az új modell megjelenésének évében az értékesítési adatok hirtelen felszöknek. Emellett egy másik autógyártó új modelljének megjelenése negatív hatással lehet az értékesítési adatokra.

| (113) | Az E szegmensben például a VW–PO-csoport piaci részesedése világviszonylatban 2010-től jelentős mértékben csökkenni fog a POLK előrejelzése szerint. A piaci részesedés csökkenése az új [...] modell megjelenésének tulajdonítható a POLK előrejelzése szerint. |
| --- | --- |

(113)

Az E szegmensben például a VW–PO-csoport piaci részesedése világviszonylatban 2010-től jelentős mértékben csökkenni fog a POLK előrejelzése szerint. A piaci részesedés csökkenése az új [...] modell megjelenésének tulajdonítható a POLK előrejelzése szerint.

| (114) | Ezért Magyarország úgy véli, hogy egy gépjárműgyártó tényleges piaci részesedésének meghatározásához nem egy pontszerű, hanem egy időszak-orientált módszer lenne megfelelő. Magyarország véleménye szerint egy ötéves vizsgálati időszak megfelelő lenne egy meggyőző átlagolt érték meghatározásához. |
| --- | --- |

(114)

Ezért Magyarország úgy véli, hogy egy gépjárműgyártó tényleges piaci részesedésének meghatározásához nem egy pontszerű, hanem egy időszak-orientált módszer lenne megfelelő. Magyarország véleménye szerint egy ötéves vizsgálati időszak megfelelő lenne egy meggyőző átlagolt érték meghatározásához.

| (115) | A következő táblázat a VW-/VW–PO-csoport szegmensek szerinti részesedését tartalmazza ötéves vizsgálati periódus átlaga szerint:

  VII.   táblázat


  A VW-csoport/VW–PO-csoport szegmensek szerinti részesedése világviszonylatban 5 év átlaga alapján | 2005–2009 | 2006–2010 | 2007–2011 | 2008–2012 | 2009–2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A00 | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% |
| A0 | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% |
| A | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% |
| B | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% |
| C | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% |
| D | [< 20]% | [20-25]% | [20-25]% | [< 20]% | [< 20]% |
| E | [> 25]% | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% |
| Egyéb | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% | [< 20]% |

(115)

A következő táblázat a VW-/VW–PO-csoport szegmensek szerinti részesedését tartalmazza ötéves vizsgálati periódus átlaga szerint:

VII.   táblázat

A VW-csoport/VW–PO-csoport szegmensek szerinti részesedése világviszonylatban 5 év átlaga alapján

2005–2009

2006–2010

2007–2011

2008–2012

2009–2013

A00

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

A0

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

A

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

B

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

C

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

D

[< 20]%

[20-25]%

[20-25]%

[< 20]%

[< 20]%

E

[> 25]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

Egyéb

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

[< 20]%

| (116) | Amint látható, legalább az E szegmensben még az öt év átlaga alapján számolt piaci részesedés is (ami ellentétes az RTI 68. pontja a) alpontjának bevett bizottsági értelmezésével, amelyet számos, a személygépjármű-piacra vonatkozó állami támogatási határozat (32) is követ) meghaladja a 25 %-ot világszinten. Az EGT szintjén még több szegmens esetében jutnánk ugyanilyen eredményre. |
| --- | --- |

(116)

Amint látható, legalább az E szegmensben még az öt év átlaga alapján számolt piaci részesedés is (ami ellentétes az RTI 68. pontja a) alpontjának bevett bizottsági értelmezésével, amelyet számos, a személygépjármű-piacra vonatkozó állami támogatási határozat (32) is követ) meghaladja a 25 %-ot világszinten. Az EGT szintjén még több szegmens esetében jutnánk ugyanilyen eredményre.

Hajómotorok

| (117) | A magyar hatóságok megjegyzik, hogy a hajómotorok piacát illetően még nem állnak rendelkezésre a gépjárműiparéhoz hasonlóan kidolgozott hivatalos adatok és bevezetett módszerek. A következő adatok a hajózási termékekkel foglalkozó nemzetközi szövetség (IMPA) által rendelkezésre bocsátott számadatok és számítások, valamint a VW-csoport becslései alapján kerültek meghatározásra.

  VIII.   táblázat


  A VW-csoport piaci részesedése a dízel hajómotorok világpiacán (mennyiség alapján) | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Összes gyártó értékesítései a világpiacon | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| A Volkswagen-csoport értékesítései a világpiacon | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| A Volkswagen-csoport világpiaci részesedése (%) | [< 2,5] % | [< 2,5] % | [< 2,5] % | [< 2,5] % | [< 2,5] % | [< 2,5] % | [< 2,5] % | [< 2,5] % | [2,5–5] % |

(117)

A magyar hatóságok megjegyzik, hogy a hajómotorok piacát illetően még nem állnak rendelkezésre a gépjárműiparéhoz hasonlóan kidolgozott hivatalos adatok és bevezetett módszerek. A következő adatok a hajózási termékekkel foglalkozó nemzetközi szövetség (IMPA) által rendelkezésre bocsátott számadatok és számítások, valamint a VW-csoport becslései alapján kerültek meghatározásra.

VIII.   táblázat

A VW-csoport piaci részesedése a dízel hajómotorok világpiacán (mennyiség alapján)

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Összes gyártó értékesítései a világpiacon

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

A Volkswagen-csoport értékesítései a világpiacon

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

A Volkswagen-csoport világpiaci részesedése (%)

[< 2,5] %

[< 2,5] %

[< 2,5] %

[< 2,5] %

[< 2,5] %

[< 2,5] %

[< 2,5] %

[< 2,5] %

[2,5–5] %

IX.   táblázat

A VW-csoport piaci részesedése a dízel hajómotorok EGT-szintű piacán (mennyiség alapján)

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Összes gyártó értékesítései az EGT-piacon | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| A Volkswagen-csoport értékesítései az EGT-piacont | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| A Volkswagen-csoport EGT-piaci részesedése (%) | [< 2,5] % | [< 2,5] % | [< 2,5] % | [< 2,5] % | [< 2,5] % | [2,5–5] % | [2,5–5] % | [2,5–5] % | [2,5–5] % |

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Összes gyártó értékesítései az EGT-piacon

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

A Volkswagen-csoport értékesítései az EGT-piacont

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

A Volkswagen-csoport EGT-piaci részesedése (%)

[< 2,5] %

[< 2,5] %

[< 2,5] %

[< 2,5] %

[< 2,5] %

[2,5–5] %

[2,5–5] %

[2,5–5] %

[2,5–5] %

| (118) | A fenti adatok azt mutatják, hogy a Volkswagen-csoport piaci részesedése az EGT területén és világviszonylatban nem haladja meg az 5 %-ot. Ennek megfelelően a piaci részesedés a hajómotorok esetében nem haladja meg az RTI 68. pontjának a) alpontjában meghatározott 25 %-os határértéket. |
| --- | --- |

(118)

A fenti adatok azt mutatják, hogy a Volkswagen-csoport piaci részesedése az EGT területén és világviszonylatban nem haladja meg az 5 %-ot. Ennek megfelelően a piaci részesedés a hajómotorok esetében nem haladja meg az RTI 68. pontjának a) alpontjában meghatározott 25 %-os határértéket.

Termelési kapacitás

Személygépjárművek

| (119) | A Bizottságnak azt is meg kell vizsgálnia, hogy a beruházási projekt megfelel-e az RTI 68. pontjának b) alpontjában foglaltaknak. Ellenőriznie kell, hogy a projekt által létrehozott termelési kapacitás az érintett termék megnyilvánuló fogyasztási adatok alapján számított piaca méretének kevesebb mint 5 %-át teszi-e ki, kivéve ha a legutóbbi öt év átlagában a termék megnyilvánuló fogyasztásának növekedése az EGT GDP-jének átlagos évi növekedését meghaladta. |
| --- | --- |

(119)

A Bizottságnak azt is meg kell vizsgálnia, hogy a beruházási projekt megfelel-e az RTI 68. pontjának b) alpontjában foglaltaknak. Ellenőriznie kell, hogy a projekt által létrehozott termelési kapacitás az érintett termék megnyilvánuló fogyasztási adatok alapján számított piaca méretének kevesebb mint 5 %-át teszi-e ki, kivéve ha a legutóbbi öt év átlagában a termék megnyilvánuló fogyasztásának növekedése az EGT GDP-jének átlagos évi növekedését meghaladta.

| (120) | A Bizottságnak ezért először azt kell megvizsgálnia, hogy a piac az EGT területén, az érintett termék megnyilvánuló fogyasztásának átlagos évi növekedése alapján alulteljesít-e. Magyarország csak a teljes személygépjármű-piacon a 2002 és 2007 közötti időszakban megnyilvánuló fogyasztásra vonatkozóan nyújtott be adatokat (vagyis azokra az évekre vonatkozóan, amelyekre a bejelentés időpontjában rendelkezésre álltak adatok). Ezek alapján az átlagos évi növekedés 1,18 % volt, azaz elmaradt a 27-tagú EU GDP-jének azonos időszakra vonatkozó átlagos évi növekedésétől (3,97 %). |
| --- | --- |

(120)

A Bizottságnak ezért először azt kell megvizsgálnia, hogy a piac az EGT területén, az érintett termék megnyilvánuló fogyasztásának átlagos évi növekedése alapján alulteljesít-e. Magyarország csak a teljes személygépjármű-piacon a 2002 és 2007 közötti időszakban megnyilvánuló fogyasztásra vonatkozóan nyújtott be adatokat (vagyis azokra az évekre vonatkozóan, amelyekre a bejelentés időpontjában rendelkezésre álltak adatok). Ezek alapján az átlagos évi növekedés 1,18 % volt, azaz elmaradt a 27-tagú EU GDP-jének azonos időszakra vonatkozó átlagos évi növekedésétől (3,97 %).

| (121) | A létrehozott termelési kapacitás mértékét illetően emlékeztetni kell arra, hogy a gyártósorok (azaz a létrehozott kapacitás) az egyes motortípusok (pl. négyhengeres, hathengeres stb.) szerint kerültek kialakításra. Arra is emlékeztetni kell, hogy egy adott motortípust több, különböző szegmensbe tartozó modellbe lehet és fognak beépíteni, és – a magyar hatóságok szerint – nem lehet a létrehozott kapacitást előre elosztani az egyes személygépjármű-szegmensek között. |
| --- | --- |

(121)

A létrehozott termelési kapacitás mértékét illetően emlékeztetni kell arra, hogy a gyártósorok (azaz a létrehozott kapacitás) az egyes motortípusok (pl. négyhengeres, hathengeres stb.) szerint kerültek kialakításra. Arra is emlékeztetni kell, hogy egy adott motortípust több, különböző szegmensbe tartozó modellbe lehet és fognak beépíteni, és – a magyar hatóságok szerint – nem lehet a létrehozott kapacitást előre elosztani az egyes személygépjármű-szegmensek között.

| (122) | E vonatkozásban a Bizottság megjegyzi, hogy az N 767/07–Románia–LIP–Ford Craiova-ügyben meg lehetett becsülni, hogy a támogatott üzemben gyártott motorokat milyen arányban fogják beépíteni a különböző egyedi szegmensekben. Ezenfelül a piacmeghatározásnak alapesetben azonosnak kell lennie az RTI 68. pontja a) és b) alpontjának alkalmazásában. Ezért a Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket a Magyarország által javasolt megközelítés megfelelőségével kapcsolatban. |
| --- | --- |

(122)

E vonatkozásban a Bizottság megjegyzi, hogy az N 767/07–Románia–LIP–Ford Craiova-ügyben meg lehetett becsülni, hogy a támogatott üzemben gyártott motorokat milyen arányban fogják beépíteni a különböző egyedi szegmensekben. Ezenfelül a piacmeghatározásnak alapesetben azonosnak kell lennie az RTI 68. pontja a) és b) alpontjának alkalmazásában. Ezért a Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket a Magyarország által javasolt megközelítés megfelelőségével kapcsolatban.

| (123) | Meg kell jegyezni, hogy a beruházás a meglévő győri üzemben valósul meg, itt gyártották a bejelentett beruházásban érintett motortípusok előző modelljeit. Következésképpen csak a beruházás által létrehozott nettó kapacitásbővítést kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

(123)

Meg kell jegyezni, hogy a beruházás a meglévő győri üzemben valósul meg, itt gyártották a bejelentett beruházásban érintett motortípusok előző modelljeit. Következésképpen csak a beruházás által létrehozott nettó kapacitásbővítést kell figyelembe venni.

| (124) | Az Audi Hungaria beruházása által létrehozott teljes nettó kiegészítő kapacitás mennyiségi szempontból megközelítőleg [100 000–250 000] motort, azaz az EGT teljes személygépjármű-piacának [0,5–2,5] %-át teszi ki (33). |
| --- | --- |

(124)

Az Audi Hungaria beruházása által létrehozott teljes nettó kiegészítő kapacitás mennyiségi szempontból megközelítőleg [100 000–250 000] motort, azaz az EGT teljes személygépjármű-piacának [0,5–2,5] %-át teszi ki (33).

| (125) | A különböző motortípusok és a megfelelő szegmenscsoportok tekintetében a számadatok a következők:

  X.   táblázat


  Helyi nettó kiegészítő kapacitás a teljes személygépkocsi-piac eredményének százalékában az érintett szegmenskombinációkban (könnyű haszongépjárművek nélkül)








  Négyhengeres motorok | 2005 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- |
| A00 – C | szegmensek |

(125)

A különböző motortípusok és a megfelelő szegmenscsoportok tekintetében a számadatok a következők:

X.   táblázat

Helyi nettó kiegészítő kapacitás a teljes személygépkocsi-piac eredményének százalékában az érintett szegmenskombinációkban (könnyű haszongépjárművek nélkül)

Négyhengeres motorok

2005

2013

A00 – C

[...]

[...]

Kapacitásbővülés

[...]

Kapacitás aránya

[0–2,5]%

[0–2,5]%

| Hathengeres motorok | 2005 | 2013 |
| --- | --- | --- |
| B-D | szegmensek |

Hathengeres motorok

2005

2013

B-D

[...]

[...]

Kapacitásbővülés

[...]

Kapacitás aránya

[0–2,5]%

[0–2,5]%

| Tizenkét hengeres motorok | 2005 | 2013 |
| --- | --- | --- |
| C-D | szegmensek |

Tizenkét hengeres motorok

2005

2013

C-D

szegmensek

[...]

[...]

Kapacitásbővülés

[...]

Kapacitás aránya

[0–2,5]%

[0–2,5]%

| (126) | A beruházás a nyolc- és tízhengeres motorok gyártásában nem eredményez nettó kapacitásbővülést. Így az erre vonatkozó adatok nem szerepelnek a fenti táblázatban. |
| --- | --- |

(126)

A beruházás a nyolc- és tízhengeres motorok gyártásában nem eredményez nettó kapacitásbővülést. Így az erre vonatkozó adatok nem szerepelnek a fenti táblázatban.

| (127) | A Magyarország által javasolt piacmeghatározás (azaz az egyedi szegmensek helyett szegmenskombinációk) alapján nem haladják meg az RTI 68. pontjának b) alpontjában meghatározott 5 %-os határértéket. |
| --- | --- |

(127)

A Magyarország által javasolt piacmeghatározás (azaz az egyedi szegmensek helyett szegmenskombinációk) alapján nem haladják meg az RTI 68. pontjának b) alpontjában meghatározott 5 %-os határértéket.

Hajómotorok

| (128) | A hajómotorok tekintetében emlékeztetni kell arra, hogy az Audi Hungaria kizárólag alapmotorok gyártásával foglalkozik, amelyek a hajómotorok »nyersanyagaként« szolgálnak. Az alapmotorokat ugyanazon a gyártósoron készítik, ahol a V6-os és V8-as személygépkocsi-motorokat gyártják. A hajók számára készített alapmotorokon csak (1) a motoralkatrészekhez hasonló gépi megmunkálásokat és (2) bizonyos alapvető szerelési műveleteket [...] végeznek el. A kész motorok legalább [...] olyan motoralkatrészt és elemet tartalmaznak, amelyeket nem az Audi Hungaria szerel össze. Következésképpen ezeken a hajómotoralapokon nem végzik el a személygépjárművek esetében alkalmazott gyártási műveleteket. |
| --- | --- |

(128)

A hajómotorok tekintetében emlékeztetni kell arra, hogy az Audi Hungaria kizárólag alapmotorok gyártásával foglalkozik, amelyek a hajómotorok »nyersanyagaként« szolgálnak. Az alapmotorokat ugyanazon a gyártósoron készítik, ahol a V6-os és V8-as személygépkocsi-motorokat gyártják. A hajók számára készített alapmotorokon csak (1) a motoralkatrészekhez hasonló gépi megmunkálásokat és (2) bizonyos alapvető szerelési műveleteket [...] végeznek el. A kész motorok legalább [...] olyan motoralkatrészt és elemet tartalmaznak, amelyeket nem az Audi Hungaria szerel össze. Következésképpen ezeken a hajómotoralapokon nem végzik el a személygépjárművek esetében alkalmazott gyártási műveleteket.

| (129) | További fontos különbség a hajómotoralapok és a személygépjármű-motorok között az, hogy amíg a személygépjármű-motorok teljesen készre összeszerelve és használatra készen hagyják el az Audi Hungaria üzemét, a hajómotoralapok nem működőképes motorok, és azokat a gyártási folyamat e szakaszában még nem lehet hajókba vagy jachtokba beépíteni. Ezért ezeket az alapmotorokat a Volkswagen Marine üzemébe szállítják, ahol speciális kezelés alá vonják őket az úgynevezett »hajóépítési eljárás« keretében. Az Audi Hungariának jelentős eszköz-, know-how és humántőke-beruházásokat kellene végrehajtania, valamint a gyártósorokat nagymértékben át kellene alakítania, ha úgy döntene, hogy bevezeti a kész hajómotorok gyártására szolgáló eljárásokat. Mindemellett az Audi Hungaria által gyártott alapmotor különleges műszaki paraméterei miatt a hajómotor megépítését a VW-csoporton kívüli gyártó nem tudná elvégezni további jelentős beruházások nélkül. |
| --- | --- |

(129)

További fontos különbség a hajómotoralapok és a személygépjármű-motorok között az, hogy amíg a személygépjármű-motorok teljesen készre összeszerelve és használatra készen hagyják el az Audi Hungaria üzemét, a hajómotoralapok nem működőképes motorok, és azokat a gyártási folyamat e szakaszában még nem lehet hajókba vagy jachtokba beépíteni. Ezért ezeket az alapmotorokat a Volkswagen Marine üzemébe szállítják, ahol speciális kezelés alá vonják őket az úgynevezett »hajóépítési eljárás« keretében. Az Audi Hungariának jelentős eszköz-, know-how és humántőke-beruházásokat kellene végrehajtania, valamint a gyártósorokat nagymértékben át kellene alakítania, ha úgy döntene, hogy bevezeti a kész hajómotorok gyártására szolgáló eljárásokat. Mindemellett az Audi Hungaria által gyártott alapmotor különleges műszaki paraméterei miatt a hajómotor megépítését a VW-csoporton kívüli gyártó nem tudná elvégezni további jelentős beruházások nélkül.

| (130) | A különleges eljárások miatt a hajómotor-építést a Volkswagen Marine Salzgitterben található gyárában kell elvégezni, amelyet speciálisan e célra szolgáló eszközökkel szereltek fel. Megközelítőleg hetente [...] hajómotort tud a Volkswagen Marine elkészíteni, vagyis a maximális éves termelési kapacitása [...] darab között van. Ezért, még ha az Audi Hungaria bővítené is a hajómotoralap gyártására szolgáló kapacitását, a Volkswagen Marine nem lenne képes kezelni a megnövekedett termelési igényt, mivel termelési kapacitása korlátozott, és azt nem érinti a szóban forgó beruházási projekt. A kapacitás bővülését csak Salzgitterben eszközölt további jelentős beruházásokkal lehetne elérni, amely nem képezi a jelen bejelentés tárgyát. |
| --- | --- |

(130)

A különleges eljárások miatt a hajómotor-építést a Volkswagen Marine Salzgitterben található gyárában kell elvégezni, amelyet speciálisan e célra szolgáló eszközökkel szereltek fel. Megközelítőleg hetente [...] hajómotort tud a Volkswagen Marine elkészíteni, vagyis a maximális éves termelési kapacitása [...] darab között van. Ezért, még ha az Audi Hungaria bővítené is a hajómotoralap gyártására szolgáló kapacitását, a Volkswagen Marine nem lenne képes kezelni a megnövekedett termelési igényt, mivel termelési kapacitása korlátozott, és azt nem érinti a szóban forgó beruházási projekt. A kapacitás bővülését csak Salzgitterben eszközölt további jelentős beruházásokkal lehetne elérni, amely nem képezi a jelen bejelentés tárgyát.

| (131) | A bejelentett projekt hatására tehát nem bővül a termelési kapacitás a készre gyártott hajómotorok tekintetében (a kapacitásbővülés nulla). |
| --- | --- |

(131)

A bejelentett projekt hatására tehát nem bővül a termelési kapacitás a készre gyártott hajómotorok tekintetében (a kapacitásbővülés nulla).

| (132) | Az ügy jelen szakaszában úgy tűnik, hogy a projekt minden érintett piac tekintetében összhangban van az RTI 68. pontjának b) alpontjával. |
| --- | --- |

(132)

Az ügy jelen szakaszában úgy tűnik, hogy a projekt minden érintett piac tekintetében összhangban van az RTI 68. pontjának b) alpontjával.

3.5.   Aggályok és az eljárás megindításához vezető okok

| (133) | A fent ismertetett okok miatt a Bizottság az intézkedés előzetes értékelése után nincs meggyőződve arról, hogy a bejelentett támogatás összeegyeztethető-e az RTI 68. pontjával. |
| --- | --- |

(133)

A fent ismertetett okok miatt a Bizottság az intézkedés előzetes értékelése után nincs meggyőződve arról, hogy a bejelentett támogatás összeegyeztethető-e az RTI 68. pontjával.

| (134) | E tekintetben a Bizottság megismétli az e határozatban kifejtett aggályait, hogy elfogadható-e a Magyarország által javasolt piaci felosztás, és hogy a kedvezményezett részesedése az érintett termék érintett piacon történő értékesítéséből kevesebb-e, mint 25 % (lásd a (68) és az azt követő bekezdéseket), valamint hogy az érintett piac alulteljesítése esetén a létrehozott kapacitás nem haladja-e meg az 5 %-ot. |
| --- | --- |

(134)

E tekintetben a Bizottság megismétli az e határozatban kifejtett aggályait, hogy elfogadható-e a Magyarország által javasolt piaci felosztás, és hogy a kedvezményezett részesedése az érintett termék érintett piacon történő értékesítéséből kevesebb-e, mint 25 % (lásd a (68) és az azt követő bekezdéseket), valamint hogy az érintett piac alulteljesítése esetén a létrehozott kapacitás nem haladja-e meg az 5 %-ot.

| (135) | A Bizottság jelzi, hogy nem ért egyet a magyar hatóságokkal a személygépjárművek érintett termékpiacának meghatározása tekintetében. Az ügy jelen szakaszában a Bizottság nincs meggyőződve arról, hogy a POLK által meghatározott osztályozás szerinti egyedi személygépjármű-szegmensek helyett tekinthetők-e egyes szegmenscsoportok érintett termékpiacnak az RTI 68. pontjának a) és b) alpontja alkalmazásában. Az ügy jelen szakaszában a Bizottság emellett a személygépjárművek és a könnyű haszongépjárművek együttes kezelésének helyességéről sincs meggyőződve. Emlékeztetünk arra, hogy az RTI 70. pontja szerint a tagállamra hárul a bizonyítási teher azokban az esetekben, amelyekre nem vonatkozik az RTI 68. pontjának a) és b) alpontja. |
| --- | --- |

(135)

A Bizottság jelzi, hogy nem ért egyet a magyar hatóságokkal a személygépjárművek érintett termékpiacának meghatározása tekintetében. Az ügy jelen szakaszában a Bizottság nincs meggyőződve arról, hogy a POLK által meghatározott osztályozás szerinti egyedi személygépjármű-szegmensek helyett tekinthetők-e egyes szegmenscsoportok érintett termékpiacnak az RTI 68. pontjának a) és b) alpontja alkalmazásában. Az ügy jelen szakaszában a Bizottság emellett a személygépjárművek és a könnyű haszongépjárművek együttes kezelésének helyességéről sincs meggyőződve. Emlékeztetünk arra, hogy az RTI 70. pontja szerint a tagállamra hárul a bizonyítási teher azokban az esetekben, amelyekre nem vonatkozik az RTI 68. pontjának a) és b) alpontja.

| (136) | Következésképpen a Bizottságnak kötelessége minden szükséges konzultációs eljárást elvégezni, és ennek keretében megindítani az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást, ha a kezdeti vizsgálat nem teszi lehetővé a Bizottság számára annak megállapítását, hogy az intézkedés összhangban van-e az RTI 68. pontjával. Ez lehetőséget teremt arra, hogy azok a harmadik felek, akiknek érdekeit a támogatás odaítélése érinti, észrevételeket tegyenek az intézkedéssel kapcsolatban. Az érintett tagállam által bejelentett és bármely harmadik fél által közölt információk alapján a Bizottság értékelni fogja az intézkedést, és meghozza végleges határozatát. |
| --- | --- |

(136)

Következésképpen a Bizottságnak kötelessége minden szükséges konzultációs eljárást elvégezni, és ennek keretében megindítani az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást, ha a kezdeti vizsgálat nem teszi lehetővé a Bizottság számára annak megállapítását, hogy az intézkedés összhangban van-e az RTI 68. pontjával. Ez lehetőséget teremt arra, hogy azok a harmadik felek, akiknek érdekeit a támogatás odaítélése érinti, észrevételeket tegyenek az intézkedéssel kapcsolatban. Az érintett tagállam által bejelentett és bármely harmadik fél által közölt információk alapján a Bizottság értékelni fogja az intézkedést, és meghozza végleges határozatát.

| (137) | Abban az esetben, ha a hivatalos vizsgálati eljárás során közölt információk nem teszik lehetővé annak megerősítését, hogy az RTI 68. pontjában meghatározott határértékeket betartják, a Bizottságnak azt is meg kell vizsgálnia, hogy a támogatás szükséges-e a beruházás ösztönzéséhez, és hogy a támogatás előnyei meghaladják-e a versenytorzítás és a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás mértékét. A Bizottság ezért felkéri a tagállamot és a harmadik feleket, hogy nyújtsák be azokat a rendelkezésre álló bizonyítékokat, amelyek lehetővé teszik a Bizottság számára, hogy alátámassza az intézkedésre vonatkozó értékelését. |
| --- | --- |

(137)

Abban az esetben, ha a hivatalos vizsgálati eljárás során közölt információk nem teszik lehetővé annak megerősítését, hogy az RTI 68. pontjában meghatározott határértékeket betartják, a Bizottságnak azt is meg kell vizsgálnia, hogy a támogatás szükséges-e a beruházás ösztönzéséhez, és hogy a támogatás előnyei meghaladják-e a versenytorzítás és a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás mértékét. A Bizottság ezért felkéri a tagállamot és a harmadik feleket, hogy nyújtsák be azokat a rendelkezésre álló bizonyítékokat, amelyek lehetővé teszik a Bizottság számára, hogy alátámassza az intézkedésre vonatkozó értékelését.

| (138) | Az RTI 63. lábjegyzetében a Bizottság bejelentette, hogy »további útmutatásokat dolgoz ki azon kritériumokról, amelyeket ezen értékelés során figyelembe fog venni«. A bejelentésben foglaltak megvalósultak a nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatások részletes vizsgálatának kritériumairól szóló bizottsági közlemény (34) elfogadásával, amely a részletes vizsgálat alapjául fog szolgálni. Különösen a következő kritériumokat fogják vizsgálni: a támogatás célja, a támogatási eszköz megfelelősége, az ösztönző hatás, a támogatás arányossága, a magánbefektetések kiszorítása és a kereskedelemre gyakorolt hatások. Az ügy jelen szakaszában úgy tűnik, hogy a verseny különösen azokban a szegmensekben torzulhat, amelyekben a kedvezményezett piaci részesedése meghaladja a 25 %-ot. |
| --- | --- |

(138)

Az RTI 63. lábjegyzetében a Bizottság bejelentette, hogy »további útmutatásokat dolgoz ki azon kritériumokról, amelyeket ezen értékelés során figyelembe fog venni«. A bejelentésben foglaltak megvalósultak a nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatások részletes vizsgálatának kritériumairól szóló bizottsági közlemény (34) elfogadásával, amely a részletes vizsgálat alapjául fog szolgálni. Különösen a következő kritériumokat fogják vizsgálni: a támogatás célja, a támogatási eszköz megfelelősége, az ösztönző hatás, a támogatás arányossága, a magánbefektetések kiszorítása és a kereskedelemre gyakorolt hatások. Az ügy jelen szakaszában úgy tűnik, hogy a verseny különösen azokban a szegmensekben torzulhat, amelyekben a kedvezményezett piaci részesedése meghaladja a 25 %-ot.

| (139) | A részletes vizsgálat tekintetében a Bizottság felhívja az érdekelt feleket, hogy minden szükséges információt nyújtsanak be annak érdekében, hogy értékelhessük a támogatás gazdasági ösztönző hatását, azaz hogy 1. a támogatás kedvező beruházási döntéshez vezet-e, mivel a vállalkozás számára egyébként sehol nem nyereséges beruházás a támogatott régióban valósul meg, és 2. a támogatás arra ösztönöz-e, hogy a tervezett beruházást más régió helyett az adott régióban valósítsák meg, mivel ellensúlyozza a támogatott régióban választott helyszín nettó hiányosságait és az ahhoz kapcsolódó költségeket. Az a tény, hogy az 1. vagy a 2. forgatókönyv alkalmazandó-e, határozza meg az alternatív helyzetet (azaz hogy mi történne támogatás nélkül), ezáltal pedig a támogatás esetleges verseny- és kereskedelemtorzító hatását. |
| --- | --- |

(139)

A részletes vizsgálat tekintetében a Bizottság felhívja az érdekelt feleket, hogy minden szükséges információt nyújtsanak be annak érdekében, hogy értékelhessük a támogatás gazdasági ösztönző hatását, azaz hogy 1. a támogatás kedvező beruházási döntéshez vezet-e, mivel a vállalkozás számára egyébként sehol nem nyereséges beruházás a támogatott régióban valósul meg, és 2. a támogatás arra ösztönöz-e, hogy a tervezett beruházást más régió helyett az adott régióban valósítsák meg, mivel ellensúlyozza a támogatott régióban választott helyszín nettó hiányosságait és az ahhoz kapcsolódó költségeket. Az a tény, hogy az 1. vagy a 2. forgatókönyv alkalmazandó-e, határozza meg az alternatív helyzetet (azaz hogy mi történne támogatás nélkül), ezáltal pedig a támogatás esetleges verseny- és kereskedelemtorzító hatását.

| (140) | A fenti kérdésekre vonatkozóan benyújtott bizonyítékok alapján a Bizottság mérlegeli a támogatás negatív és pozitív hatásait, átfogó értékelést készít a támogatás valamennyi érintett piacra gyakorolt hatásáról oly módon, hogy az lehetővé tegye a Bizottság számára a hivatalos vizsgálati eljárás lezárását. |
| --- | --- |

(140)

A fenti kérdésekre vonatkozóan benyújtott bizonyítékok alapján a Bizottság mérlegeli a támogatás negatív és pozitív hatásait, átfogó értékelést készít a támogatás valamennyi érintett piacra gyakorolt hatásáról oly módon, hogy az lehetővé tegye a Bizottság számára a hivatalos vizsgálati eljárás lezárását.

4.   HATÁROZAT

| (141) | A fenti megfontolásokra figyelemmel a Bizottság – az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás értelmében – felkéri Magyarországot, hogy e levél kézhezvételétől számított egy hónapon belül nyújtsa be észrevételeit, és bocsássa rendelkezésre mindazon információkat, amelyek a támogatási intézkedés további értékeléséhez hozzájárulnak. A Bizottság kéri a magyar hatóságokat, hogy e levél másolatát haladéktalanul továbbítsák a támogatás lehetséges kedvezményezettje részére. |
| --- | --- |

(141)

A fenti megfontolásokra figyelemmel a Bizottság – az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás értelmében – felkéri Magyarországot, hogy e levél kézhezvételétől számított egy hónapon belül nyújtsa be észrevételeit, és bocsássa rendelkezésre mindazon információkat, amelyek a támogatási intézkedés további értékeléséhez hozzájárulnak. A Bizottság kéri a magyar hatóságokat, hogy e levél másolatát haladéktalanul továbbítsák a támogatás lehetséges kedvezményezettje részére.

| (142) | A Bizottság emlékeztetni kívánja Magyarországot, hogy az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése halasztó hatályú, és szeretné felhívni figyelmét a 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikkére, amely úgy rendelkezik, hogy a jogellenes támogatást a kedvezményezettektől vissza lehet követelni. |
| --- | --- |

(142)

A Bizottság emlékeztetni kívánja Magyarországot, hogy az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése halasztó hatályú, és szeretné felhívni figyelmét a 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikkére, amely úgy rendelkezik, hogy a jogellenes támogatást a kedvezményezettektől vissza lehet követelni.

| (143) | A Bizottság figyelmezteti Magyarországot, hogy tájékoztatni fogja az érdekelt feleket e levélnek és az érdemi összefoglalónak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételével. Az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-kiegészítésében való közzététel útján tájékoztatni fogja továbbá az EGT-megállapodást aláíró EFTA-országok érdekelt feleit, valamint e levél másolatának megküldésével az EFTA Felügyeleti Hatóságot is. A Bizottság felhívást intéz minden érdekelt félhez, hogy a közzététel időpontjától számított egy hónapon belül nyújtsa be észrevételeit.« |
| --- | --- |

(143)

A Bizottság figyelmezteti Magyarországot, hogy tájékoztatni fogja az érdekelt feleket e levélnek és az érdemi összefoglalónak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételével. Az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-kiegészítésében való közzététel útján tájékoztatni fogja továbbá az EGT-megállapodást aláíró EFTA-országok érdekelt feleit, valamint e levél másolatának megküldésével az EFTA Felügyeleti Hatóságot is. A Bizottság felhívást intéz minden érdekelt félhez, hogy a közzététel időpontjától számított egy hónapon belül nyújtsa be észrevételeit.«

---

(1)  EUT C 54 af 4.3.2006, s. 13.

1

(2)  Meddelelse fra kommissionen om kriterier til brug ved tilbundsgående undersøgelser af regionalstøtte til større investeringsprojekter, EUT C 223 af 16.9.2009, s. 3.

2

(3)  HL C 54., 2006.3.4., 13. o.

3

(4)  Üzleti titok.

4

(5)  A hivatalos közleményt lásd a következő internetes oldalon: http://www.porsche-se.com/pho/en/investrorelations/adhocreleases/

5

(6)  A POLK – a Global Insight mellett – az egyik legnagyobb olyan szolgáltató, amely a személygépjármű-piac elemzésével foglalkozik.

6

(7)  Az e határozatban megadott, EUR-ban kifejezett számadatok alapjául szolgáló, a bejelentés időpontjában érvényes átváltási árfolyam 300,02 HUF/EUR.

7

(8)  E határozatban a jelenértékeket a bejelentés időpontjában érvényes 11,01 %-os diszkontráta alapján számították ki. A diszkontráta tekintetében a 2009. év, vagyis a bejelentés éve a bázisév.

8

(9)  A Bizottság 2006. szeptember 13-i határozata – N 487/2006 állami támogatás – Magyarország – A 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó regionális támogatási térkép; HL C 256., 2006.10.24., 7. o.

9

(10)  Az XR 47/2007 támogatási programra (A kormány egyedi döntésével megítélhető támogatás) vonatkozó összefoglaló tájékoztató adatlapot közzétették a Hivatalos Lapban: HL C 180., 2007.8.2., 6. o.

10

(11)  A Bizottság 1628/2006/EK rendelete (2006. október 24.) a Szerződés 87. és 88. cikkének a nemzeti regionális beruházási támogatásokra való alkalmazásáról, HL L 302., 2006.11.1., 29. o.

11

(12)  A fejlesztési adókedvezményre vonatkozó N 651/06 ügyben (az N 504/04 módosítása) hozott 2007. május 10-i bizottsági határozat, HL C 152., 2007.7.6., 2. o.

12

(13)  HL C 244., 2004.10.1., 2. o. A megmentésről és szerkezetátalakításról szóló iránymutatás 10. pontjában meghatározott következő feltételek nem teljesülnek: a) korlátolt felelősségi alapon működő társaság esetén törzstőkéjének több mint a fele nincs meg, és annak több mint egynegyede az előző 12 hónap során veszett el; c) a hazai jog szerint az adott vállalkozás – függetlenül a vállalkozási formától – megfelel a kollektív fizetésképtelenségi eljárás kritériumainak.

13

(14)  A HU1/2003 – Beruházásösztönzési célelőirányzatot az interim eljárás keretében nyújtották be, és a Bizottság elfogadta azt mint a Cseh Köztársaságnak, Észtországnak, Ciprusnak, Lettországnak, Litvániának, Magyarországnak, Máltának, Lengyelországnak, Szlovéniának és Szlovákiának az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló szerződés IV. melléklete 3. fejezete (1) bekezdésének c) pontja szerinti (a 22. cikk alapján) létező támogatást.

14

(15)  Iránymutatás a nemzeti regionális támogatásokról, HL C 74., 1998.3.10., 9. o., 4.2. pont.

15

(16)  Lásd az RTI 63. pontját.

16

(17)  Lásd az RTI 106. pontját.

17

(18)  A tagállamokhoz 2006. június 12-én intézett, D/54908. sz. levél.

18

(19)  Lásd az RTI 41. lábjegyzetét.

19

(20)  A HU 3/2004 – »Fejlesztési adókedvezmény« támogatási programot az interim eljárás keretében nyújtották be, és a Bizottság elfogadta azt mint a Cseh Köztársaságnak, Észtországnak, Ciprusnak, Lettországnak, Litvániának, Magyarországnak, Máltának, Lengyelországnak, Szlovéniának és Szlovákiának az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló szerződés IV. melléklete 3. fejezete (1) bekezdésének c) pontja szerinti (a 22. cikk alapján) létező támogatást, majd az N 504/2004 állami támogatás – Magyarország – »A fejlesztési adókedvezmény módosítása« szerint módosították, HL C 131., 2005.5.28., 12. o.

20

(21)  A Bizottság 2001. december 20-i határozata a Németország által a Daimler Chrysler AG (Kölleda) részére nyújtani tervezett állami támogatásról, HL L 282., 2002.10.19., 23. o., (35) preambulumbekezdés.

21

(22)  A Bizottság 2003. május 27-i határozata az Ausztria által a BMW Motoren GmbH (Steyr) részére nyújtani tervezett állami támogatásról, HL L 229., 2003.9.13., 23. o., (61) preambulumbekezdés.

22

(23)  Az N 767/2007 Ford Craiova-ügyben hozott 2008. április 30-i határozat (C(2008) 1613), HL C 238., 2008.9.17., 4. o., (76)–(77) preambulumbekezdés.

23

(24)  34.10.12.00, 34.10.13.00, 34.30.11.00 és 34.30.12.00.

24

(25)  Lásd a közösségi versenyjog alkalmazásában az érintett piac meghatározásáról szóló bizottsági közlemény 57–58. pontját, HL C 372., 1997.12.9., 5. o.

25

(26)  Az N 767/07 ügyben hozott 2008. április 30-i határozat (C(2008) 1613), HL C 238., 2008.9.17., 4. o.

26

(27)  Az N 635/08 ügyben hozott 2009. április 29-i határozat (C(2009) 3051), a Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

27

(28)  Az N 473/08 ügyben hozott 2009. június 17-i határozat (C(2009) 4530), a Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

28

(29)  Az N 767/07 ügyben hozott 2008. április 30-i határozat (C(2008) 1613), HL C 238., 2008.9.17., 4. o.

29

(30)  Az N 635/08 ügyben hozott 2009. április 29-i határozat (C(2009) 3051), a Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

30

(31)  Az N 473/08 ügyben hozott 2009. június 17-i határozat (C(2009) 4530), a Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

31

(32)  Az N 671/08 ügyben (Mercedes-Benz Magyarország) hozott 2009. június 18-i határozat (C(2009) 5533), a Hivatalos Lapban még nem tették közzé; az N 767/07 (Ford Craiova) ügyben hozott 2008. április 30-i határozat (C(2008) 1613), HL C 238., 2008.9.17., 4. o.; az N 635/08 (Fiat Szicília) ügyben hozott 2009. április 29-i határozat (C(2009) 3051), a Hivatalos Lapban még nem tették közzé; az N 473/08 (Ford Espana) ügyben hozott 2009. június 17-i határozat (C(2009) 4530), a Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

32

(33)  Egyes szegmenscsoportok esetén a bruttó kapacitásbővülés meghaladja az 5 %-ot.

33

(34)  A Bizottság közleménye a nagyberuházási projektekhez nyújtott támogatások részletes vizsgálatának kritériumairól, HL C 223., 2009.9.16., 3. o.

34

---

ANDRE RETSAKTER

Europa-Kommissionen

| 16.3.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 64/32 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 64/32

---

Offentliggørelse af ansøgning om ændring i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

2010/C 64/09

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 7 i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 (1). Eventuelle indsigelser skal være Kommissionen i hænde senest seks måneder efter datoen for offentliggørelsen.

ANSØGNING OM ÆNDRING

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

Ansøgning om ændring i henhold til artikel 9

»PANCETTA PIACENTINA«

EF-Nr.: IT-PDO-0117-1497-31.10.2001

BGB ( ) BOB ( X )

1.   Afsnit i varespecifikationen, som berøres af ændringen:

|  | Produktets betegnelse |
| --- | --- |
| | Varebeskrivelse |
|  | Geografisk område |
|  | Bevis for oprindelse |
| | Fremstillingsmetode |
| | Tilknytning |
| | Mærkning |
|  | Krav i nationale bestemmelser |
| | Andet kontrolsystem |



Produktets betegnelse

Image

Varebeskrivelse



Geografisk område



Bevis for oprindelse

Image

Fremstillingsmetode

Image

Tilknytning

Image

Mærkning



Krav i nationale bestemmelser

Image

Andet kontrolsystem

2.   Type ændring(er):

|  | Ændring af enhedsdokument eller resuméark |
| --- | --- |
| | Ændring af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken hverken enhedsdokumentet eller resuméet er offentliggjort |
|  | Ændring af en varespecifikation, hvor der ikke kræves ændring af det offentliggjorte enhedsdokument (artikel 9, stk. 3, i forordning (EF) nr. 510/2006) |
|  | Midlertidig ændring af varespecifikationen, fordi de offentlige myndigheder har indført obligatoriske sundheds- eller plantesundhedsforanstaltninger (artikel 9, stk. 4, i forordning (EF) nr. 510/2006) |



Ændring af enhedsdokument eller resuméark

Image

Ændring af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken hverken enhedsdokumentet eller resuméet er offentliggjort



Ændring af en varespecifikation, hvor der ikke kræves ændring af det offentliggjorte enhedsdokument (artikel 9, stk. 3, i forordning (EF) nr. 510/2006)



Midlertidig ændring af varespecifikationen, fordi de offentlige myndigheder har indført obligatoriske sundheds- eller plantesundhedsforanstaltninger (artikel 9, stk. 4, i forordning (EF) nr. 510/2006)

3.   Ændring(er):

| 1) | I artikel 2, afsnit 1, ændres:
  » »Pancetta Piacentina« er fremstillet af svinekød fra svineopdræt beliggende i regionerne Lombardia og Emilia Romagna.«
  til:
  »Avl af svin til fremstilling af »Pancetta Piacentina« skal finde sted i regionerne Lombardia og Emilia Romagna«. (1) |
| --- | --- |

1)

I artikel 2, afsnit 1, ændres:

» »Pancetta Piacentina« er fremstillet af svinekød fra svineopdræt beliggende i regionerne Lombardia og Emilia Romagna.«

til:

»Avl af svin til fremstilling af »Pancetta Piacentina« skal finde sted i regionerne Lombardia og Emilia Romagna«. (1)

| 2) | I artikel 2, afsnit 4, ændres:
  »Svinene skal veje mindst 160 kg (+/– 10 %),«
  til:
  »Svinene skal veje 160 kg (+/– 10 %),« (2) |
| --- | --- |

2)

I artikel 2, afsnit 4, ændres:

»Svinene skal veje mindst 160 kg (+/– 10 %),«

til:

»Svinene skal veje 160 kg (+/– 10 %),« (2)

| 3) | I artikel 2, afsnit 6, ændres:
  »Slagtericertifikat«
  til:
  »Slagteridokument«. (3) |
| --- | --- |

3)

I artikel 2, afsnit 6, ændres:

»Slagtericertifikat«

til:

»Slagteridokument«. (3)

| 4) | I artikel 3, afsnit 1, ændres
  »Til fremstillingen ...«
  til:
  »Til produktionen ...«. (4) |
| --- | --- |

4)

I artikel 3, afsnit 1, ændres

»Til fremstillingen ...«

til:

»Til produktionen ...«. (4)

| 5) | I artikel 3, afsnit 3 og 4, ændres:
  »Efter saltning skal le pancette forblive mindst 24 timer i kølerum, indtil den indre temperatur når ned på mellem 0 °C og 2 °C.
  Eventuel overførsel af le pancette til forarbejdningsanlæg skal finde sted inden for de følgende 24 timer og skal foregå i kølevogn«,
  til:
  »Overførsel af le pancette til forarbejdningsanlæg skal finde sted inden for de følgende 72 timer og skal foregå i kølevogn.
  De tilskårne og afpudsede pancette skal forblive i kølerum indtil saltning.« (5) |
| --- | --- |

5)

I artikel 3, afsnit 3 og 4, ændres:

»Efter saltning skal le pancette forblive mindst 24 timer i kølerum, indtil den indre temperatur når ned på mellem 0 °C og 2 °C.

Eventuel overførsel af le pancette til forarbejdningsanlæg skal finde sted inden for de følgende 24 timer og skal foregå i kølevogn«,

til:

»Overførsel af le pancette til forarbejdningsanlæg skal finde sted inden for de følgende 72 timer og skal foregå i kølevogn.

De tilskårne og afpudsede pancette skal forblive i kølerum indtil saltning.« (5)

| 6) | I artikel 4, afsnit 1, ændres:







  »Havsalt | : | fra 27 % til 30 % |
| --- | --- | --- | --- |
| natriumnitrat | : | op til 150 ppm. |
| sort peber | : | 40 gr/100 kg — 50 gr/100 kg |
| kryddernellike | : | 30 gr/100 kg — 40 gr/100 kg |
| sukker | : | 1,5 % |
| ascorbat E301 | : | 0,2 %.« |

6)

I artikel 4, afsnit 1, ændres:

»Havsalt

:

fra 27 % til 30 %

natriumnitrat

:

op til 150 ppm.

sort peber

:

40 gr/100 kg — 50 gr/100 kg

kryddernellike

:

30 gr/100 kg — 40 gr/100 kg

sukker

:

1,5 %

ascorbat E301

:

0,2 %.«

til:

»Doser pr. 100 kg fersk kød

—   natriumchlorid: mindst 1,5 kg, højst 3,5 kg

—   natriumnitrat og/eller kalium: højst 15 g

—   sort og/eller hvid peber i korn og/eller knust: mindst 30, højst 50 g

—   kryddernellike: højst 40 g

—   sukker: højst 1,5 kg

—   natrium-L-ascorbat (E301): højst 200 g«.

| 7) | I artikel 4, afsnit 3, ændres:
  »relativ fugtighed på 70-80 % i et tidsrum på ca. 15 dage.«
  til:
  »relativ fugtighed på 70-90 % i et tidsrum på mindst 10 dage.« (7) |
| --- | --- |

7)

I artikel 4, afsnit 3, ændres:

»relativ fugtighed på 70-80 % i et tidsrum på ca. 15 dage.«

til:

»relativ fugtighed på 70-90 % i et tidsrum på mindst 10 dage.« (7)

| 8) | I artikel 4, afsnit 5, ændres:
  »Efter saltning og skrabning sammenrulles le pancette og tilsættes eventuelt magert kød, som opfylder kriterierne i artikel 2. Naturlig beskyttelse under lagringen opnås ved, at de dele, som ikke er dækket af svær, tildækkes med stykker af svineblære på ydersiden og plantepapir langsiden.«
  til:
  »Efter saltning og skrabning sammenrulles le pancette og tilsættes eventuelt magert kød fra svin, som opfylder kriterierne i artikel 2. Yderenderne, der ikke er dækket med svær, tildækkes med stykker af svineblære, svinenet eller svinetarme. Sammensyningen langs siden tildækkes med svinenet, svinetarme eller plantepapir med henblik på naturlig beskyttelse under lagringen. Derefter sammensnøres le pancette.« (8) |
| --- | --- |

8)

I artikel 4, afsnit 5, ændres:

»Efter saltning og skrabning sammenrulles le pancette og tilsættes eventuelt magert kød, som opfylder kriterierne i artikel 2. Naturlig beskyttelse under lagringen opnås ved, at de dele, som ikke er dækket af svær, tildækkes med stykker af svineblære på ydersiden og plantepapir langsiden.«

til:

»Efter saltning og skrabning sammenrulles le pancette og tilsættes eventuelt magert kød fra svin, som opfylder kriterierne i artikel 2. Yderenderne, der ikke er dækket med svær, tildækkes med stykker af svineblære, svinenet eller svinetarme. Sammensyningen langs siden tildækkes med svinenet, svinetarme eller plantepapir med henblik på naturlig beskyttelse under lagringen. Derefter sammensnøres le pancette.«

| 9) | I artikel 4, afsnit 7, ændres:
  »... til ca. 20 °C ...,«
  til:
  »... til mellem 15 og 25 °C ...« (9) |
| --- | --- |

9)

I artikel 4, afsnit 7, ændres:

»... til ca. 20 °C ...,«

til:

»... til mellem 15 og 25 °C ...« (9)

| 10) | I artikel 5, afsnit 1, ændres:
  »Efter tørring følger lagringsfasen, som skal vare mindst 2 måneder.«
  til:
  »Lagringsfasen skal strække sig over mindst 3 måneder fra datoen for saltning«. (10) |
| --- | --- |

10)

I artikel 5, afsnit 1, ændres:

»Efter tørring følger lagringsfasen, som skal vare mindst 2 måneder.«

til:

»Lagringsfasen skal strække sig over mindst 3 måneder fra datoen for saltning«. (10)

| 11) | I artikel 5, afsnit 2, ændres:
  »... relativ fugtighed på 70-80 %.«
  til:
  »... relativ fugtighed på 70-90 %.« (11) |
| --- | --- |

11)

I artikel 5, afsnit 2, ændres:

»... relativ fugtighed på 70-80 %.«

til:

»... relativ fugtighed på 70-90 %.« (11)

| 12) | I artikel 6, afsnit 1, ændres:
  »Ved markedsføring skal »Pancetta Piacentina« have følgende organoleptiske, kemiske og fysisk-kemiske egenskaber:«
  til:
  »Ved markedsføring skal »Pancetta Piacentina« have følgende organoleptiske og fysisk-kemiske egenskaber:« (12) |
| --- | --- |

12)

I artikel 6, afsnit 1, ændres:

»Ved markedsføring skal »Pancetta Piacentina« have følgende organoleptiske, kemiske og fysisk-kemiske egenskaber:«

til:

»Ved markedsføring skal »Pancetta Piacentina« have følgende organoleptiske og fysisk-kemiske egenskaber:« (12)

| 13) | I artikel 6, afsnit 1, første led, ændres:







  »Vægt | : | fra 5 til 8 kg« |
| --- | --- | --- | --- |

13)

I artikel 6, afsnit 1, første led, ændres:

»Vægt

:

fra 5 til 8 kg«

til:

| »Vægt | : | fra 4 til 8 kg«. |
| --- | --- | --- |

»Vægt

:

fra 4 til 8 kg«.

(13)

| 14) | I artikel 6, afsnit 1, udgår følgende andet led:
  »Mikrobiologiske egenskaber






  Totalt kimindhold | = 9,3 107 |
| --- | --- | --- |
| Micrococcaceae | = 1,5 104 |
| Koagulasepositive stafylokokker | |
| Positive: | < 30 |
| Mælkesyrebakterier | = 3,0 107 |
| Enterobakterier | < 3.« |

14)

I artikel 6, afsnit 1, udgår følgende andet led:

»Mikrobiologiske egenskaber

Totalt kimindhold

= 9,3 107

Micrococcaceae

= 1,5 104

Koagulasepositive stafylokokker

Positive:

< 30

Mælkesyrebakterier

= 3,0 107

Enterobakterier

< 3.«

| 15) | I artikel 6, afsnit 1, tredje led, ændres:






  »Fugtighed % | = 37,31 |
| --- | --- | --- |
| Proteiner (N × 6,25) | = 15,81 |
| Fedt % | = 41,42 |
| Aske % | = 4,84 |
| Kolesterol, mg/100 g | = 63 |
| pH | = 5,60.« |

15)

I artikel 6, afsnit 1, tredje led, ændres:

»Fugtighed %

= 37,31

Proteiner (N × 6,25)

= 15,81

Fedt %

= 41,42

Aske %

= 4,84

Kolesterol, mg/100 g

= 63

pH

= 5,60.«

til:

| | »MINDST | HØJST |
| --- | --- | --- |
| Fugtighed (%) | 25 | 41 |
| Proteiner (%) | 9 | 16,5 |
| Fedtstoffer (%) | 38 | 63 |
| Aske (%) | 2 | 5,5 |
| pH | 5 | 6.« |

»MINDST

HØJST

Fugtighed (%)

25

41

Proteiner (%)

9

16,5

Fedtstoffer (%)

38

63

Aske (%)

2

5,5

pH

5

6.«

(15)

| 16) | Artikel 7 lyder:
  »Miljøet og de naturgivne og menneskelige faktorer i produktionsområdet giver tilsammen »Pancetta Piacentina« de foreskrevne egenskaber. Især er råvarens egenskaber tæt knyttet til det afgrænsede geografiske område. I råvareforsyningsområdet, jf. artikel 2, hænger dyreavlens udvikling sammen med den omfattende korndyrkning i området og med den stærkt specialiserede osteproduktion, der har været afgørende for udviklingen af den lokale svineavl.
  At forarbejdningen af »Pancetta Piacentina« finder sted lokalt, er begrundet i de særlige forhold i det geografiske mikroområde. Miljøfaktorerne hænger tæt sammen med forholdene i produktionsområdet, som især består af kølige dale med rigelig vandforsyning og skovbevoksede bakkeområder, der på afgørende vis påvirker klimaet og slutproduktets egenskaber.
  Helheden »råvare-produkt-betegnelse« er nært knyttet til det pågældende områdes specifikke samfundsøkonomiske udvikling, hvilket har givet produktet et præg, som ikke kan frembringes andre steder.« (16) |
| --- | --- |

16)

Artikel 7 lyder:

»Miljøet og de naturgivne og menneskelige faktorer i produktionsområdet giver tilsammen »Pancetta Piacentina« de foreskrevne egenskaber. Især er råvarens egenskaber tæt knyttet til det afgrænsede geografiske område. I råvareforsyningsområdet, jf. artikel 2, hænger dyreavlens udvikling sammen med den omfattende korndyrkning i området og med den stærkt specialiserede osteproduktion, der har været afgørende for udviklingen af den lokale svineavl.

At forarbejdningen af »Pancetta Piacentina« finder sted lokalt, er begrundet i de særlige forhold i det geografiske mikroområde. Miljøfaktorerne hænger tæt sammen med forholdene i produktionsområdet, som især består af kølige dale med rigelig vandforsyning og skovbevoksede bakkeområder, der på afgørende vis påvirker klimaet og slutproduktets egenskaber.

Helheden »råvare-produkt-betegnelse« er nært knyttet til det pågældende områdes specifikke samfundsøkonomiske udvikling, hvilket har givet produktet et præg, som ikke kan frembringes andre steder.«

| 17) | I artikel 8 ændres:
  »Med forbehold af de beføjelser, der ved lov tillægges anlæggets officielle dyrlæge (USL) — som i medfør af kapitel IV (produktionskontrol) i lovdekret nr. 537 af 30 december 1992 sikrer sig og ved passende kontrol verificerer, at kødprodukterne opfylder producentens produktionskriterier, og især, at sammensætningen nøje svarer til angivelserne på mærkningen, idet dyrlægen især udøver denne funktion i tilfælde, hvor den kommercielle betegnelse som omhandlet i kapitel V, afsnit 4, i ovennævnte lovdekret (den kommercielle betegnelse efterfulgt af henvisning til den nationale regel eller lovgivning, hvorved den er godkendt) finder anvendelse — udøves kontrollen med gennemførelsen af bestemmelserne i nærværende varespecifikation af ministeriet for landbrug, skovbrug og fødevarer, som til kontrol med produktion og handel kan benytte sig af producentsammenslutningen eller af et andet organ oprettet af producenterne i overensstemmelse med artikel 10 i forordning (EØF) nr. 2081/92.«
  til:
  »Kontrollen af gennemførelsen af bestemmelserne i denne varespecifikation udføres af et autoriseret privat organ, jf. artikel 10 i forordning (EF) nr. 510/2006 af 20 marts 2006«. (17) |
| --- | --- |

17)

I artikel 8 ændres:

»Med forbehold af de beføjelser, der ved lov tillægges anlæggets officielle dyrlæge (USL) — som i medfør af kapitel IV (produktionskontrol) i lovdekret nr. 537 af 30 december 1992 sikrer sig og ved passende kontrol verificerer, at kødprodukterne opfylder producentens produktionskriterier, og især, at sammensætningen nøje svarer til angivelserne på mærkningen, idet dyrlægen især udøver denne funktion i tilfælde, hvor den kommercielle betegnelse som omhandlet i kapitel V, afsnit 4, i ovennævnte lovdekret (den kommercielle betegnelse efterfulgt af henvisning til den nationale regel eller lovgivning, hvorved den er godkendt) finder anvendelse — udøves kontrollen med gennemførelsen af bestemmelserne i nærværende varespecifikation af ministeriet for landbrug, skovbrug og fødevarer, som til kontrol med produktion og handel kan benytte sig af producentsammenslutningen eller af et andet organ oprettet af producenterne i overensstemmelse med artikel 10 i forordning (EØF) nr. 2081/92.«

til:

»Kontrollen af gennemførelsen af bestemmelserne i denne varespecifikation udføres af et autoriseret privat organ, jf. artikel 10 i forordning (EF) nr. 510/2006 af 20 marts 2006«.

| 18) | I artikel 9, afsnit 1, ændres:
  »... Denominazione di Origine Controllata.«,
  til:
  »... Denominazione di Origine Protetta.«. (18) |
| --- | --- |

18)

I artikel 9, afsnit 1, ændres:

»... Denominazione di Origine Controllata.«,

til:

»... Denominazione di Origine Protetta.«. (18)

ANSØGNING OM ÆNDRING AF VARESPECIFIKATIONEN FOR BOB »PANCETTA PIACENTINA«

FORKLARENDE NOTER TIL ÆNDRINGERNE BESKREVET I RESUMÉET

| (1) | Det drejer sig om en rent formel ændring, der gør sætningen klarere med hensyn til svineopdrættenes beliggenhed, som under alle omstændigheder forbliver uændret. |
| --- | --- |

(1)

Det drejer sig om en rent formel ændring, der gør sætningen klarere med hensyn til svineopdrættenes beliggenhed, som under alle omstændigheder forbliver uændret.

| (2) | Med denne ændring rettes en fejl i den tidligere specifikation vedrørende svinenes mindstevægt, idet denne vægt var angivet som »mindst« i forhold til to værdier. Med denne ændring anføres vægten inden for en margen i forhold til en præcis vægtangivelse (160 kg). |
| --- | --- |

(2)

Med denne ændring rettes en fejl i den tidligere specifikation vedrørende svinenes mindstevægt, idet denne vægt var angivet som »mindst« i forhold til to værdier. Med denne ændring anføres vægten inden for en margen i forhold til en præcis vægtangivelse (160 kg).

| (3) | Det drejer sig blot om en ændring af udtrykket »certifikat« til det mere passende udtryk »dokument«. |
| --- | --- |

(3)

Det drejer sig blot om en ændring af udtrykket »certifikat« til det mere passende udtryk »dokument«.

| (4) | Det drejer sig om en rent formel ændring, hvor udtrykket »fremstilling« erstattes med det mere passende udtryk »produktion«. |
| --- | --- |

(4)

Det drejer sig om en rent formel ændring, hvor udtrykket »fremstilling« erstattes med det mere passende udtryk »produktion«.

| (5) | Med denne ændring udgår termen »eventuel«, da overførsel til forarbejdningsanlægget ikke er eventuel, og det gøres klart, at denne overførsel skal finde sted, i kølevogne, inden for 72 timer efter slagtning.
  Endvidere udgår kravet om opbevaring af le pancette i kølerum i 24 timer, indtil den indre temperatur når ned på mellem 0 ° og 2 °C, da kun temperaturen og ikke opbevaringstiden har betydning. Det er desuden vigtigt, at le pancette ankommer til forarbejdningsanlægget i en passende temperatur, som tidligere angivet. |
| --- | --- |

(5)

Med denne ændring udgår termen »eventuel«, da overførsel til forarbejdningsanlægget ikke er eventuel, og det gøres klart, at denne overførsel skal finde sted, i kølevogne, inden for 72 timer efter slagtning.

Endvidere udgår kravet om opbevaring af le pancette i kølerum i 24 timer, indtil den indre temperatur når ned på mellem 0 ° og 2 °C, da kun temperaturen og ikke opbevaringstiden har betydning. Det er desuden vigtigt, at le pancette ankommer til forarbejdningsanlægget i en passende temperatur, som tidligere angivet.

| (6) | Med hensyn til blandingen af salte og naturlige aromastoffer er mindste- og/eller maksimumsmængden af de enkelte bestanddele anført eller anført klarere, så den enkelte producent kan variere opskriften, idet der dog tages hensyn til, at det drejer sig om et traditionelt produkt. |
| --- | --- |

(6)

Med hensyn til blandingen af salte og naturlige aromastoffer er mindste- og/eller maksimumsmængden af de enkelte bestanddele anført eller anført klarere, så den enkelte producent kan variere opskriften, idet der dog tages hensyn til, at det drejer sig om et traditionelt produkt.

| (7) | Med denne ændring er intervallet for relativ fugtighed (fra 70-80 % til 70-90 %) øget og den mindste opbevaringstid i kølerum, efter saltning, nedsat fra 15 til 10 dage, da dette er nok til at sikre produktet dets særlige egenskaber. |
| --- | --- |

(7)

Med denne ændring er intervallet for relativ fugtighed (fra 70-80 % til 70-90 %) øget og den mindste opbevaringstid i kølerum, efter saltning, nedsat fra 15 til 10 dage, da dette er nok til at sikre produktet dets særlige egenskaber.

| (8) | Med denne ændring rettes en unøjagtighed i den tidligere specifikation. Henvisningen til kravene i artikel 2 (for tilsat kød) var ukorrekt, da artikel 2 definerer produktionsområdet og ikke egenskaberne ved råvaren. Endvidere præciseres det, at det ikke er nødvendigt udelukkende at anbringe stykker af svineblære på de yderdele, der ikke er dækket af svær, da tarme (fra svin) også er egnede til at beskytte produktet. Specifikationen ændres i overensstemmelse hermed. På sidesyningen er det ikke nødvendigt at anbringe plantepapir, da der også her kan anvendes naturlige svinetarme. Endvidere er ombinding tilføjet, da dette ved en forglemmelse ikke var taget med i den tidligere specifikation. |
| --- | --- |

(8)

Med denne ændring rettes en unøjagtighed i den tidligere specifikation. Henvisningen til kravene i artikel 2 (for tilsat kød) var ukorrekt, da artikel 2 definerer produktionsområdet og ikke egenskaberne ved råvaren. Endvidere præciseres det, at det ikke er nødvendigt udelukkende at anbringe stykker af svineblære på de yderdele, der ikke er dækket af svær, da tarme (fra svin) også er egnede til at beskytte produktet. Specifikationen ændres i overensstemmelse hermed. På sidesyningen er det ikke nødvendigt at anbringe plantepapir, da der også her kan anvendes naturlige svinetarme. Endvidere er ombinding tilføjet, da dette ved en forglemmelse ikke var taget med i den tidligere specifikation.

| (9) | Temperaturen for tørringsperioden er anført klarere, idet »ca. 20 °C« er erstattet med »mellem 15 og 25 °C«. |
| --- | --- |

(9)

Temperaturen for tørringsperioden er anført klarere, idet »ca. 20 °C« er erstattet med »mellem 15 og 25 °C«.

| (10) | Med denne ændring indføres en længere lagringsperiode (mindst tre måneder fra datoen for saltning), da dette forbedrer produktets egenskaber. |
| --- | --- |

(10)

Med denne ændring indføres en længere lagringsperiode (mindst tre måneder fra datoen for saltning), da dette forbedrer produktets egenskaber.

| (11) | Denne ændring følger af den foregående, da en forlængelse af lagringstiden medfører, at den maksimale fugtighed (op til 90 %) bør forhøjes, så produktet kan tørre langsomt og konstant. |
| --- | --- |

(11)

Denne ændring følger af den foregående, da en forlængelse af lagringstiden medfører, at den maksimale fugtighed (op til 90 %) bør forhøjes, så produktet kan tørre langsomt og konstant.

| (12) | Med denne ændring af formel karakter er udtrykket »mikrobiologiske egenskaber« fjernet af de i note nr. 15 anførte grunde, og udtrykket »kemiske egenskaber«, fordi det er overflødigt, da det indgår i »kemisk-fysiske egenskaber«. |
| --- | --- |

(12)

Med denne ændring af formel karakter er udtrykket »mikrobiologiske egenskaber« fjernet af de i note nr. 15 anførte grunde, og udtrykket »kemiske egenskaber«, fordi det er overflødigt, da det indgår i »kemisk-fysiske egenskaber«.

| (13) | Med denne ændring nedsættes mindstevægten for pancette til 4 kg, under hensyntagen til de reelle teknisk-produktionsmæssige og traditionelle krav til dette produkt. |
| --- | --- |

(13)

Med denne ændring nedsættes mindstevægten for pancette til 4 kg, under hensyntagen til de reelle teknisk-produktionsmæssige og traditionelle krav til dette produkt.

| (14) | De mikrobiologiske egenskaber er fjernet. Beskrivelsen heraf anses for overflødig, da parametrene og grænserne herfor under alle omstændigheder er foreskrevet i de gældende sundhedsbestemmelser. |
| --- | --- |

(14)

De mikrobiologiske egenskaber er fjernet. Beskrivelsen heraf anses for overflødig, da parametrene og grænserne herfor under alle omstændigheder er foreskrevet i de gældende sundhedsbestemmelser.

| (15) | Denne ændring vedrørende de kemisk-fysiske egenskaber tjener til at rette visse fejl i den tidligere specifikation, f.eks. visse mindstegrænser og intervallerne for visse parametre. Endvidere er nogle parametre fjernet, da de ikke er nødvendige til at bestemme, om produktet opfylder kravene. Endelig er visse intervaller, som ikke afspejler det lagrede produkts virkelige egenskaber (jf. vedlagte statistiske analyse af de gennemførte analyser), taget op til revision og ændret. |
| --- | --- |

(15)

Denne ændring vedrørende de kemisk-fysiske egenskaber tjener til at rette visse fejl i den tidligere specifikation, f.eks. visse mindstegrænser og intervallerne for visse parametre. Endvidere er nogle parametre fjernet, da de ikke er nødvendige til at bestemme, om produktet opfylder kravene. Endelig er visse intervaller, som ikke afspejler det lagrede produkts virkelige egenskaber (jf. vedlagte statistiske analyse af de gennemførte analyser), taget op til revision og ændret.

| (16) | Med denne ændring indføjes en artikel i varespecifikationen vedrørende tilknytningen mellem betegnelsen og de geografiske vilkår for produktionen. Ændringen tjener til at tilpasse specifikationens ordlyd til bestemmelserne i artikel 4, stk. 2, i forordning (EF) nr. 510/2006. |
| --- | --- |

(16)

Med denne ændring indføjes en artikel i varespecifikationen vedrørende tilknytningen mellem betegnelsen og de geografiske vilkår for produktionen. Ændringen tjener til at tilpasse specifikationens ordlyd til bestemmelserne i artikel 4, stk. 2, i forordning (EF) nr. 510/2006.

| (17) | Denne ændring vedrørende kontrolforanstaltningerne er nødvendig, fordi bestemmelserne i artikel 7 i den tidligere varespecifikation stred mod artikel 10 i forordning (EF) nr. 510/2006 og mod de nationale gennemførelsesbestemmelser herfor. |
| --- | --- |

(17)

Denne ændring vedrørende kontrolforanstaltningerne er nødvendig, fordi bestemmelserne i artikel 7 i den tidligere varespecifikation stred mod artikel 10 i forordning (EF) nr. 510/2006 og mod de nationale gennemførelsesbestemmelser herfor.

| (18) | Det tidligere udtryk »Denominazione di Origine Controllata« var fejlagtigt og skal derfor erstattes med »Denominazione di Origine Protetta«. |
| --- | --- |

(18)

Det tidligere udtryk »Denominazione di Origine Controllata« var fejlagtigt og skal derfor erstattes med »Denominazione di Origine Protetta«.

RESUMÉ

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

»PANCETTA PIACENTINA«

EF-Nr.: IT-PDO-0117-1497-31.10.2001

BOB ( X ) BGB ( )

Dette resumé indeholder hovedelementerne af varespecifikationen til information.

1.   Medlemsstatens ansvarelige myndighed:

| Navn: | Ministero delle politiche agricole alimentari e forestali |
| --- | --- |
| Adresse: | Via XX Settembre 20 |
| 00187 Roma RM |
| ITALIA |

Navn:

Ministero delle politiche agricole alimentari e forestali

Adresse:

Via XX Settembre 20

00187 Roma RM

ITALIA

Tlf.

+39 0646655104

Fax

+39 0646655306

e-mail:

saco7@politicheagricole.gov.it

2.   Sammenslutning:

| Navn: | Consorzio della Coppa Piacentina, del Salame Piacentino, della Pancetta Piacentina a Denominazione di Origine Protetta |
| --- | --- |
| Adresse: | Via Colombo 35 |
| 29100 Piacenza PC |
| ITALIA |

Navn:

Consorzio della Coppa Piacentina, del Salame Piacentino, della Pancetta Piacentina a Denominazione di Origine Protetta

Adresse:

Via Colombo 35

29100 Piacenza PC

ITALIA

Tlf.

+39 0523591260

Fax

+39 0523608714

e-mail:

salumi.piacentini@libero.it

Sammensætning:

Producent/forarbejdningsvirksomhed ( X ) Andre ( )

3.   Produktets art:

| Kategori 1.2 — | Kød og kødprodukter |
| --- | --- |

Kategori 1.2 —

Kød og kødprodukter

4.   Varespecifikation:

(Resumé af kravene i henhold til artikel 4, stk. 2, i forordning (EF) nr. 510/2006)

4.1.   Navn:

»Pancetta Piacentina«

4.2.   Beskrivelse:

»Pancetta Piacentina« er en naturligt modnet saltvare, som opbevares i rå tilstand. Til fremstillingen anvendes bugspæk fra halve slagtekroppe (fra brystben til lyske) og muskler fra kroppen.

Slutproduktet er cylindrisk, vejer fra 4 til 8 kg, og farven er kraftig rød med hvide islæt (spæk). Kødet har en behagelig mild duft og kraftig smag.

»Pancetta Piacentina« er fremstillet af svin, der er født, opdrættet og slagtet i Emilia Romagna og Lombardia.

4.3.   Geografisk område:

Området for fremstilling af Pancetta Piacentina omfatter hele Piacenza-provinsen, dog kun områder beliggende under 900 m over havets overflade, som følge af de særlige klimatiske forhold.

4.4.   Bevis for oprindelse:

Alle faser af produktionsprocessen overvåges, og alt input og output registreres. På denne måde og ved, at opdrættere, slagterier, producenter og lagringsvirksomheder opføres i særlige registre, der føres af kontrolinstansen, og ved, at de producerede mængder indberettes rettidigt til kontrolinstansen, sikres det, at produktet kan spores. Kontrolinstansen fører kontrol med alle fysiske og juridiske personer, der er opført i de pågældende registre.

4.5.   Produktionsmetode:

Fremstillingen af »Pancetta Piacentina« er opdelt i følgende faser: afpudsning, tørsaltning, ombinding, tørring og lagring.

Lagringstiden regnes fra saltningsfasens begyndelse og skal vare mindst 3 måneder.

4.6.   Tilknytning:

Miljøet og de naturgivne og menneskelige faktorer i produktionsområdet giver tilsammen »Pancetta Piacentina« de foreskrevne egenskaber. Især er råvarens egenskaber tæt knyttet til det afgrænsede geografiske område. I råvareforsyningsområdet, jf. punkt 4.2, hænger dyreavlens udvikling sammen med den omfattende korndyrkning i området og med den stærkt specialiserede osteproduktion, der har været afgørende for svineavlens udvikling.

At forarbejdningen af »Pancetta Piacentina« finder sted lokalt, er begrundet i de særlige forhold i det geografiske mikroområde, jf. punkt 4.3. Miljøfaktorerne hænger tæt sammen med produktionsområdet, der især består af kølige dale med rigelig vandforsyning og skovbevoksede bakkeområder, som på afgørende vis påvirker klimaet og slutproduktets egenskaber.

Helheden »råvare-produkt-betegnelse« hænger sammen med det pågældende områdes specifikke samfundsøkonomiske udvikling, hvilket har givet produktet et præg, som ikke kan frembringes andre steder.

4.7.   Kontrolorgan:

| Navn: | E.CE.PA. — Ente Certificazione Prodotti Agroalimentari |
| --- | --- |
| Adresse: | Strada dell’Anselma 5 |
| 29100 Piacenza PC |
| ITALIA |

Navn:

E.CE.PA. — Ente Certificazione Prodotti Agroalimentari

Adresse:

Strada dell’Anselma 5

29100 Piacenza PC

ITALIA

Tlf.

+39 0523609662

Fax

+39 0523644447

e-mail:

amministrazione@ecepa.it

4.8.   Mærkning:

Ved markedsføring skal produktet være mærket med betegnelsen »Pancetta Piacentina«.

Betegnelsen »Pancetta Piacentina« fremstår på etiketten med tydelige bogstaver, der ikke kan slettes og nemt kan skelnes fra anden tekst på etiketten, og følges umiddelbart af betegnelsen »Denominazione di Origine Protetta«.

Der må ikke anføres andre oplysninger end de udtrykkeligt tilladte, dvs. ikke udtryk som type, smag, brug, udsøgt, udvalgt og lignende.

Det er tilladt at anføre navne, firmanavne eller varemærker, blot de ikke er af rosende karakter eller vildleder køberen, samt at angive navnet på svinebedrifter, hvorfra produktet stammer.

---

(1)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12.

---