# Jurnalul Oficial C 70/2010

| | ISSN 1830-3668
  doi:10.3000/18303668.C_2010.070.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 70 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5319 martie 2010 |

ISSN 1830-3668

doi:10.3000/18303668.C_2010.070.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 70

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5319 martie 2010

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | REZOLUȚII |
| | Consiliu |
| 2010/C 070/01 | Rezoluția Consiliului din 26 februarie 2010 privind un model de acord privind constituirea unei echipe comune de anchetă (JIT) | 1 |
| | AVIZE |
| | Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor |
| 2010/C 070/02 | Avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Agenției pentru gestionarea operațională a unor sisteme informatice de mari dimensiuni în spațiul de libertate, securitate și justiție și privind Propunerea de decizie a Consiliului de încredințare a atribuțiilor privind gestionarea operațională SIS II și VIS, în aplicarea titlului VI din Tratatul UE, agenției instituite prin Regulamentul XX | 13 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Consiliu

2010/C 070/01

Rezoluția Consiliului din 26 februarie 2010 privind un model de acord privind constituirea unei echipe comune de anchetă (JIT)

1

AVIZE

Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor

2010/C 070/02

Avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Agenției pentru gestionarea operațională a unor sisteme informatice de mari dimensiuni în spațiul de libertate, securitate și justiție și privind Propunerea de decizie a Consiliului de încredințare a atribuțiilor privind gestionarea operațională SIS II și VIS, în aplicarea titlului VI din Tratatul UE, agenției instituite prin Regulamentul XX

13

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2010/C 070/03 | Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu articolele 107 și 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene – Cazuri față de care Comisia nu prezintă obiecții (
  1
  ) | 21 |
| 2010/C 070/04 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5732 – Hewlett-Packard/3COM) (
  1
  ) | 26 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2010/C 070/03

Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu articolele 107 și 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene – Cazuri față de care Comisia nu prezintă obiecții (
  1
  )

1

21

2010/C 070/04

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5732 – Hewlett-Packard/3COM) (
  1
  )

1

26

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2010/C 070/05 | Rata de schimb a monedei euro | 27 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2010/C 070/05

Rata de schimb a monedei euro

27

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII COMERCIALE COMUNE |
| | Comisia Europeană |
| 2010/C 070/06 | Aviz de expirare iminentă a anumitor măsuri antidumping | 28 |
| 2010/C 070/07 | Aviz de expirare iminentă a anumitor măsuri antidumping | 29 |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisia Europeană |
| 2010/C 070/08 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5835 – Cucina/Brakes/Menigo) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 30 |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2010/C 070/09 | Publicarea unei cereri de modificare în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare | 31 |

V   Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII COMERCIALE COMUNE

Comisia Europeană

2010/C 070/06

Aviz de expirare iminentă a anumitor măsuri antidumping

28

2010/C 070/07

Aviz de expirare iminentă a anumitor măsuri antidumping

29

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

2010/C 070/08

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5835 – Cucina/Brakes/Menigo) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

30

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2010/C 070/09

Publicarea unei cereri de modificare în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

31

| | Rectificări |
| --- | --- |
| 2010/C 070/10 | Rectificare la ajutor de stat – Republica Letonia – Ajutor de stat C 39/09 (ex N 385/09) – Finanțare publică de infrastructuri portuare în portul Ventspils – Invitație de a prezenta observații în temeiul articolului 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (JO C 62, 13.3.2010) | 39 |

Rectificări

2010/C 070/10

Rectificare la ajutor de stat – Republica Letonia – Ajutor de stat C 39/09 (ex N 385/09) – Finanțare publică de infrastructuri portuare în portul Ventspils – Invitație de a prezenta observații în temeiul articolului 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (JO C 62, 13.3.2010)

(JO C 62, 13.3.2010)

39

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Consiliu

| 19.3.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 70/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 70/1

---

REZOLUȚIA CONSILIULUI

din 26 februarie 2010

privind un model de acord privind constituirea unei echipe comune de anchetă (JIT)

2010/C 70/01

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

AVÂND ÎN VEDERE articolul 13 din Convenția privind asistența judiciară reciprocă în materie penală între statele membre ale Uniunii Europene din 29 mai 2000 (1) (denumită în continuare „convenția”) și Decizia-cadru a Consiliului din 13 iunie 2002 (2) privind echipele comune de anchetă (denumită în continuare „decizia-cadru”),

AVÂND ÎN VEDERE Recomandarea Consiliului privind un model de acord pentru constituirea unei echipe comune de anchetă (3), aprobată în 2003 pentru a îi sprijini pe experți în implementarea inițială a echipelor comune de anchetă,

AVÂND ÎN VEDERE FAPTUL că, la momentul respectiv, nu a fost posibil ca modelul de acord să se bazeze pe cele mai bune practici desprinse din experiența propriu-zisă din cauza numărului limitat de echipe comune de anchetă care funcționau la momentul respectiv, deși modelul de acord a reprezentat baza pentru acordurile ulterioare privind echipele comune de anchetă,

FIIND CONȘTIENT de faptul că un număr semnificativ de echipe comune de anchetă au fost constituite începând cu anul 2003 și că în prezent există o disponibilitate mult mai mare în sensul constituirii acestora decât cu câțiva ani în urmă,

AVÂND în vedere că un astfel de model de acord ar trebui să fie cuprinzător, dar și flexibil, astfel încât să garanteze că autoritățile competente îl pot adapta în funcție de circumstanțele specifice fiecărui caz,

FIIND CONVINS că specialiștii au nevoie de un model actualizat, bazat pe cele mai bune practici în cazul constituirii de echipe comune de anchetă,

AVÂND ÎN VEDERE concluziile rețelei de experți din echipele comune de anchetă instituită în 2005 (4), în special concluziile la care s-a ajuns în cadrul celei de a treia, celei de a patra și celei de a cincea reuniuni, organizate în noiembrie 2007 (5), decembrie 2008 (6) și respectiv decembrie 2009 (7), și cele mai bune practici și experiența Eurojust și a Europol,

AVÂND ÎN VEDERE că practica privind constituirea și funcționarea echipelor comune de anchetă a evoluat și acordând atenția cuvenită problemelor și dificultăților întâmpinate până în momentul de față, s-a considerat necesar să se înlocuiască modelul de acord conform recomandării Consiliului din 2003 cu un model actualizat,

ȚINÂND SEAMA de faptul că această nevoie este recunoscută și de Programul de la Stockholm, al cărui punct 4.3.1 afirmă că modelul de acord privind constituirea unor echipe comune de anchetă ar trebui actualizat,

ȚINÂND SEAMA de faptul că principalul obiectiv al unei echipe comune de anchetă este de a obține informații și probe privind infracțiunea pentru care a fost inițiată ancheta,

ÎNCURAJEAZĂ autoritățile competente ale statelor membre care doresc să constituie o echipă comună de anchetă conform prevederilor deciziei-cadru și ale convenției împreună cu autorități competente din alte state membre să utilizeze, după caz, modelul de acord care figurează în anexa la prezenta rezoluție pentru a conveni asupra modalităților pentru echipa comună de anchetă.

Adoptată la Bruxelles, 26 februarie 2010.

Pentru Consiliu

Președintele

F. CAAMAÑO

---

(1)  JO C 197, 12.7.2000, p. 3.

1

(2)  JO L 162, 20.6.2002, p. 1.

2

(3)  JO C 121, 23.5.2003, p. 1.

3

(4)  Documentul 11037/05 Crimorg 67 Enfopol 88.

4

(5)  Documentul 5526/08 Crimorg 14 Enfopol 13 Eurojust 7 Copen 10.

5

(6)  Documentul 17512/08 Crimorg 217 Enfopol 265 Eurojust 118 Copen 262.

6

(7)  Documentul 17161/09 Crimorg 180 Eurojust 73 Enfopol 310 EJN 39 Copen 243 Enfocustom 137.

7

---

ANEXĂ

MODEL DE ACORD PRIVIND CONSTITUIREA UNEI ECHIPE COMUNE DE ANCHETĂ

În conformitate cu articolul 13 din Convenția privind asistența judiciară reciprocă în materie penală între statele membre ale Uniunii Europene din 29 mai 2000
   (1)
  (denumită în continuare „convenția”) și cu Decizia-cadru a Consiliului din 13 iunie 2002 privind echipele comune de anchetă
   (2)
  (denumită în continuare „decizia-cadru”)

1.   Părțile la acord

Următoarele părți au încheiat un acord privind constituirea unei echipe comune de anchetă (denumită în continuare „JIT”):

| 1. | [Numele primei agenții/administrații competente a unui stat membru ca parte la acord] |
| --- | --- |

1.

[Numele primei agenții/administrații competente a unui stat membru ca parte la acord]

și

| 2. | [Numele celei de a doua agenții/administrații competente a unui stat membru ca parte la acord] |
| --- | --- |

2.

[Numele celei de a doua agenții/administrații competente a unui stat membru ca parte la acord]

| 3. | [Numele ultimei agenții/administrații competente a unui stat membru ca parte la acord] |
| --- | --- |

3.

[Numele ultimei agenții/administrații competente a unui stat membru ca parte la acord]

Părțile la acord pot decide de comun acord să invite agențiile/administrațiile altor state membre să devină părți la prezentul acord. Pentru eventualele înțelegeri cu țările terțe, organismele competente în temeiul dispozițiilor adoptate în cadrul tratatelor și organismele internaționale implicate în activitățile JIT, a se vedea apendicele I.

2.   Obiectivul JIT

Acordul se referă la constituirea unei JIT în scopul următor:

Descrierea obiectivului specific al JIT. Acesta ar trebui să includă circumstanțele în care a fost comisă (au fost comise) infracțiunea (infracțiunile) anchetată (anchetate), (data, locul și natura).

Părțile pot redefini, de comun acord, obiectivul specific al JIT.

3.   Abordarea

Părțile la acord pot conveni asupra unui plan de acțiune operațional (OAP) care stabilește liniile directoare conform cărora va fi realizat obiectivul JIT (3).

4.   Perioada care face obiectul acordului

În conformitate cu articolul 13 alineatul (1) din convenție și cu articolul 1 alineatul (1) din decizia-cadru, JIT se constituie pentru o perioadă limitată. În ceea ce privește prezentul acord, JIT poate interveni în cursul următoarei perioade:

de la

[menționați data]

până la

[menționați data]

Data expirării menționată în prezentul acord poate fi prelungită prin acord reciproc al părților în forma menționată în apendicele II la prezentul model de acord.

5.   Statul membru (statele membre) în care va interveni JIT

JIT va interveni în următorul (următoarele) stat membru (state membre):

[Indicați statul (statele) membru (membre) în care JIT urmează să intervină]

În conformitate cu articolul 13 alineatul (3) litera (b) din convenție și cu articolul 1 alineatul (3) litera (b) din decizia-cadru, echipa își desfășoară operațiunile în conformitate cu legislația statului membru pe teritoriul căruia intervine în orice moment. Dacă JIT își transferă baza operațională într-un alt stat membru, în acest caz se aplică legislația respectivului stat membru.

6.   Conducătorul (conducătorii) JIT
   (4)

Părțile au desemnat următoarea persoană în calitate de conducător al JIT pentru a reprezenta autoritățile competente în statul membru (statele membre) în care intervine echipa și sub conducerea căruia membrii JIT trebuie să își îndeplinească sarcinile în statul membru de care acesta aparține:

| Stat membru | Detașare de la (numele organismului) | Nume | Grad și afiliere (autoritatea judiciară, autoritatea polițienească sau altă autoritate competentă) |
| --- | --- | --- | --- |
| — | — | — | — |
| — | — | — | — |

Stat membru

Detașare de la (numele organismului)

Nume

Grad și afiliere (autoritatea judiciară, autoritatea polițienească sau altă autoritate competentă)

—

—

—

—

—

—

—

—

În cazul în care oricare dintre persoanele sus-menționate se află în imposibilitatea de a-și exercita atribuțiile, înlocuitorul său va fi indicat fără întârziere, cu acordul reciproc al părților, într-un apendice la prezentul acord. În caz de urgență, va fi suficient ca părțile din cadrul JIT să trimită o scrisoare de notificare privind înlocuitorul. O astfel de notificare este confirmată ulterior într-un apendice la acord.

7.   Membrii JIT

În plus față de persoanele menționate la articolul 6, următoarele persoane (5) sunt membri ai JIT:

| Stat membru | Detașare de la (numele organismului) | Nume/număr de identificare (6) | Grad și afiliere (autoritatea judiciară, autoritatea polițienească sau altă autoritate competentă) | Rol |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | — | — | — | — |
| — | — | — | — | — |

Stat membru

Detașare de la (numele organismului)

Nume/număr de identificare (6)

Grad și afiliere (autoritatea judiciară, autoritatea polițienească sau altă autoritate competentă)

Rol

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

În cazul în care persoanele sus-menționate sunt împiedicate să își ducă la îndeplinire sarcinile, va fi desemnat un înlocuitor fără întârziere, printr-un apendice la prezentul acord sau prin notificare scrisă trimisă de conducătorul JIT competent.

8.   Participanți în cadrul unei echipe comune de anchetă

Dispozițiile privind participanții (7) în cadrul echipelor comune de anchetă sunt abordate în apendicele corespunzător la prezentul acord.

9.   Probe

Părțile îi (le) încredințează conducătorului sau unui membru (unor membri) al (ai) echipei comune de anchetă sarcina de a oferi consiliere în ceea ce privește obținerea de probe. Rolul acestuia sau acesteia include oferirea de orientări membrilor JIT cu privire la aspectele și procedurile de care trebuie să se țină seama în obținerea de probe. Persoana (persoanele) care îndeplinesc această funcție trebuie indicată (indicate) aici.

În cadrul OAP, părțile se pot informa reciproc în ceea ce privește depunerea de mărturie de către membrii JIT.

10.   Condiții generale ale acordului

În general, se aplică condițiile prevăzute la articolul 13 din convenție și în decizia-cadru, astfel cum sunt puse în aplicare de fiecare stat membru în care intervine JIT.

11.   Modificări aduse acordului

Modificările aduse acordului includ, dar nu se limitează la următoarele:

| (a) | includerea noilor membri ai JIT; |
| --- | --- |

(a)

includerea noilor membri ai JIT;

| (b) | modificările aduse obiectivului prevăzut la articolul 2 din prezentul acord; |
| --- | --- |

(b)

modificările aduse obiectivului prevăzut la articolul 2 din prezentul acord;

| (c) | completările sau modificările aduse actualelor articole. |
| --- | --- |

(c)

completările sau modificările aduse actualelor articole.

iau forma prevăzută în apendicele III la prezentul model de acord, sunt semnate de către părți și sunt anexate versiunii originale.

12.   Evaluarea internă

Cel puțin la fiecare șase luni, conducătorii JIT evaluează progresele înregistrate în ceea ce privește obiectivul general al JIT, definind și abordând orice probleme identificate astfel.

După încetarea funcționării JIT, părțile pot, după caz, să stabilească o întâlnire pentru a evalua evoluția JIT.

JIT poate elabora un raport privind funcționarea, care poate indica modul în care planul de acțiune operațional a fost implementat și ce rezultate au fost obținute.

13.   Înțelegeri specifice ale acordului (pentru a se evita încărcarea excesivă a acordului, unele sau toate punctele prevăzute la 13.1-13.11 pot fi încadrate în OAP)

Se pot aplica următoarele înțelegeri speciale în cadrul prezentului acord (de remarcat că o serie dintre aceste aspecte sunt de asemenea reglementate prin convenție și prin decizia-cadru):

(De menționat, dacă este cazul. Următoarele subcapitole au scopul de a evidenția posibilele aspecte care trebuie descrise în mod specific).

| 13.1. | Termenii în care membrii detașați ai JIT pot fi excluși atunci când se iau măsuri de cercetare |
| --- | --- |

13.1.

Termenii în care membrii detașați ai JIT pot fi excluși atunci când se iau măsuri de cercetare

| 13.2. | Condițiile specifice în care membrii detașați pot desfășura anchete în statul membru în care are loc operațiunea |
| --- | --- |

13.2.

Condițiile specifice în care membrii detașați pot desfășura anchete în statul membru în care are loc operațiunea

| 13.3. | Condițiile specifice în care un membru detașat al unei JIT poate solicita autorităților sale naționale să ia măsurile solicitate de echipă fără a prezenta o solicitare scrisă |
| --- | --- |

13.3.

Condițiile specifice în care un membru detașat al unei JIT poate solicita autorităților sale naționale să ia măsurile solicitate de echipă fără a prezenta o solicitare scrisă

| 13.4. | Condițiile în care membrii detașați pot schimba informații provenite de la autoritățile de detașare |
| --- | --- |

13.4.

Condițiile în care membrii detașați pot schimba informații provenite de la autoritățile de detașare

| 13.5. | Dispozițiile privind media, în special nevoia de consultare înaintea prezentării comunicatelor de presă și a reuniunilor de informare formale. |
| --- | --- |

13.5.

Dispozițiile privind media, în special nevoia de consultare înaintea prezentării comunicatelor de presă și a reuniunilor de informare formale.

| 13.6. | Dispoziții privind confidențialitatea prezentului acord. |
| --- | --- |

13.6.

Dispoziții privind confidențialitatea prezentului acord.

| 13.7. | Trebuie stabilită limba care urmează a fi utilizată pentru comunicare. |
| --- | --- |

13.7.

Trebuie stabilită limba care urmează a fi utilizată pentru comunicare.

| 13.8. | Dispoziții specifice privind cheltuielile:






  13.8.1. | Dispoziții privind asigurarea membrilor detașați ai JIT; |
| --- | --- | --- |

13.8.

Dispoziții specifice privind cheltuielile:

13.8.1.

Dispoziții privind asigurarea membrilor detașați ai JIT;

| 13.8.2. | Dispoziții privind cheltuielile implicate de traducere/interpretare/ascultarea convorbirilor telefonice etc. |
| --- | --- |

13.8.2.

Dispoziții privind cheltuielile implicate de traducere/interpretare/ascultarea convorbirilor telefonice etc.

| 13.8.3. | Dispoziții privind traducerea, de exemplu, a documentelor obținute în limba celorlalți membri ai JIT, precum și în limba oficială de comunicare (dacă este diferită), deoarece aceasta poate implica cheltuieli semnificative (inutile); |
| --- | --- |

13.8.3.

Dispoziții privind traducerea, de exemplu, a documentelor obținute în limba celorlalți membri ai JIT, precum și în limba oficială de comunicare (dacă este diferită), deoarece aceasta poate implica cheltuieli semnificative (inutile);

| 13.8.4. | Dispoziții privind cheltuielile legate de bunurile confiscate sau venitul realizat din valorificarea acestora. |
| --- | --- |

13.8.4.

Dispoziții privind cheltuielile legate de bunurile confiscate sau venitul realizat din valorificarea acestora.

| 13.9. | Condițiile în care poate fi acordată asistență în temeiul convenției și al altor înțelegeri |
| --- | --- |

13.9.

Condițiile în care poate fi acordată asistență în temeiul convenției și al altor înțelegeri

| 13.10. | Norme specifice privind protecția datelor






  13.10.a | Confidențialitatea și utilizarea informațiilor deja existente și/sau obținute pe parcursul funcționării JIT. |
| --- | --- | --- |

13.10.

Norme specifice privind protecția datelor

13.10.a

Confidențialitatea și utilizarea informațiilor deja existente și/sau obținute pe parcursul funcționării JIT.

| 13.11. | Condițiile în care membrii detașați pot purta/face uz de arme |
| --- | --- |

13.11.

Condițiile în care membrii detașați pot purta/face uz de arme

Încheiat la (locul semnării), (data)

(Semnăturile tuturor părților)

---

(1)  JO C 197, 12.7.2000, p. 3.

1

(2)  JO L 162, 20.6.2002, p. 1.

2

(3)  Din perspectiva legislației naționale relevante și a cerințelor privind divulgarea, OAP ar putea fi inclus în acordul privind JIT sau ca apendice la acord sau tratat ca document confidențial separat. În toate cazurile autoritățile competente care semnează acordul sunt conștiente de conținutul OAP. OAP trebuie să fie un document flexibil care să includă modalități practice cu privire la o strategie comună și la modul în care poate fi realizat obiectivul JIT menționat la articolul 2, incluzând modalitățile practice care nu sunt acoperite în alt mod de acest acord.

3

O listă de verificare privind puncte referitoare la eventualul conținut al OAP figurează în apendicele IV la modelul de acord.

(4)  Se aplică articolul 1 alineatul (3) litera (a) din decizia-cadru, conform căruia conducătorul echipei este un reprezentant al autorității competente – care participă la cercetările penale – din statul membru pe teritoriul căruia funcționează echipa.

4

(5)  JIT poate include reprezentanți ai autorității judiciare, ai autorității polițienești sau ai altei autorități competente cu funcții de anchetare.

5

La această rubrică, JIT poate include, de asemenea, membri ai Eurojust atunci când funcționează ca autorități naționale competente, conform articolului 9f din Decizia 2002/187/JAI a Consiliului din 28 februarie 2002 de instituire a Eurojust în scopul consolidării luptei împotriva formelor grave de criminalitate. Aceștia sunt membrii naționali ai Eurojust, adjuncții și asistenții acestora – precum și alte persoane care, în conformitate cu legislația națională, sunt și membri ai birourilor naționale, și anume experți naționali detașați.

Autoritățile polițienești pot include membri ai unităților naționale Europol ale statelor membre. Aceste unități naționale își au sediul în statele membre și sunt autorități polițienești naționale. Și ofițerii de legătură ai statelor membre la Europol își păstrează capacitatea de a acționa în calitate de autorități polițienești naționale.

(6)  În cazul în care există motive întemeiate pentru protejarea identității unuia sau mai multor membri ai JIT, de exemplu în cazurile de anchete sub acoperire sau în cazurile de terorism care necesită securitate maximă, respectivelor persoane trebuie să li se atribuie numere de identificare, în măsura în care o permite legislația națională a statului membru parte la acord. Numerele atribuite trebuie incluse într-un document confidențial. În cazul în care nu este posibil să se atribuie un număr de identificare, se poate conveni ca identitatea membrilor să fie prezentată într-un document confidențial, care este atașat la prezentul acord și care este pus la dispoziția tuturor părților.

6

(7)  Participanții în cadrul unei echipe comune de anchetă sunt desemnați de țări terțe, Eurojust, Europol, Comisie (OLAF), organisme competente în temeiul dispozițiilor adoptate în cadrul tratatelor și de organizațiile internaționale care participă la activități în cadrul unei echipe comune de anchetă, ca părți la acordul care figurează în apendicele I la prezentul model de acord.

7

Apendicele I

LA MODELUL DE ACORD PRIVIND CONSTITUIREA UNEI ECHIPE COMUNE DE ANCHETĂ

Participanți în cadrul unei echipe comune de anchetă

Înțelegerea cu Europol/Eurojust/Comisie (OLAF), cu organisme competente în temeiul dispozițiilor adoptate în cadrul tratatelor, cu alte organisme internaționale sau cu țări terțe

1.   Părțile la înțelegere

și

și

[...] și [...]

au convenit că următoarele persoane din partea (numele părților la acord care nu sunt state membre) vor participa la o echipă comună de anchetă, constituită prin acord la [...] (data și locul acordului la care este anexat prezentul apendice).

2.   Participanți în cadrul unei echipe comune de anchetă

Următoarele persoane vor participa în cadrul unei echipe comune de anchetă:

| Stat/Organizație | Detașare de la (numele agenției/organismului) | Nume | Grad și afiliere | Rol |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | — | — | — | — |
| — | — | — | — | — |

Stat/Organizație

Detașare de la (numele agenției/organismului)

Nume

Grad și afiliere

Rol

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Statul membru [...] a decis că membrii săi naționali ai Eurojust vor participa la o echipă comună de anchetă în calitate de autoritate națională competentă (1).

În cazul în care oricare dintre persoanele sus-menționate se află în imposibilitatea de a-și exercita atribuțiile, înlocuitorul său va fi indicat într-un apendice la prezentul acord. În caz de urgență, va fi suficient ca partea să trimită o scrisoare de notificare privind înlocuitorul. O astfel de notificare este confirmată ulterior într-un apendice la acord.

3.   Înțelegeri specifice

Participarea persoanelor sus-menționate va fi supusă următoarelor condiții și se va face numai în următoarele scopuri:

3.1.   Numele primei părți la acord care nu este un stat membru

3.1.1.   Scopul participării

3.1.2.   Drepturile conferite (dacă există)

3.1.3.   Dispoziții privind costurile

3.1.4.   Dispoziții specifice privind sau permițând realizarea scopului participării

3.1.5.   Alte dispoziții sau condiții specifice (2)

3.1.6.   Norme specifice privind protecția datelor

3.2.   A doua parte la acord care nu este un stat membru (după caz)

3.2.1.   [...]

4.   Înțelegeri specifice referitoare la participarea Europol
   (3)

4.1.   Principiile participării

4.1.1.   Personalul Europol care participă la JIT acordă asistență membrilor echipei în conformitate cu Decizia Europol și în conformitate cu legislația națională a statului membru în care intervine echipa.

4.1.2.   Personalul Europol care participă la JIT își desfășoară activitatea conform orientărilor oferite de conducătorul (conducătorii) echipei, astfel cum se prevede la punctul [...] din acord, și furnizează asistența necesară pentru a realiza obiectivele și scopul JIT, astfel cum au fost definite de conducătorul (conducătorii) echipei.

4.1.3.   Personalul Europol are dreptul de a nu îndeplini sarcini despre care consideră că încalcă obligațiile care îi revin în temeiul Deciziei Europol. În acest caz, membrii personalului Europol îl informează pe director sau pe reprezentantul acestuia. Europol se consultă cu conducătorul (conducătorii) echipei în vederea găsirii unei soluții reciproc avantajoase.

4.1.4.   Personalul Europol care participă la JIT nu este implicat în adoptarea niciunei măsuri coercitive. Cu toate acestea, personalul Europol care participă la JIT poate fi prezent, sub coordonarea conducătorului (conducătorilor) echipei, pe parcursul activităților operaționale ale JIT, pentru a oferi consiliere și asistență la fața locului membrilor echipei care execută măsuri coercitive, cu condiția să nu existe constrângeri juridice la nivel național în locul în care intervine echipa.

4.1.5.   Articolul 11 litera (a) din Protocolul privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene nu se aplică personalului Europol care participă la JIT (4).

4.1.6.   Pe perioada operațiunilor unei JIT, membrii personalului Europol sunt supuși, în ceea ce privește infracțiunile comise împotriva lor sau de aceștia, legislației naționale a statului membru în care se desfășoară operațiunile aplicabile persoanelor cu funcții comparabile.

4.2.   Tipul de asistență

4.2.1.   Participarea personalului Europol va oferi o gamă largă de servicii de sprijin, în conformitate cu Decizia Consiliului privind Europol, în măsura în care se solicită sau este necesar. Acestea vor include, printre altele, sprijin analitic operațional și strategic, în special prin intermediul fișierului (fișierelor) de lucru pentru analiză (AWF) [numele fișierului (fișierelor) de lucru și al(e) proiectelor aferente]. Atunci când este necesar și la solicitarea conducătorului (conducătorilor) echipei, Europol poate sprijini JIT prin desfășurarea unui „birou mobil al Europol” sau al altor echipamente tehnice, dacă sunt disponibile și în conformitate cu standardele de securitate ale Europol.

4.2.2.   Personalul Europol care participă la JIT poate oferi asistență pentru toate activitățile, în special oferind o platformă de comunicare, sprijin strategic, tehnic și în privința metodelor criminalistice, expertiză tactică și operațională și consiliere tuturor membrilor JIT, după cum solicită conducătorul (conducătorii) echipei.

4.2.3.   În limitele cadrului său juridic, Europol facilitează schimbul de informații securizat între părțile la JIT și statele și/sau organismele UE și organizațiile internaționale neparticipante în cazul în care este solicitat de către conducătorul (conducătorii) echipei.

4.3.   Accesul la sistemul de prelucrare a informațiilor Europol

4.3.1.   Personalul Europol care participă la JIT are acces la sistemele de prelucrare a informațiilor ale Europol menționate la articolul 10 din Decizia Europol. Accesul se acordă, în conformitate cu dispozițiile Deciziei Europol și cu standardele de securitate și de protecție a datelor aplicabile, pe durata participării la activitatea JIT.

4.3.2.   Personalul poate colabora în mod direct cu membrii echipei comune de anchetă și le poate furniza acestora, precum și membrilor detașați ai echipei, în conformitate cu Decizia Europol, informații provenind de la oricare dintre componentele sistemelor de prelucrare a informațiilor menționate la articolul 10 din Decizia Europol. Trebuie respectate condițiile și restricțiile privind utilizarea informațiilor.

4.3.3.   Informațiile obținute de un membru al personalului Europol pe parcursul participării sale în cadrul unei JIT pot, cu acordul și pe răspunderea statului membru care a furnizat informațiile respective, să fie incluse în oricare dintre componentele sistemelor de prelucrare a informațiilor menționate la articolul 10 din Decizia Europol, în conformitate cu condițiile prevăzute de aceasta.

4.4.   Costuri și echipament

4.4.1.   Statul membru în care se desfășoară activitățile de anchetă este răspunzător de furnizarea echipamentului tehnic (spațiu pentru birouri, telecomunicații etc.) necesar pentru îndeplinirea sarcinilor și suportă costurile ocazionate. Respectivul stat membru asigură, de asemenea, mijloacele de comunicare pentru birouri și alt echipament tehnic necesar pentru schimbul (criptat) de date. Costurile sunt suportate de statul membru în cauză.

4.4.2.   Europol acoperă costurile ocazionate de participarea personalului Europol în cadrul unei echipe comune de anchetă, în special în ceea ce privește asigurarea și salariile personalului, precum și cazarea și cheltuielile de transport. Europol acoperă, de asemenea, costurile pentru echipamentul special menționat la punctele 4.1 și 4.2 de mai sus.

Data/semnături (5)

---

(1)  Prezentul paragraf se elimină în cazul în care nu se aplică.

(2)  De exemplu, trimiterile la cadrul juridic de bază sau la cadrul juridic aplicabil, etc.

(3)  De introdus numai în cazul în care Europol face parte din JIT. Aceste norme au fost adoptate de Consiliul de administrație al Europol la 9 iulie 2009 (Dosarul nr. 3710-426r6) și un model de înțelegere privind JIT a fost adoptat de Consiliul de administrație al Europol la 18 noiembrie 2009 (Dosarul nr. 2610-74r2). Informații actualizate pot fi găsite pe site-ul web al Europol: http://www.europol.europa.eu

(4)  Protocolul privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene (versiune consolidată), JO C 115, 9.5.2008, p. 266.

(5)  Semnăturile părților la această înțelegere.

Apendicele II

LA MODELUL DE ACORD PRIVIND CONSTITUIREA UNEI ECHIPE COMUNE DE ANCHETĂ

Acord privind prelungirea activității unei echipe comune de anchetă

În conformitate cu articolul 13 alineatul (1) din Convenția privind asistența judiciară reciprocă în materie penală între statele membre ale Uniunii Europene din 29 mai 2000 (1) și cu articolul 1 alineatul (1) din Decizia-cadru a Consiliului din 13 iunie 2002 privind echipele comune de anchetă (2).

Părțile au convenit să prelungească activitatea echipei comune de anchetă (denumită în continuare „JIT”) constituită prin acordul din [a se introduce data], semnat la [a se introduce locul semnării acordului], un exemplar din acord fiind prevăzut în anexă.

Părțile consideră că activitatea JIT ar trebui prelungită după perioada pentru care a fost constituită [a se introduce data la care se încheie această perioadă], deoarece obiectivul stabilit la articolul [a se introduce articolul privind obiectivul JIT] nu a fost încă realizat.

Circumstanțele care necesită prelungirea activității JIT au fost atent examinate de toate părțile. Prelungirea activității JIT este considerată esențială pentru realizarea obiectivului pentru care a fost constituită JIT.

Prin urmare, JIT va funcționa în continuare până la [a se introduce data la care se încheie noua perioadă]. Perioada menționată anterior poate fi prelungită în continuare de către părți prin acord reciproc.

Data/Semnătura

---

(1)  JO C 197, 12.7.2000, p. 3.

(2)  JO L 162, 20.6.2002, p. 1.

Apendicele III

LA MODELUL DE ACORD PRIVIND CONSTITUIREA UNEI ECHIPE COMUNE DE ANCHETĂ

Formulare sugerată pentru modificări, altele decât modificarea perioadei pentru care a fost constituită JIT

În conformitate cu articolul 13 alineatul (1) din Convenția privind asistența judiciară reciprocă în materie penală între statele membre ale Uniunii Europene din 29 mai 2000 (1) și cu articolul 1 alineatul (1) din Decizia-cadru a Consiliului din 13 iunie 2002 privind echipele comune de anchetă (2), în temeiul căreia a fost constituită prezenta echipă comună de anchetă:

Părțile au convenit să modifice acordul scris privind constituirea unei echipe comune de anchetă (denumită în continuare „JIT”) din [a se introduce data], semnat la [a se introduce locul], un exemplar din acord fiind prevăzut în anexă.

Semnatarii au convenit cu privire la modificarea acordului menționat, după cum urmează:

| 1. | (Modificare ...) |
| --- | --- |

1.

(Modificare ...)

| 2. | (Modificare ...) |
| --- | --- |

2.

(Modificare ...)

Circumstanțele care necesită modificarea acordului privind JIT au fost atent examinate de toate părțile. Modificarea (modificările) adusă (aduse) acordului privind JIT este considerată esențială/sunt considerate esențiale pentru realizarea obiectivului pentru care a fost constituită JIT.

Data/Semnătura

---

(1)  JO C 197, 12.7.2000, p. 3.

(2)  JO L 162, 20.6.2002, p. 1.

Apendicele IV

Propunere de listă de verificare pentru planul de acțiune operațional (OAP) (1)

Următoarele puncte pot fi abordate de către părți:

Introducere– descrierea obiectivului JIT. În mod normal textul de la punctul „Obiectivul JIT” din acordul privind JIT ar trebui să fie suficient

Procedură operațională– identificarea locului (locurilor) în care este probabil ca JIT să intervină, descrierea modului în care va fi gestionată JIT și în care se va desfășura ancheta, ținându-se seama de legislația națională, de orientări și de procedură

Rolul membrilor JIT și/sau al participanților la JIT– identificarea și descrierea diferitelor roluri operaționale și a sarcinilor fiecărui membru al JIT și/sau participant la JIT (stat membru al UE, Europol, Eurojust, OLAF), în cazul în care nu au fost încă descrise în Acordul privind JIT

Măsurile speciale sau specifice care trebuie puse în aplicare– identificarea și descrierea activității de anchetă care necesită măsuri speciale sau o procedură specială, de exemplu copii suspecți, victime, mediu de lucru periculos/ostil

Operațiuni și competențe de anchetare– identificarea și descrierea tehnicilor operaționale/de anchetă speciale la care se va recurge pe parcursul anchetei, de exemplu supravegherea care atentează la intimitate, informatorii, ofițerii sub acoperire, interceptarea comunicațiilor etc. și legislația/procedurile aferente

Schimbul de informații și comunicarea– descrierea modului în care se va face schimb de informații și a procedurilor utilizate pentru comunicare și identificarea partenerului sau agenției competente, de exemplu Europol, Eurojust, OLAF, SECI, Interpol; poate fi necesar să se convină asupra unei limbi utilizate pentru comunicare; luarea în considerare a utilizării mijloacelor de comunicare securizate (SIENA) ale Europol și a fișierelor de lucru pentru analiză (AWF) ca mijloace pentru un mediu securizat de păstrare a informațiilor sensibile

Evaluarea informațiilor secrete și atribuirea sarcinilor– descrierea procesului de colectare și utilizare a informațiilor secrete și a oricăror orientări aferente

Anchete financiare– luarea în considerare a nevoii de urmărire a „traseului banilor”

Colectarea probelor– identificarea în funcție de jurisdicție (jurisdicții) a oricărei legislații, orientări, proceduri etc. de care trebuie să se țină seama, inclusiv agenția/individul răspunzătoare(răspunzător), necesitatea de a traduce probele

Urmărirea penală– identificarea autorității competente în fiecare țară/jurisdicție și a oricăror orientări privind deciziile de urmărire penală, inclusiv a rolului Eurojust în această privință

Depunerea de mărturie– identificarea probabilității și a procedurilor pentru fiecare jurisdicție în ceea ce privește cerința de depunere de mărturie pentru membrii JIT

Dezvăluirea– descrierea normelor și procedurilor pentru toate jurisdicțiile în care este probabil ca JIT să intervină

Reuniunile operaționale și strategice– identificarea și descrierea reuniunilor care vor avea loc, frecvența acestora și participanții

Administrație și logistică– în aceasta secțiune ar trebui abordate orice chestiuni privind administrația, echipamentul (precum spațiile pentru birouri, vehiculele, echipamentul IT sau orice alt echipament tehnic), resursele, personalul, media, chestiunile privind confidențialitatea etc.

Traducere

Spații pentru birouri

Vehicule

Alte echipamente tehnice

---

(1)  Conținutul OAP este un document evolutiv care reflectă chestiunile practice privind o echipă comună de anchetă. OAP ar trebui să fie conform cu secțiunea 13, „Înțelegeri specifice”, din Acordul privind JIT. Unele elemente din secțiunea 13 pot fi incluse în OAP.

---

AVIZE

Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor

| 19.3.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 70/13 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 70/13

---

Avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Agenției pentru gestionarea operațională a unor sisteme informatice de mari dimensiuni în spațiul de libertate, securitate și justiție și privind Propunerea de decizie a Consiliului de încredințare a atribuțiilor privind gestionarea operațională SIS II și VIS, în aplicarea titlului VI din Tratatul UE, agenției instituite prin Regulamentul XX

2010/C 70/02

AUTORITATEA EUROPEANĂ PENTRU PROTECȚIA DATELOR,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 16,

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolul 8,

având în vedere Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (1),

având în vedere solicitarea unui aviz în conformitate cu articolul 28 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date, transmis AEPD la 11 august 2009 (2),

ADOPTĂ PREZENTUL AVIZ:

I.   INTRODUCERE – CONTEXTUL AVIZULUI

Descrierea propunerilor

| 1. | La 24 iunie 2009, Comisia a adoptat un pachet legislativ de instituire a Agenției pentru gestionarea operațională a unor sisteme informatice de mari dimensiuni în spațiul de libertate, securitate și justiție. Pachetul este compus dintr-o propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a agenției și o propunere de decizie a Consiliului de conferire a atribuțiilor privind gestionarea operațională a SIS II și VIS, în aplicarea titlului VI din Tratatul privind UE (3), agenției. Cele două propuneri sunt explicate mai detaliat într-un comunicat adoptat la aceeași dată (4). La 11 august 2009, propunerile și comunicarea au fost transmise AEPD în scopul consultării, împreună cu evaluarea impactului și cu rezumatul evaluării impactului (5). |
| --- | --- |

1.

La 24 iunie 2009, Comisia a adoptat un pachet legislativ de instituire a Agenției pentru gestionarea operațională a unor sisteme informatice de mari dimensiuni în spațiul de libertate, securitate și justiție. Pachetul este compus dintr-o propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a agenției și o propunere de decizie a Consiliului de conferire a atribuțiilor privind gestionarea operațională a SIS II și VIS, în aplicarea titlului VI din Tratatul privind UE (3), agenției. Cele două propuneri sunt explicate mai detaliat într-un comunicat adoptat la aceeași dată (4). La 11 august 2009, propunerile și comunicarea au fost transmise AEPD în scopul consultării, împreună cu evaluarea impactului și cu rezumatul evaluării impactului (5).

| 2. | Regulamentul propus are ca temei juridic titlul IV din Tratatul CE. Întrucât utilizarea sistemelor SIS II și VIS pentru cooperarea polițienească și judiciară în materie penală are actualmente ca temei titlul VI din Tratatul privind UE, regulamentul propus este completat de o propunere de decizie a Consiliului care are ca temei juridic titlul VI din Tratatul privind UE. |
| --- | --- |

2.

Regulamentul propus are ca temei juridic titlul IV din Tratatul CE. Întrucât utilizarea sistemelor SIS II și VIS pentru cooperarea polițienească și judiciară în materie penală are actualmente ca temei titlul VI din Tratatul privind UE, regulamentul propus este completat de o propunere de decizie a Consiliului care are ca temei juridic titlul VI din Tratatul privind UE.

| 3. | Instrumentele juridice respective care instituie sistemele SIS II, VIS și Eurodac prevăd că responsabilitatea gestionării operaționale a acestor trei sisteme revine Comisiei (6). În cazul sistemelor SIS II și VIS, această dispoziție este valabilă pentru o perioadă de tranziție, după care responsabilitatea pentru gestionarea operațională va fi preluată de către o autoritate de gestionare. Într-o declarație comună din 7 iunie 2007, Parlamentul European și Consiliul au invitat Comisia să prezinte, în urma unei evaluări a impactului în cadrul căreia se analizează opțiuni, propunerile legislative necesare de atribuire a gestionării operaționale pe termen lung a sistemelor SIS II și VIS unei agenții (7). Această invitație a condus la propunerile actuale. |
| --- | --- |

3.

Instrumentele juridice respective care instituie sistemele SIS II, VIS și Eurodac prevăd că responsabilitatea gestionării operaționale a acestor trei sisteme revine Comisiei (6). În cazul sistemelor SIS II și VIS, această dispoziție este valabilă pentru o perioadă de tranziție, după care responsabilitatea pentru gestionarea operațională va fi preluată de către o autoritate de gestionare. Într-o declarație comună din 7 iunie 2007, Parlamentul European și Consiliul au invitat Comisia să prezinte, în urma unei evaluări a impactului în cadrul căreia se analizează opțiuni, propunerile legislative necesare de atribuire a gestionării operaționale pe termen lung a sistemelor SIS II și VIS unei agenții (7). Această invitație a condus la propunerile actuale.

| 4. | Agenția instituită de propunerea de regulament va avea, într-adevăr, responsabilitatea gestionării operaționale a SIS II și VIS, dar și a Eurodac și, eventual, a altor sisteme IT de mari dimensiuni. Referirea la „alte sisteme informatice de mari dimensiuni” va fi discutată la punctele 28-31 din prezentul aviz. Conform preambulului propunerii de regulament, motivele punerii celor trei sisteme informatice de mari dimensiuni și, eventual, a altor sisteme, sub autoritatea unei singure agenții sunt realizarea de sinergii, beneficiul economiilor de proporții, crearea unei mase critice și asigurarea unei rate de utilizare a resurselor de capital și a resurselor umane cât mai ridicată (8). |
| --- | --- |

4.

Agenția instituită de propunerea de regulament va avea, într-adevăr, responsabilitatea gestionării operaționale a SIS II și VIS, dar și a Eurodac și, eventual, a altor sisteme IT de mari dimensiuni. Referirea la „alte sisteme informatice de mari dimensiuni” va fi discutată la punctele 28-31 din prezentul aviz. Conform preambulului propunerii de regulament, motivele punerii celor trei sisteme informatice de mari dimensiuni și, eventual, a altor sisteme, sub autoritatea unei singure agenții sunt realizarea de sinergii, beneficiul economiilor de proporții, crearea unei mase critice și asigurarea unei rate de utilizare a resurselor de capital și a resurselor umane cât mai ridicată (8).

| 5. | Propunerea de regulament instituie o agenție de reglementare care se bucură de autonomie juridică, administrativă și financiară și are personalitate juridică. Agenția va îndeplini sarcinile care sunt conferite autorității de gestionare (sau Comisiei) astfel cum sunt descrise în instrumentele juridice de instituire a sistemelor SIS II, VIS și Eurodac. În plus, agenția va monitoriza cercetarea și, la cererea expresă a Comisiei, va implementa scheme-pilot pentru dezvoltarea și/sau gestionarea operațională a sistemelor informatice de mari dimensiuni, în temeiul titlului IV din Tratatul CE și, eventual, în spațiul mai larg de libertate, securitate și justiție (a se vedea punctele 28-31 de mai jos). |
| --- | --- |

5.

Propunerea de regulament instituie o agenție de reglementare care se bucură de autonomie juridică, administrativă și financiară și are personalitate juridică. Agenția va îndeplini sarcinile care sunt conferite autorității de gestionare (sau Comisiei) astfel cum sunt descrise în instrumentele juridice de instituire a sistemelor SIS II, VIS și Eurodac. În plus, agenția va monitoriza cercetarea și, la cererea expresă a Comisiei, va implementa scheme-pilot pentru dezvoltarea și/sau gestionarea operațională a sistemelor informatice de mari dimensiuni, în temeiul titlului IV din Tratatul CE și, eventual, în spațiul mai larg de libertate, securitate și justiție (a se vedea punctele 28-31 de mai jos).

| 6. | Structura administrativă și de conducere a agenției va cuprinde un comitet director compus dintr-un reprezentant din fiecare stat membru și doi reprezentanți ai Comisiei, un director executiv, numit de comitetul director și grupuri consultative, care furnizează comitetului director expertiza legată de sistemele informatice respective. În prezent, propunerea prevede trei grupuri consultative: pentru SIS II, VIS și Eurodac. |
| --- | --- |

6.

Structura administrativă și de conducere a agenției va cuprinde un comitet director compus dintr-un reprezentant din fiecare stat membru și doi reprezentanți ai Comisiei, un director executiv, numit de comitetul director și grupuri consultative, care furnizează comitetului director expertiza legată de sistemele informatice respective. În prezent, propunerea prevede trei grupuri consultative: pentru SIS II, VIS și Eurodac.

| 7. | Propunerea de decizie a Consiliului conferă agenției sarcinile încredințate autorității de gestionare astfel cum sunt prevăzute în Decizia Consiliului 2007/533/JAI privind SIS II și Decizia Consiliului 2008/633/JAI privind VIS (9). Propunerea de decizie acordă de asemenea Europol statut de observator în cadrul reuniunilor comitetului director al agenției atunci când pe ordinea de zi este inclusă o chestiune legată de SIS II sau de VIS. Europol poate de asemenea să numească câte un reprezentant în grupurile consultative pentru SIS II și VIS (10). Eurojust are de asemenea statut de observator și își poate numi un reprezentant, însă numai în ceea ce privește SIS II. |
| --- | --- |

7.

Propunerea de decizie a Consiliului conferă agenției sarcinile încredințate autorității de gestionare astfel cum sunt prevăzute în Decizia Consiliului 2007/533/JAI privind SIS II și Decizia Consiliului 2008/633/JAI privind VIS (9). Propunerea de decizie acordă de asemenea Europol statut de observator în cadrul reuniunilor comitetului director al agenției atunci când pe ordinea de zi este inclusă o chestiune legată de SIS II sau de VIS. Europol poate de asemenea să numească câte un reprezentant în grupurile consultative pentru SIS II și VIS (10). Eurojust are de asemenea statut de observator și își poate numi un reprezentant, însă numai în ceea ce privește SIS II.

Consultarea AEPD

| 8. | AEPD salută faptul că este consultată cu privire la această chestiune și recomandă menționarea acestei consultări în considerentele propunerilor, astfel cum se face în general în textele legislative asupra cărora a fost consultată AEPD, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 45/2001. |
| --- | --- |

8.

AEPD salută faptul că este consultată cu privire la această chestiune și recomandă menționarea acestei consultări în considerentele propunerilor, astfel cum se face în general în textele legislative asupra cărora a fost consultată AEPD, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 45/2001.

| 9. | Înainte de adoptarea propunerii, AEPD a fost consultată în mod informal. AEPD a salutat această consultare informală și constată cu satisfacție că, în propunerea finală, s-a ținut cont de majoritatea observațiilor sale. |
| --- | --- |

9.

Înainte de adoptarea propunerii, AEPD a fost consultată în mod informal. AEPD a salutat această consultare informală și constată cu satisfacție că, în propunerea finală, s-a ținut cont de majoritatea observațiilor sale.

| 10. | Desigur, AEPD urmărește îndeaproape evoluțiile legate de crearea agenției care urmează să devină responsabilă pentru funcționarea corectă și pentru securitatea bazelor de date cum ar fi SIS II, VIS și Eurodac, care conțin cantități importante de date cu caracter personal. După cum se explică în continuare în prezentul aviz, AEPD nu se opune creării unei astfel de agenții, cu condiția ca anumite riscuri potențiale, care ar putea avea un impact considerabil asupra vieții private a cetățenilor, să fie tratate în mod corespunzător în instrumentul/instrumentele legislativ/legislative de instituire. |
| --- | --- |

10.

Desigur, AEPD urmărește îndeaproape evoluțiile legate de crearea agenției care urmează să devină responsabilă pentru funcționarea corectă și pentru securitatea bazelor de date cum ar fi SIS II, VIS și Eurodac, care conțin cantități importante de date cu caracter personal. După cum se explică în continuare în prezentul aviz, AEPD nu se opune creării unei astfel de agenții, cu condiția ca anumite riscuri potențiale, care ar putea avea un impact considerabil asupra vieții private a cetățenilor, să fie tratate în mod corespunzător în instrumentul/instrumentele legislativ/legislative de instituire.

| 11. | Înainte de a explica acest punct de vedere în mod mai detaliat în părțile III și IV, AEPD va analiza în primul rând, în partea II, impactul asupra actualelor propuneri ale Tratatului de la Lisabona, care a intrat în vigoare la 1 decembrie 2009. În partea V, AEPD va face comentarii referitoare la unele dispoziții specifice din ambele propuneri. |
| --- | --- |

11.

Înainte de a explica acest punct de vedere în mod mai detaliat în părțile III și IV, AEPD va analiza în primul rând, în partea II, impactul asupra actualelor propuneri ale Tratatului de la Lisabona, care a intrat în vigoare la 1 decembrie 2009. În partea V, AEPD va face comentarii referitoare la unele dispoziții specifice din ambele propuneri.

II.   IMPACTUL TRATATULUI DE LA LISABONA

| 12. | Structura juridică a Uniunii Europene s-a schimbat în mod considerabil odată cu intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona la 1 decembrie 2009. În special în ceea ce privește spațiul de libertate, securitate și justiție, competențele UE au fost extinse iar procedurile legislative au fost ajustate. AEPD a analizat impactul modificărilor aduse tratatelor asupra actualelor propuneri. |
| --- | --- |

12.

Structura juridică a Uniunii Europene s-a schimbat în mod considerabil odată cu intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona la 1 decembrie 2009. În special în ceea ce privește spațiul de libertate, securitate și justiție, competențele UE au fost extinse iar procedurile legislative au fost ajustate. AEPD a analizat impactul modificărilor aduse tratatelor asupra actualelor propuneri.

| 13. | Temeiurile juridice menționate în propunerea de regulament sunt articolul 62 alineatul (2) litera (a), articolul 62 alineatul (2) litera (b) punctul (ii), articolul 63 alineatul (1) litera (a), articolul 63 alineatul (3) litera (b) și articolul 66 din Tratatul CE. Textul acestor articole poate fi regăsit în mare parte în articolele 77 alineatul (1) litera (b), 77 alineatul (2) litera (b), 77 alineatul (2) litera (a), 78 alineatul (2) litera (e), 79 alineatul (2) litera (c) și 74 din TFUE. Procedura legislativă care ar trebui urmată pentru adoptarea de măsuri pe baza acestor temeiuri juridice nu se va schimba, procedura de codecizie rămânând aplicabilă sub denumirea modificată de „procedură legislativă ordinară”. Prin urmare, impactul tratatelor modificate asupra temeiului juridic al propunerii de regulament și asupra procedurii legislative aplicabile acesteia pare să fie limitat. |
| --- | --- |

13.

Temeiurile juridice menționate în propunerea de regulament sunt articolul 62 alineatul (2) litera (a), articolul 62 alineatul (2) litera (b) punctul (ii), articolul 63 alineatul (1) litera (a), articolul 63 alineatul (3) litera (b) și articolul 66 din Tratatul CE. Textul acestor articole poate fi regăsit în mare parte în articolele 77 alineatul (1) litera (b), 77 alineatul (2) litera (b), 77 alineatul (2) litera (a), 78 alineatul (2) litera (e), 79 alineatul (2) litera (c) și 74 din TFUE. Procedura legislativă care ar trebui urmată pentru adoptarea de măsuri pe baza acestor temeiuri juridice nu se va schimba, procedura de codecizie rămânând aplicabilă sub denumirea modificată de „procedură legislativă ordinară”. Prin urmare, impactul tratatelor modificate asupra temeiului juridic al propunerii de regulament și asupra procedurii legislative aplicabile acesteia pare să fie limitat.

| 14. | Articolele pe care se bazează în prezent propunerea de decizie a Consiliului sunt articolele 30 alineatul (1) litera (a), 30 alineatul (1) litera (b) și 34 alineatul (2) litera (c) din Tratatul privind UE. În noile tratate, articolul 34 din Tratatul privind UE a fost abrogat. Articolul 30 alineatul (1) litera (a) se înlocuiește cu articolul 87 alineatul (2) litera (a) din TFUE, care creează temeiul pentru măsurile privind colectarea, stocarea și procesarea, analizarea și schimbul de informații relevante, adoptate în conformitate cu procedura legislativă ordinară. Articolul 30 alineatul (1) litera (b) din Tratatul privind UE, care face referire la cooperarea operațională dintre autoritățile competente, se înlocuiește cu articolul 87 alineatul (3) din TFUE care prevede o procedură legislativă specială conform căreia Consiliul hotărăște în unanimitate, după consultarea Parlamentului European. Întrucât cele două proceduri legislative nu sunt compatibile una cu cealaltă, articolul 87 alineatul (2) litera (a) și articolul 87 alineatul (3) TFUE nu mai pot constitui temeiul juridic combinat pentru decizia Consiliului. În consecință, este necesar să se facă o alegere. |
| --- | --- |

14.

Articolele pe care se bazează în prezent propunerea de decizie a Consiliului sunt articolele 30 alineatul (1) litera (a), 30 alineatul (1) litera (b) și 34 alineatul (2) litera (c) din Tratatul privind UE. În noile tratate, articolul 34 din Tratatul privind UE a fost abrogat. Articolul 30 alineatul (1) litera (a) se înlocuiește cu articolul 87 alineatul (2) litera (a) din TFUE, care creează temeiul pentru măsurile privind colectarea, stocarea și procesarea, analizarea și schimbul de informații relevante, adoptate în conformitate cu procedura legislativă ordinară. Articolul 30 alineatul (1) litera (b) din Tratatul privind UE, care face referire la cooperarea operațională dintre autoritățile competente, se înlocuiește cu articolul 87 alineatul (3) din TFUE care prevede o procedură legislativă specială conform căreia Consiliul hotărăște în unanimitate, după consultarea Parlamentului European. Întrucât cele două proceduri legislative nu sunt compatibile una cu cealaltă, articolul 87 alineatul (2) litera (a) și articolul 87 alineatul (3) TFUE nu mai pot constitui temeiul juridic combinat pentru decizia Consiliului. În consecință, este necesar să se facă o alegere.

| 15. | AEPD este de părere că articolul 87 alineatul (2) litera (a) din TFUE ar putea constitui temeiul unic pentru măsura propusă. Acesta ar fi de asemenea opțiunea preferabilă, întrucât utilizarea procedurii legislative ordinare necesită implicarea deplină a Parlamentului European și asigură legitimitatea democratică a propunerii (11). În această privință, trebuie subliniat că propunerea prevede instituirea unei agenții care va fi responsabilă pentru protecția datelor cu caracter personal, care derivă dintr-un drept fundamental recunoscut la articolul 16 din TFUE și la articolul 8 din Carta Drepturilor Fundamentale, care a căpătat un caracter obligatoriu începând cu 1 decembrie 2009. |
| --- | --- |

15.

AEPD este de părere că articolul 87 alineatul (2) litera (a) din TFUE ar putea constitui temeiul unic pentru măsura propusă. Acesta ar fi de asemenea opțiunea preferabilă, întrucât utilizarea procedurii legislative ordinare necesită implicarea deplină a Parlamentului European și asigură legitimitatea democratică a propunerii (11). În această privință, trebuie subliniat că propunerea prevede instituirea unei agenții care va fi responsabilă pentru protecția datelor cu caracter personal, care derivă dintr-un drept fundamental recunoscut la articolul 16 din TFUE și la articolul 8 din Carta Drepturilor Fundamentale, care a căpătat un caracter obligatoriu începând cu 1 decembrie 2009.

| 16. | Desemnarea articolului 87 alineatul (2) litera (a) din TFUE ca temei juridic unic ar permite, în plus, Comisiei să fuzioneze cele două propuneri actuale într-un singur instrument de instituire a agenției, un regulament care ar fi adoptat în baza procedurii legislative ordinare. |
| --- | --- |

16.

Desemnarea articolului 87 alineatul (2) litera (a) din TFUE ca temei juridic unic ar permite, în plus, Comisiei să fuzioneze cele două propuneri actuale într-un singur instrument de instituire a agenției, un regulament care ar fi adoptat în baza procedurii legislative ordinare.

| 17. | În orice eventualitate, AEPD invită Comisia să clarifice situația într-un termen scurt. |
| --- | --- |

17.

În orice eventualitate, AEPD invită Comisia să clarifice situația într-un termen scurt.

III.   INSTITUIREA UNEI AGENȚII DIN PUNCTUL DE VEDERE AL PROTECȚIEI DATELOR

| 18. | După cum s-a menționat mai sus la punctul 3, Parlamentul European și Consiliul au invitat Comisia să analizeze diferite variante și să facă propunerile legislative necesare prin care să atribuie unei agenții gestionarea operațională pe termen lung a sistemelor SIS II și VIS. Eurodac a fost adăugat de către Comisie. În cadrul analizei impactului, Comisia analizează cinci opțiuni pentru gestionarea operativă a celor trei sisteme:






  — | continuarea regimului actual, adică gestionarea de către Comisie, care, în ceea ce privește SIS II și VIS, include o delegare a sarcinilor către două state membre (Austria și Franța); |
| --- | --- | --- |

18.

După cum s-a menționat mai sus la punctul 3, Parlamentul European și Consiliul au invitat Comisia să analizeze diferite variante și să facă propunerile legislative necesare prin care să atribuie unei agenții gestionarea operațională pe termen lung a sistemelor SIS II și VIS. Eurodac a fost adăugat de către Comisie. În cadrul analizei impactului, Comisia analizează cinci opțiuni pentru gestionarea operativă a celor trei sisteme:

—

continuarea regimului actual, adică gestionarea de către Comisie, care, în ceea ce privește SIS II și VIS, include o delegare a sarcinilor către două state membre (Austria și Franța);

| — | similară primei opțiuni, plus delegarea gestionării operaționale a Eurodac autorităților statelor membre; |
| --- | --- |

—

similară primei opțiuni, plus delegarea gestionării operaționale a Eurodac autorităților statelor membre;

| — | instituirea unei noi agenții de reglementare; |
| --- | --- |

—

instituirea unei noi agenții de reglementare;

| — | transferarea gestionării operaționale către Frontex; |
| --- | --- |

—

transferarea gestionării operaționale către Frontex;

| — | transferarea gestionării operaționale a SIS II către Europol și gestionarea în continuare a VIS și Eurodac de către Comisie. |
| --- | --- |

—

transferarea gestionării operaționale a SIS II către Europol și gestionarea în continuare a VIS și Eurodac de către Comisie.

Comisia a analizat aceste opțiuni din patru perspective diferite: operațională, de guvernanță, financiară și juridică.

| 19. | În cadrul analizei juridice, Comisia a comparat felul în care aceste structuri diferite ar permite garantarea eficientă a drepturilor și a libertăților fundamentale, în special protecția datelor cu caracter personal. Comisia a conchis că opțiunile 3 și 4 sunt opțiunile preferabile din acest punct de vedere (12). În ceea ce privește primele două opțiuni, Comisia a menționat posibilele dificultăți legate de monitorizarea de către AEPD care au fost discutate la momentul dezvoltării sistemului SIS II. Referitor la primele două opțiuni, Comisia a menționat de asemenea situația problematică din punctul de vedere al răspunderii, care rezultă din articolul 288 din Tratatul CE (devenit acum articolul 340 din TFUE), în cazul contestării operațiunilor efectuate de către personalul național. |
| --- | --- |

19.

În cadrul analizei juridice, Comisia a comparat felul în care aceste structuri diferite ar permite garantarea eficientă a drepturilor și a libertăților fundamentale, în special protecția datelor cu caracter personal. Comisia a conchis că opțiunile 3 și 4 sunt opțiunile preferabile din acest punct de vedere (12). În ceea ce privește primele două opțiuni, Comisia a menționat posibilele dificultăți legate de monitorizarea de către AEPD care au fost discutate la momentul dezvoltării sistemului SIS II. Referitor la primele două opțiuni, Comisia a menționat de asemenea situația problematică din punctul de vedere al răspunderii, care rezultă din articolul 288 din Tratatul CE (devenit acum articolul 340 din TFUE), în cazul contestării operațiunilor efectuate de către personalul național.

| 20. | AEPD împărtășește opinia Comisiei conform căreia, în perspectiva unei monitorizări din partea AEPD, ar fi preferabil ca responsabilitatea pentru gestionarea operațională a sistemelor de mari dimensiuni cum ar fi SIS II, VIS și Eurodac să revină unei entități a Uniunii. Instituirea unei entități unice ar clarifica în plus chestiunile legate de răspundere și de legislația aplicabilă. Regulamentul (CE) nr. 45/2001 ar fi aplicabil tuturor activităților unei astfel de entități a Uniunii. |
| --- | --- |

20.

AEPD împărtășește opinia Comisiei conform căreia, în perspectiva unei monitorizări din partea AEPD, ar fi preferabil ca responsabilitatea pentru gestionarea operațională a sistemelor de mari dimensiuni cum ar fi SIS II, VIS și Eurodac să revină unei entități a Uniunii. Instituirea unei entități unice ar clarifica în plus chestiunile legate de răspundere și de legislația aplicabilă. Regulamentul (CE) nr. 45/2001 ar fi aplicabil tuturor activităților unei astfel de entități a Uniunii.

| 21. | Următoarea întrebare ar fi, totuși, care ar fi această entitate a Uniunii sau de ce tip ar fi aceasta. Comisia ia în discuție instituirea unei noi agenții și utilizarea a două entități existente: Frontex și Europol. Există un argument puternic împotriva gestionării operaționale a sistemelor informatice de dimensiuni mari de către Frontex sau Europol, întrucât, în exercitarea atribuțiilor lor, Frontex și Europol au interese proprii în utilizarea datelor cu caracter personal. Accesul Europol la SIS II și VIS este deja planificat și se află în discuție adoptarea unor prevederi legislative care ar acorda Europol accesul la sistemul Eurodac (13). AEPD este de părere că ar fi preferabilă o opțiune care ar atribui gestionarea operațională combinată a bazelor de date de mari dimensiuni cum ar fi SIS II, VIS și Eurodac unei entități independente care nu are interese proprii ca utilizator al bazelor de date. O astfel de opțiune ar reduce riscul unei utilizări necorespunzătoare a datelor. În acest context, AEPD dorește să reamintească principiul limitării scopului, un principiu de bază al protecției datelor conform căruia datele cu caracter personal nu pot fi utilizate în scopuri care sunt incompatibile cu scopul pentru care datele au fost procesate inițial (14). |
| --- | --- |

21.

Următoarea întrebare ar fi, totuși, care ar fi această entitate a Uniunii sau de ce tip ar fi aceasta. Comisia ia în discuție instituirea unei noi agenții și utilizarea a două entități existente: Frontex și Europol. Există un argument puternic împotriva gestionării operaționale a sistemelor informatice de dimensiuni mari de către Frontex sau Europol, întrucât, în exercitarea atribuțiilor lor, Frontex și Europol au interese proprii în utilizarea datelor cu caracter personal. Accesul Europol la SIS II și VIS este deja planificat și se află în discuție adoptarea unor prevederi legislative care ar acorda Europol accesul la sistemul Eurodac (13). AEPD este de părere că ar fi preferabilă o opțiune care ar atribui gestionarea operațională combinată a bazelor de date de mari dimensiuni cum ar fi SIS II, VIS și Eurodac unei entități independente care nu are interese proprii ca utilizator al bazelor de date. O astfel de opțiune ar reduce riscul unei utilizări necorespunzătoare a datelor. În acest context, AEPD dorește să reamintească principiul limitării scopului, un principiu de bază al protecției datelor conform căruia datele cu caracter personal nu pot fi utilizate în scopuri care sunt incompatibile cu scopul pentru care datele au fost procesate inițial (14).

| 22. | O opțiune care nu este luată în discuție de către Comisie este gestionarea operațională a sistemelor de către Comisia însăși, fără delegare către autoritățile naționale. Altă opțiune apropiată de aceasta este instituirea unei agenții executive în locul unei agenții de reglementare. Cu toate că nu există argumente de principiu, din punctul de vedere al protecției datelor, împotriva asumării sarcinii de către Comisie (Comisia nu este utilizator al acestor sisteme), AEPD înțelege beneficiile de natură practică ale instituirii unei agenții separate. Alegerea unei agenții de reglementare în locul unei agenții executive poate fi de asemenea o soluție acceptabilă întrucât nu permite instituirea agenției și stabilirea domeniului său de activitate exclusiv printr-o decizie a Comisiei. Agenția actuală va fi instituită în temeiul regulamentului care este adoptat în conformitate cu procedura legislativă ordinară și, prin urmare, face obiectul unei decizii democratice. |
| --- | --- |

22.

O opțiune care nu este luată în discuție de către Comisie este gestionarea operațională a sistemelor de către Comisia însăși, fără delegare către autoritățile naționale. Altă opțiune apropiată de aceasta este instituirea unei agenții executive în locul unei agenții de reglementare. Cu toate că nu există argumente de principiu, din punctul de vedere al protecției datelor, împotriva asumării sarcinii de către Comisie (Comisia nu este utilizator al acestor sisteme), AEPD înțelege beneficiile de natură practică ale instituirii unei agenții separate. Alegerea unei agenții de reglementare în locul unei agenții executive poate fi de asemenea o soluție acceptabilă întrucât nu permite instituirea agenției și stabilirea domeniului său de activitate exclusiv printr-o decizie a Comisiei. Agenția actuală va fi instituită în temeiul regulamentului care este adoptat în conformitate cu procedura legislativă ordinară și, prin urmare, face obiectul unei decizii democratice.

| 23. | AEPD înțelege avantajele creării unei agenții de reglementare independente. Cu toate acestea, AEPD dorește să sublinieze că o astfel de agenție ar trebui să fie instituită numai după ce domeniul de aplicare al activităților sale și responsabilitățile sale sunt clar definite. |
| --- | --- |

23.

AEPD înțelege avantajele creării unei agenții de reglementare independente. Cu toate acestea, AEPD dorește să sublinieze că o astfel de agenție ar trebui să fie instituită numai după ce domeniul de aplicare al activităților sale și responsabilitățile sale sunt clar definite.

IV.   DOUĂ PREOCUPĂRI GENERALE PRIVIND INSTITUIREA AGENȚIEI

| 24. | În timpul actualei dezbateri legislative și publice cu privire la această propunere, au fost exprimate preocupări legate de posibila creare a unei agenții de tip „big brother”. Această declarație este legată de posibilitatea denaturării funcțiilor, dar și de chestiunea interoperabilității diferitelor sisteme informatice. Aceste două preocupări vor fi abordate în această parte a avizului. |
| --- | --- |

24.

În timpul actualei dezbateri legislative și publice cu privire la această propunere, au fost exprimate preocupări legate de posibila creare a unei agenții de tip „big brother”. Această declarație este legată de posibilitatea denaturării funcțiilor, dar și de chestiunea interoperabilității diferitelor sisteme informatice. Aceste două preocupări vor fi abordate în această parte a avizului.

| 25. | Înainte de a aborda cele două preocupări, AEPD dorește să menționeze, cu titlu strict ipotetic, că riscul erorilor sau al utilizării necorespunzătoare a datelor personale poate să crească atunci când mai multe sisteme informatice de mari dimensiuni sunt încredințate aceluiași administrator operațional. În consecință, numărul total al sistemelor informatice de mari dimensiuni gestionate de una și aceeași agenție ar trebui să fie limitat la un număr pentru care garanțiile de protecție a datelor pot fi asigurate într-o măsură suficientă. Cu alte cuvinte, punctul de plecare nu ar trebui să fie gruparea unui număr cât mai mare de sisteme informatice de mari dimensiuni sub gestionarea operațională a unei singure agenții. |
| --- | --- |

25.

Înainte de a aborda cele două preocupări, AEPD dorește să menționeze, cu titlu strict ipotetic, că riscul erorilor sau al utilizării necorespunzătoare a datelor personale poate să crească atunci când mai multe sisteme informatice de mari dimensiuni sunt încredințate aceluiași administrator operațional. În consecință, numărul total al sistemelor informatice de mari dimensiuni gestionate de una și aceeași agenție ar trebui să fie limitat la un număr pentru care garanțiile de protecție a datelor pot fi asigurate într-o măsură suficientă. Cu alte cuvinte, punctul de plecare nu ar trebui să fie gruparea unui număr cât mai mare de sisteme informatice de mari dimensiuni sub gestionarea operațională a unei singure agenții.

IV.1.   Denaturarea funcțiilor

| 26. | În contextul actual, teama de denaturarea funcțiilor se referă la ideea că noua agenție va avea posibilitatea să creeze și să combine din proprie inițiativă sistemele de mari dimensiuni existente și sistemele noi de mari dimensiuni într-o măsură care este imposibil de estimat pentru moment. AEPD este de părere că denaturarea funcțiilor de către agenție poate fi evitată dacă, în primul rând, domeniul de aplicare al (posibilelor) activități ale agenției este limitat și clar definit în instrumentul legislativ de instituire și, în al doilea rând, dacă se garantează că orice extindere al acestui domeniu de aplicare va fi bazată pe o procedură decizională democratică, care, în mod normal, este procedura legislativă ordinară. |
| --- | --- |

26.

În contextul actual, teama de denaturarea funcțiilor se referă la ideea că noua agenție va avea posibilitatea să creeze și să combine din proprie inițiativă sistemele de mari dimensiuni existente și sistemele noi de mari dimensiuni într-o măsură care este imposibil de estimat pentru moment. AEPD este de părere că denaturarea funcțiilor de către agenție poate fi evitată dacă, în primul rând, domeniul de aplicare al (posibilelor) activități ale agenției este limitat și clar definit în instrumentul legislativ de instituire și, în al doilea rând, dacă se garantează că orice extindere al acestui domeniu de aplicare va fi bazată pe o procedură decizională democratică, care, în mod normal, este procedura legislativă ordinară.

| 27. | În ceea ce privește limitarea domeniului de aplicare a (posibilelor) activități ale agenției, propunerea actuală face referire, la articolul 1, la gestionarea operațională a sistemelor SIS II, VIS și Eurodac, precum și la „dezvoltarea și gestionarea altor sisteme [informatice] de mari dimensiuni, în aplicarea titlului IV din Tratatul CE”. Din punctul de vedere al determinării domeniului de aplicare, acest pasaj ridică trei întrebări: ce se înțelege prin „dezvoltare”, ce se înțelege prin „sisteme informatice de mari dimensiuni” și care este sensul sintagmei de după virgulă? Vom aborda mai jos aceste trei întrebări, în ordine inversă. |
| --- | --- |

27.

În ceea ce privește limitarea domeniului de aplicare a (posibilelor) activități ale agenției, propunerea actuală face referire, la articolul 1, la gestionarea operațională a sistemelor SIS II, VIS și Eurodac, precum și la „dezvoltarea și gestionarea altor sisteme [informatice] de mari dimensiuni, în aplicarea titlului IV din Tratatul CE”. Din punctul de vedere al determinării domeniului de aplicare, acest pasaj ridică trei întrebări: ce se înțelege prin „dezvoltare”, ce se înțelege prin „sisteme informatice de mari dimensiuni” și care este sensul sintagmei de după virgulă? Vom aborda mai jos aceste trei întrebări, în ordine inversă.

Care este sensul sintagmei „în aplicarea titlului IV din Tratatul CE”?

| 28. | Sintagma „în aplicarea titlului IV din Tratatul CE” restricționează sistemele informatice de mari dimensiuni care pot fi plasate sub responsabilitatea agenției. AEPD observă, totuși, că această sintagmă implică un domeniu de aplicare mai limitat al posibilelor activități care pot fi derivate din titlul propunerii de regulament, din considerentul (4) și din considerentul (10). Aceste texte diferă de articolul 1 în sensul că au un domeniu de aplicare mai larg: fac referire la „spațiul de libertate, securitate și justiție” și nu la domeniul de competență mai limitat prevăzut în titlul IV din Tratatul CE (vize, azil, imigrație și alte politici legate de libera circulație a persoanelor). |
| --- | --- |

28.

Sintagma „în aplicarea titlului IV din Tratatul CE” restricționează sistemele informatice de mari dimensiuni care pot fi plasate sub responsabilitatea agenției. AEPD observă, totuși, că această sintagmă implică un domeniu de aplicare mai limitat al posibilelor activități care pot fi derivate din titlul propunerii de regulament, din considerentul (4) și din considerentul (10). Aceste texte diferă de articolul 1 în sensul că au un domeniu de aplicare mai larg: fac referire la „spațiul de libertate, securitate și justiție” și nu la domeniul de competență mai limitat prevăzut în titlul IV din Tratatul CE (vize, azil, imigrație și alte politici legate de libera circulație a persoanelor).

| 29. | Distincția dintre titlul IV din Tratatul CE și noțiunea mai largă de spațiu de libertate, securitate și justiție (care acoperă de asemenea titlul VI din Tratatul UE) este recunoscută la articolul 6 din propunerea de regulament, care face referire, la alineatul (1), la posibilitatea ca agenția să pună în aplicare scheme-pilot pentru dezvoltarea și/sau gestionarea operațională a sistemelor informatice de mari dimensiuni în aplicarea titlului IV din Tratatul CE, iar, la alineatul (2), la posibilitatea punerii în aplicare de către agenție a unor scheme-pilot legate de alte sisteme informatice de mari dimensiuni în spațiul de libertate, securitate și justiție. Articolul 6 alineatul (2) nu este, în sens strict, în conformitate cu articolul 1 din propunerea de regulament. |
| --- | --- |

29.

Distincția dintre titlul IV din Tratatul CE și noțiunea mai largă de spațiu de libertate, securitate și justiție (care acoperă de asemenea titlul VI din Tratatul UE) este recunoscută la articolul 6 din propunerea de regulament, care face referire, la alineatul (1), la posibilitatea ca agenția să pună în aplicare scheme-pilot pentru dezvoltarea și/sau gestionarea operațională a sistemelor informatice de mari dimensiuni în aplicarea titlului IV din Tratatul CE, iar, la alineatul (2), la posibilitatea punerii în aplicare de către agenție a unor scheme-pilot legate de alte sisteme informatice de mari dimensiuni în spațiul de libertate, securitate și justiție. Articolul 6 alineatul (2) nu este, în sens strict, în conformitate cu articolul 1 din propunerea de regulament.

| 30. | Contradicția dintre articolul 1 și titlul din propunerea de regulament, precum și considerentele (4) și (10) și articolul 6 alineatul (2) trebuie să fie soluționată. Referitor la supoziția făcută anterior la punctul 25, AEPD este de părere că, în acest moment, ar fi, într-adevăr, recomandabil să se limiteze domeniul de competență la sisteme informatice de mari dimensiuni în aplicarea titlului IV din Tratatul CE. Începând cu 1 decembrie 2009, după intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, acest lucru ar implica o limitare la domeniile de politică menționate în capitolul 2 din titlul V din TFUE. După acumularea unei anumite experiențe și după o evaluare pozitivă a funcționării agenției (a se vedea articolul 27 din propunere și observațiile de la punctul 49 de mai jos) referirea de la articolul 1 ar putea, eventual, să fie extinsă astfel încât să acopere întregul spațiu de libertate, securitate și justiție, cu condiția ca o astfel de decizie să fie bazată pe procedura legislativă ordinară. |
| --- | --- |

30.

Contradicția dintre articolul 1 și titlul din propunerea de regulament, precum și considerentele (4) și (10) și articolul 6 alineatul (2) trebuie să fie soluționată. Referitor la supoziția făcută anterior la punctul 25, AEPD este de părere că, în acest moment, ar fi, într-adevăr, recomandabil să se limiteze domeniul de competență la sisteme informatice de mari dimensiuni în aplicarea titlului IV din Tratatul CE. Începând cu 1 decembrie 2009, după intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, acest lucru ar implica o limitare la domeniile de politică menționate în capitolul 2 din titlul V din TFUE. După acumularea unei anumite experiențe și după o evaluare pozitivă a funcționării agenției (a se vedea articolul 27 din propunere și observațiile de la punctul 49 de mai jos) referirea de la articolul 1 ar putea, eventual, să fie extinsă astfel încât să acopere întregul spațiu de libertate, securitate și justiție, cu condiția ca o astfel de decizie să fie bazată pe procedura legislativă ordinară.

| 31. | Dacă însă legislatorul decide să opteze pentru un domeniu de aplicare astfel cum poate fi derivat din titlu și din considerentele (4) și (10), este nevoie să se clarifice altă chestiune referitoare la articolul 6 alineatul (2). Contrar primului alineat de la articolul 6, alineatul al doilea nu menționează faptul că punerea în aplicare a schemei-pilot are ca scop dezvoltarea și/sau gestionarea operațională a sistemelor informatice de mari dimensiuni. Distincția intenționată dintre cele două alineate și absența sintagmei suplimentare în al doilea alineat ridică un semn de întrebare cu privire la ceea ce a intenționat să instituie Comisia. Înseamnă acest lucru că schema-pilot la care se face referire la primul alineat ar trebui să includă o evaluare a posibilităților de dezvoltare și de gestionare operațională de către noua agenție și că o astfel de evaluare nu este inclusă în schemele-pilot de la alineatul al doilea? Dacă această interpretare este corectă, textul ar trebui clarificat mai bine întrucât eliminarea mențiunii nu exclude punerea în aplicare și gestionarea operațională a unor astfel de sisteme de către agenție. Dacă intenția Comisiei a fost alta, este nevoie de asemenea de o clarificare. |
| --- | --- |

31.

Dacă însă legislatorul decide să opteze pentru un domeniu de aplicare astfel cum poate fi derivat din titlu și din considerentele (4) și (10), este nevoie să se clarifice altă chestiune referitoare la articolul 6 alineatul (2). Contrar primului alineat de la articolul 6, alineatul al doilea nu menționează faptul că punerea în aplicare a schemei-pilot are ca scop dezvoltarea și/sau gestionarea operațională a sistemelor informatice de mari dimensiuni. Distincția intenționată dintre cele două alineate și absența sintagmei suplimentare în al doilea alineat ridică un semn de întrebare cu privire la ceea ce a intenționat să instituie Comisia. Înseamnă acest lucru că schema-pilot la care se face referire la primul alineat ar trebui să includă o evaluare a posibilităților de dezvoltare și de gestionare operațională de către noua agenție și că o astfel de evaluare nu este inclusă în schemele-pilot de la alineatul al doilea? Dacă această interpretare este corectă, textul ar trebui clarificat mai bine întrucât eliminarea mențiunii nu exclude punerea în aplicare și gestionarea operațională a unor astfel de sisteme de către agenție. Dacă intenția Comisiei a fost alta, este nevoie de asemenea de o clarificare.

Ce este un sistem informatic de mari dimensiuni?

| 32. | Noțiunea de „sisteme informatice de mari dimensiuni” este mai degrabă contestabilă. Nu există întotdeauna un consens cu privire la care sisteme trebuie să fie considerate sisteme informatice de mari dimensiuni și care nu ar trebui să fie considerate astfel. Interpretarea noțiunii are implicații importante în ceea ce privește domeniul de aplicare al posibilelor activități viitoare ale agenției. Cele trei sisteme informatice de mari dimensiuni care sunt menționate explicit în propunere au ca trăsătură comună stocarea datelor într-o bază de date centralizată pentru care Comisia este (actualmente) responsabilă. Nu este clar dacă posibilele activități viitoare ale agenției sunt limitate la sistemele informatice de mari dimensiuni care au această caracteristică sau dacă acestea ar putea să acopere și sistemele descentralizate pentru care responsabilitatea Comisiei este limitată la dezvoltarea și întreținerea infrastructurii comune a sistemului, cum ar fi sistemul Prüm și Sistemul european de informații cu privire la cazierele judiciare (ECRIS) (15). Pentru a preveni eventualele neînțelegeri în viitor, AEPD invită legislatorul să clarifice noțiunea de sisteme informatice de mari dimensiuni în contextul instituirii agenției. |
| --- | --- |

32.

Noțiunea de „sisteme informatice de mari dimensiuni” este mai degrabă contestabilă. Nu există întotdeauna un consens cu privire la care sisteme trebuie să fie considerate sisteme informatice de mari dimensiuni și care nu ar trebui să fie considerate astfel. Interpretarea noțiunii are implicații importante în ceea ce privește domeniul de aplicare al posibilelor activități viitoare ale agenției. Cele trei sisteme informatice de mari dimensiuni care sunt menționate explicit în propunere au ca trăsătură comună stocarea datelor într-o bază de date centralizată pentru care Comisia este (actualmente) responsabilă. Nu este clar dacă posibilele activități viitoare ale agenției sunt limitate la sistemele informatice de mari dimensiuni care au această caracteristică sau dacă acestea ar putea să acopere și sistemele descentralizate pentru care responsabilitatea Comisiei este limitată la dezvoltarea și întreținerea infrastructurii comune a sistemului, cum ar fi sistemul Prüm și Sistemul european de informații cu privire la cazierele judiciare (ECRIS) (15). Pentru a preveni eventualele neînțelegeri în viitor, AEPD invită legislatorul să clarifice noțiunea de sisteme informatice de mari dimensiuni în contextul instituirii agenției.

Ce se înțelege prin „dezvoltarea” sistemelor informatice de mari dimensiuni?

| 33. | Pe lângă gestionarea operațională a sistemelor informatice de mari dimensiuni, agenția va efectua și sarcinile prevăzute la articolul 5 (monitorizarea cercetării) și la articolul 6 (scheme-pilot). Prima sarcină implică monitorizarea cercetării relevante și raportarea acestei cercetări Comisiei. Activitățile legate de schemele-pilot sunt punerea în aplicare a schemelor-pilot pentru dezvoltarea și/sau gestionarea operațională a sistemelor informatice de mari dimensiuni (a se vedea, totuși, observațiile de la punctul 31 de mai sus). Articolul 6 definește sensul cuvântului „dezvoltare”. Utilizarea cuvântului la articolul 1 creditează ideea că agenția ar putea să fie responsabilă pentru dezvoltarea, din proprie inițiativă, de sisteme informatice de mari dimensiuni. Acest lucru, însă, este exclus de formularea de la articolul 6 alineatele (1) și (2). Se prevede clar că agenția poate să facă acest lucru „la cererea specială și precisă a Comisiei”. Cu alte cuvinte, inițiativa pentru dezvoltarea de noi sisteme informatice de mari dimensiuni revine Comisiei. Orice decizie de creare a unui nou sistem informatic de mari dimensiuni ar trebui, desigur, să fie bazată pe procedurile legislative prevăzute în TFUE. Pentru a consolida formularea articolului 6 din propunerea de regulament, legislatorul ar putea să decidă să adauge cuvântul „numai” înainte de „la cererea specială și precisă a Comisiei” la alineatele (1) și (2). |
| --- | --- |

33.

Pe lângă gestionarea operațională a sistemelor informatice de mari dimensiuni, agenția va efectua și sarcinile prevăzute la articolul 5 (monitorizarea cercetării) și la articolul 6 (scheme-pilot). Prima sarcină implică monitorizarea cercetării relevante și raportarea acestei cercetări Comisiei. Activitățile legate de schemele-pilot sunt punerea în aplicare a schemelor-pilot pentru dezvoltarea și/sau gestionarea operațională a sistemelor informatice de mari dimensiuni (a se vedea, totuși, observațiile de la punctul 31 de mai sus). Articolul 6 definește sensul cuvântului „dezvoltare”. Utilizarea cuvântului la articolul 1 creditează ideea că agenția ar putea să fie responsabilă pentru dezvoltarea, din proprie inițiativă, de sisteme informatice de mari dimensiuni. Acest lucru, însă, este exclus de formularea de la articolul 6 alineatele (1) și (2). Se prevede clar că agenția poate să facă acest lucru „la cererea specială și precisă a Comisiei”. Cu alte cuvinte, inițiativa pentru dezvoltarea de noi sisteme informatice de mari dimensiuni revine Comisiei. Orice decizie de creare a unui nou sistem informatic de mari dimensiuni ar trebui, desigur, să fie bazată pe procedurile legislative prevăzute în TFUE. Pentru a consolida formularea articolului 6 din propunerea de regulament, legislatorul ar putea să decidă să adauge cuvântul „numai” înainte de „la cererea specială și precisă a Comisiei” la alineatele (1) și (2).

Rezumare

| 34. | După cum s-a afirmat, denaturarea funcțiilor de către agenție poate fi evitată dacă, în primul rând, domeniul de aplicare al (posibilelor) activități ale agenției este limitat și clar definit în instrumentul legislativ de instituire și, în al doilea rând, dacă se garantează că orice extindere al acestui domeniu de aplicare va fi bazată pe o procedură decizională democratică, care, în mod normal, este procedura legislativă ordinară. Textul actual conține deja specificații care limitează riscul denaturării funcțiilor. |
| --- | --- |

34.

După cum s-a afirmat, denaturarea funcțiilor de către agenție poate fi evitată dacă, în primul rând, domeniul de aplicare al (posibilelor) activități ale agenției este limitat și clar definit în instrumentul legislativ de instituire și, în al doilea rând, dacă se garantează că orice extindere al acestui domeniu de aplicare va fi bazată pe o procedură decizională democratică, care, în mod normal, este procedura legislativă ordinară. Textul actual conține deja specificații care limitează riscul denaturării funcțiilor.

| 35. | Cu toate acestea, persistă încă incertitudini cu privire la domeniul de aplicare precis al posibilelor activități ale noii agenții. Legislatorul ar trebui, în primul rând, să clarifice și să decidă în mod conștient dacă domeniul de aplicare al activităților este limitat la titlul V capitolul 2 din TFUE sau dacă acesta ar putea eventual să acopere toate sistemele informatice de mari dimensiuni dezvoltate în spațiul de libertate, securitate și justiție. Legislatorul ar trebui, în al doilea rând, să clarifice noțiunea de sisteme informatice de mari dimensiuni în acest context și să clarifice dacă aceasta este limitată la sisteme informatice de mari dimensiuni care au ca trăsătură stocarea datelor într-o bază de date centralizată pentru care Comisia sau agenția este responsabilă. În al treilea rând, cu toate că articolul 6 împiedică deja dezvoltarea de noi sisteme informatice de către agenție din proprie inițiativă, textul articolului 6 ar putea fi consolidat prin adăugarea cuvântului „numai” înainte de „la cererea specială și precisă a Comisiei” la alineatele (1) și (2), dacă acest din urmă alineat este menținut. |
| --- | --- |

35.

Cu toate acestea, persistă încă incertitudini cu privire la domeniul de aplicare precis al posibilelor activități ale noii agenții. Legislatorul ar trebui, în primul rând, să clarifice și să decidă în mod conștient dacă domeniul de aplicare al activităților este limitat la titlul V capitolul 2 din TFUE sau dacă acesta ar putea eventual să acopere toate sistemele informatice de mari dimensiuni dezvoltate în spațiul de libertate, securitate și justiție. Legislatorul ar trebui, în al doilea rând, să clarifice noțiunea de sisteme informatice de mari dimensiuni în acest context și să clarifice dacă aceasta este limitată la sisteme informatice de mari dimensiuni care au ca trăsătură stocarea datelor într-o bază de date centralizată pentru care Comisia sau agenția este responsabilă. În al treilea rând, cu toate că articolul 6 împiedică deja dezvoltarea de noi sisteme informatice de către agenție din proprie inițiativă, textul articolului 6 ar putea fi consolidat prin adăugarea cuvântului „numai” înainte de „la cererea specială și precisă a Comisiei” la alineatele (1) și (2), dacă acest din urmă alineat este menținut.

IV.2.   Interoperabilitatea

| 36. | Noțiunea de „interoperabilitate” nu este lipsită de ambiguitate. AEPD a ajuns la această concluzie în comentariile sale din 10 martie 2006 privind comunicarea Comisiei cu privire la interoperabilitatea bazelor de date europene (16). În ceea ce privește noua agenție, noțiunea de interoperabilitate trebuie să fie înțeleasă și prin perspectiva riscului ca, având în vedere gruparea mai multor sisteme informatice de mari dimensiuni sub gestionarea operațională a unei singure agenții, să se utilizeze tehnologii similare pentru toate sistemele, care ar permite, prin urmare, interconectarea cu ușurință a sistemelor. În general, AEPD împărtășește această preocupare. În comentariile sale din 10 martie 2006, AEPD a declarat că crearea posibilității tehnice de interconectare a diferitelor sisteme informatice de mari dimensiuni reprezintă un puternic stimulent pentru realizarea efectivă a interconectării. Acest lucru constituie un motiv pentru a sublinia încă o dată importanța normelor de protecție a datelor. În consecință, AEPD a subliniat că interoperabilitatea sistemelor informatice de mari dimensiuni poate fi făcută posibilă numai respectând pe deplin principiile de protecție a datelor și în special cu respectarea pe deplin a principiului limitării obiectivului menționat anterior (a se vedea punctul 21 de mai sus). |
| --- | --- |

36.

Noțiunea de „interoperabilitate” nu este lipsită de ambiguitate. AEPD a ajuns la această concluzie în comentariile sale din 10 martie 2006 privind comunicarea Comisiei cu privire la interoperabilitatea bazelor de date europene (16). În ceea ce privește noua agenție, noțiunea de interoperabilitate trebuie să fie înțeleasă și prin perspectiva riscului ca, având în vedere gruparea mai multor sisteme informatice de mari dimensiuni sub gestionarea operațională a unei singure agenții, să se utilizeze tehnologii similare pentru toate sistemele, care ar permite, prin urmare, interconectarea cu ușurință a sistemelor. În general, AEPD împărtășește această preocupare. În comentariile sale din 10 martie 2006, AEPD a declarat că crearea posibilității tehnice de interconectare a diferitelor sisteme informatice de mari dimensiuni reprezintă un puternic stimulent pentru realizarea efectivă a interconectării. Acest lucru constituie un motiv pentru a sublinia încă o dată importanța normelor de protecție a datelor. În consecință, AEPD a subliniat că interoperabilitatea sistemelor informatice de mari dimensiuni poate fi făcută posibilă numai respectând pe deplin principiile de protecție a datelor și în special cu respectarea pe deplin a principiului limitării obiectivului menționat anterior (a se vedea punctul 21 de mai sus).

| 37. | Cu toate acestea, posibilitatea încurajării transformării sistemelor informatice de mari dimensiuni în sisteme interoperabile dacă se utilizează tehnologie care poate fi ușor interconectată, nu este neapărat legată de instituirea unei noi agenții. De asemenea, în absența unei astfel de agenții, s-ar putea dezvolta sisteme în moduri similare, care ar declanșa interoperabilitatea. |
| --- | --- |

37.

Cu toate acestea, posibilitatea încurajării transformării sistemelor informatice de mari dimensiuni în sisteme interoperabile dacă se utilizează tehnologie care poate fi ușor interconectată, nu este neapărat legată de instituirea unei noi agenții. De asemenea, în absența unei astfel de agenții, s-ar putea dezvolta sisteme în moduri similare, care ar declanșa interoperabilitatea.

| 38. | Oricare ar fi structura de gestionare operațională aleasă, interoperabilitatea poate fi făcută posibilă numai dacă este în conformitate cu normele de protecție a datelor și dacă decizia efectivă privind caracterul interoperabil este bazată pe o procedură legislativă ordinară. Din propunerea de regulament reiese clar că decizia de a face sistemele informatice de mari dimensiuni interoperabile nu poate fi luată de către agenție (a se vedea de asemenea analiza de la punctul 33 de mai sus). Pentru a formula chestiunea într-un mod și mai ferm, după cum reiese și din comunicarea Comisiei privind agențiile europene din 11 martie 2008, Comisia nu poate să delege competențe de adoptare a unei astfel de măsuri generale de reglementare unei agenții (17). Atâta timp cât nu se ia o astfel de decizie, agenția este obligată să pună în aplicare măsuri de securitate adecvate pentru a preveni orice interconectare posibilă a sistemelor informatice de mari dimensiuni pe care le gestionează (în legătură cu măsurile de securitate, a se vedea de asemenea punctele 46 și 47). |
| --- | --- |

38.

Oricare ar fi structura de gestionare operațională aleasă, interoperabilitatea poate fi făcută posibilă numai dacă este în conformitate cu normele de protecție a datelor și dacă decizia efectivă privind caracterul interoperabil este bazată pe o procedură legislativă ordinară. Din propunerea de regulament reiese clar că decizia de a face sistemele informatice de mari dimensiuni interoperabile nu poate fi luată de către agenție (a se vedea de asemenea analiza de la punctul 33 de mai sus). Pentru a formula chestiunea într-un mod și mai ferm, după cum reiese și din comunicarea Comisiei privind agențiile europene din 11 martie 2008, Comisia nu poate să delege competențe de adoptare a unei astfel de măsuri generale de reglementare unei agenții (17). Atâta timp cât nu se ia o astfel de decizie, agenția este obligată să pună în aplicare măsuri de securitate adecvate pentru a preveni orice interconectare posibilă a sistemelor informatice de mari dimensiuni pe care le gestionează (în legătură cu măsurile de securitate, a se vedea de asemenea punctele 46 și 47).

| 39. | Interoperabilitatea (preconizată sau potențial preconizată în viitor) ar putea fi inclusă în cererea Comisiei către agenție de punere în aplicare a schemei-pilot pentru dezvoltarea de noi sisteme informatice de mari dimensiuni, astfel cum se prevede la articolul 6 din propunerea de regulament. În această ipoteză, se pune întrebarea ce procedură va urma Comisia pentru a cere agenției o astfel de schemă-pilot. În orice caz, cererea Comisiei ar trebui să fie bazată pe cel puțin o evaluare preliminară în urma căreia să reiasă dacă sistemul informatic de mari dimensiuni în sine, în special interoperabilitatea, ar fi în conformitate cu cerințele privind protecția datelor și, la un nivel mai general, cu temeiul juridic în baza căruia sunt create sistemele respective. În plus, în procedura care conduce la cerere, ar putea fi inclusă o consultare obligatorie a Parlamentului European și a AEPD. Cererea efectivă a Comisiei către agenție ar trebui, în orice caz, să fie pusă la dispoziția tuturor părților implicate, inclusiv la dispoziția Parlamentului și a AEPD. AEPD invită legislatorul să clarifice această procedură. |
| --- | --- |

39.

Interoperabilitatea (preconizată sau potențial preconizată în viitor) ar putea fi inclusă în cererea Comisiei către agenție de punere în aplicare a schemei-pilot pentru dezvoltarea de noi sisteme informatice de mari dimensiuni, astfel cum se prevede la articolul 6 din propunerea de regulament. În această ipoteză, se pune întrebarea ce procedură va urma Comisia pentru a cere agenției o astfel de schemă-pilot. În orice caz, cererea Comisiei ar trebui să fie bazată pe cel puțin o evaluare preliminară în urma căreia să reiasă dacă sistemul informatic de mari dimensiuni în sine, în special interoperabilitatea, ar fi în conformitate cu cerințele privind protecția datelor și, la un nivel mai general, cu temeiul juridic în baza căruia sunt create sistemele respective. În plus, în procedura care conduce la cerere, ar putea fi inclusă o consultare obligatorie a Parlamentului European și a AEPD. Cererea efectivă a Comisiei către agenție ar trebui, în orice caz, să fie pusă la dispoziția tuturor părților implicate, inclusiv la dispoziția Parlamentului și a AEPD. AEPD invită legislatorul să clarifice această procedură.

V.   OBSERVAȚII SPECIFICE

Considerentul (16) și articolul 25 din propunerea de regulament: trimiteri la Regulamentul (CE) nr. 45/2001

| 40. | Propunerea de regulament instituie o agenție de reglementare independentă cu personalitate juridică. În considerentul (6) din propunerea de regulament, se prevede că o astfel de agenție va fi instituită întrucât autoritatea de gestionare ar trebui să aibă autonomie juridică, administrativă și financiară. După cum s-a menționat la punctul 20 de mai sus, instituirea unei entități unice clarifică chestiunea răspunderii și a legislației aplicabile. |
| --- | --- |

40.

Propunerea de regulament instituie o agenție de reglementare independentă cu personalitate juridică. În considerentul (6) din propunerea de regulament, se prevede că o astfel de agenție va fi instituită întrucât autoritatea de gestionare ar trebui să aibă autonomie juridică, administrativă și financiară. După cum s-a menționat la punctul 20 de mai sus, instituirea unei entități unice clarifică chestiunea răspunderii și a legislației aplicabile.

| 41. | Articolul 25 din propunerea de regulament confirmă faptul că prelucrarea informațiilor de către noua agenție intră sub incidența Regulamentului (CE) nr. 45/2001. Considerentul 16 prevede, de asemenea, că AEPD are dreptul să obțină din partea agenției accesul la toate informațiile necesare pentru anchetele sale. |
| --- | --- |

41.

Articolul 25 din propunerea de regulament confirmă faptul că prelucrarea informațiilor de către noua agenție intră sub incidența Regulamentului (CE) nr. 45/2001. Considerentul 16 prevede, de asemenea, că AEPD are dreptul să obțină din partea agenției accesul la toate informațiile necesare pentru anchetele sale.

| 42. | AEPD constată cu satisfacție că aplicabilitatea Regulamentului (CE) nr. 45/2001 la activitățile noii agenții este subliniată în acest fel. Trimiterea la Regulamentul (CE) nr. 45/2001 nu este prezentă în propunerea de decizie a Consiliului, cu toate că este clar că agenția va intra, de asemenea, sub incidența prevederilor acestui regulament atunci când baza de date este utilizată pentru activități care se înscriu în sfera cooperării polițienești și judiciare în materie penală. După intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona și în cazul în care legislatorul decide să mențină diviziunea dintre cele două instrumente juridice (a se vedea comentariile din partea a II-a de mai sus), nu există motive pentru a nu introduce trimiterea la Regulamentul (CE) nr. 45/2001 și în considerentele și/sau în dispozițiile directivei Consiliului. |
| --- | --- |

42.

AEPD constată cu satisfacție că aplicabilitatea Regulamentului (CE) nr. 45/2001 la activitățile noii agenții este subliniată în acest fel. Trimiterea la Regulamentul (CE) nr. 45/2001 nu este prezentă în propunerea de decizie a Consiliului, cu toate că este clar că agenția va intra, de asemenea, sub incidența prevederilor acestui regulament atunci când baza de date este utilizată pentru activități care se înscriu în sfera cooperării polițienești și judiciare în materie penală. După intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona și în cazul în care legislatorul decide să mențină diviziunea dintre cele două instrumente juridice (a se vedea comentariile din partea a II-a de mai sus), nu există motive pentru a nu introduce trimiterea la Regulamentul (CE) nr. 45/2001 și în considerentele și/sau în dispozițiile directivei Consiliului.

Articolul 9 alineatul (1) litera (o) din propunerea de regulament: responsabilul cu protecția datelor

| 43. | AEPD constată de asemenea cu satisfacție că desemnarea unui responsabil cu protecția datelor (RPD) este prevăzută în mod explicit la articolul 9 alineatul (1) litera (o) din propunerea de regulament. AEPD dorește să sublinieze importanța desemnării unui responsabil RPD într-o etapă incipientă, ținând cont de documentul de poziție al AEPD privind RPD (18). |
| --- | --- |

43.

AEPD constată de asemenea cu satisfacție că desemnarea unui responsabil cu protecția datelor (RPD) este prevăzută în mod explicit la articolul 9 alineatul (1) litera (o) din propunerea de regulament. AEPD dorește să sublinieze importanța desemnării unui responsabil RPD într-o etapă incipientă, ținând cont de documentul de poziție al AEPD privind RPD (18).

Articolul 9 alineatul (1) literele (i) și (j) din propunerea de regulament: programul de lucru anual și raportul de activitate

| 44. | În temeiul Regulamentului (CE) nr. 45/2001 și prin intermediul instrumentelor juridice de instituire a sistemelor informatice, AEPD are competențe de monitorizare față de agenție. Aceste competețe, incluse pe lista de la articolul 47 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001, sunt invocate în principal atunci când s-a produs deja o încălcare a normelor de protecție a datelor. AEPD dorește să fie informată în mod regulat, nu numai cu privire la încălcări, dar și cu privire la activitățile agenției în mod preventiv. Actualmente, AEPD a dezvoltat o procedură practică cu Comisia care satisface această dorință. AEPD își exprimă speranța că o astfel de cooperare satisfăcătoare va putea fi stabilită și în raporturile cu noua agenție instituită. În această perspectivă, AEPD recomandă legislatorului să includă AEPD pe lista destinatarilor programului de lucru anual și ai raportului anual de activitate, astfel cum se prevede la articolul 9 alineatul (1) literele (i) și (j) din propunerea de regulament. |
| --- | --- |

44.

În temeiul Regulamentului (CE) nr. 45/2001 și prin intermediul instrumentelor juridice de instituire a sistemelor informatice, AEPD are competențe de monitorizare față de agenție. Aceste competețe, incluse pe lista de la articolul 47 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001, sunt invocate în principal atunci când s-a produs deja o încălcare a normelor de protecție a datelor. AEPD dorește să fie informată în mod regulat, nu numai cu privire la încălcări, dar și cu privire la activitățile agenției în mod preventiv. Actualmente, AEPD a dezvoltat o procedură practică cu Comisia care satisface această dorință. AEPD își exprimă speranța că o astfel de cooperare satisfăcătoare va putea fi stabilită și în raporturile cu noua agenție instituită. În această perspectivă, AEPD recomandă legislatorului să includă AEPD pe lista destinatarilor programului de lucru anual și ai raportului anual de activitate, astfel cum se prevede la articolul 9 alineatul (1) literele (i) și (j) din propunerea de regulament.

Articolul 9 alineatul (1) litera (r) din propunerea de regulament: auditarea de către AEPD

| 45. | Articolul 9 alineatul (1) litera (r) din propunerea de regulament face referire la raportul de audit al AEPD în conformitate cu articolul 45 din Regulamentul (CE) nr. 1987/2006 privind SIS II și cu articolul 42 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 767/2008 privind VIS. Formularea actuală dă impresia că urmarea auditului, inclusiv posibilitatea de a nu urma deloc recomandările, este în întregime la discreția agenției. Cu toate că agenția poate formula observații pe marginea raportului și are libertate asupra modalității de punere în aplicare a recomandărilor AEPD, nu are posibilitatea de a nu urma deloc recomandările. Prin urmare, AEPD sugerează fie eliminarea acestui articol, fie înlocuirea sintagmei „și decide cu privire la urmarea auditului” cu sintagma „și decide cu privire la modalitatea cea mai adecvată de punere în aplicare a recomandărilor în urma auditului”. |
| --- | --- |

45.

Articolul 9 alineatul (1) litera (r) din propunerea de regulament face referire la raportul de audit al AEPD în conformitate cu articolul 45 din Regulamentul (CE) nr. 1987/2006 privind SIS II și cu articolul 42 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 767/2008 privind VIS. Formularea actuală dă impresia că urmarea auditului, inclusiv posibilitatea de a nu urma deloc recomandările, este în întregime la discreția agenției. Cu toate că agenția poate formula observații pe marginea raportului și are libertate asupra modalității de punere în aplicare a recomandărilor AEPD, nu are posibilitatea de a nu urma deloc recomandările. Prin urmare, AEPD sugerează fie eliminarea acestui articol, fie înlocuirea sintagmei „și decide cu privire la urmarea auditului” cu sintagma „și decide cu privire la modalitatea cea mai adecvată de punere în aplicare a recomandărilor în urma auditului”.

Articolul 9 alineatul (1) litera (n), articolul 14 alineatul (6) litera (g) și articolul 26 din propunerea de regulament: normele de securitate

| 46. | Propunerea de regulament prevede că directorul executiv va supune comitetului director, în vederea adoptării, proiectul de măsuri de securitate necesare, inclusiv un plan de securitate [a se vedea articolul 14 alineatul (6) litera (g) și articolul 9 alineatul (1) litera (n)]. Se face referire la securitate de asemenea la articolul 26, care prevede normele de securitate cu privire la protecția informațiilor clasificate și a informațiilor sensibile neclasificate. Se face referire la Decizia Comisiei 2001/844/CE, CECO, Euratom (19) din 29 noiembrie 2001, iar, la alineatul al doilea, la principiile de securitate privind prelucrarea informațiilor sensibile neclasificate astfel cum au fost adoptate și puse în aplicare de către Comisia Europeană. Pe lângă comentariile de la punctul următor, AEPD recomandă legislatorului să includă o referire la documentația specifică și la alineatul al doilea având în vedere că acest alineat este destul de vag în formularea actuală. |
| --- | --- |

46.

Propunerea de regulament prevede că directorul executiv va supune comitetului director, în vederea adoptării, proiectul de măsuri de securitate necesare, inclusiv un plan de securitate [a se vedea articolul 14 alineatul (6) litera (g) și articolul 9 alineatul (1) litera (n)]. Se face referire la securitate de asemenea la articolul 26, care prevede normele de securitate cu privire la protecția informațiilor clasificate și a informațiilor sensibile neclasificate. Se face referire la Decizia Comisiei 2001/844/CE, CECO, Euratom (19) din 29 noiembrie 2001, iar, la alineatul al doilea, la principiile de securitate privind prelucrarea informațiilor sensibile neclasificate astfel cum au fost adoptate și puse în aplicare de către Comisia Europeană. Pe lângă comentariile de la punctul următor, AEPD recomandă legislatorului să includă o referire la documentația specifică și la alineatul al doilea având în vedere că acest alineat este destul de vag în formularea actuală.

| 47. | AEPD dorește să atragă atenția asupra faptului că instrumentele juridice care stau la baza sistemelor SIS II, VIS și Eurodac conțin prevederi detaliate în ceea ce privește securitatea. Nu este de la sine înțeles că aceste norme specifice sunt complet similare sau pe deplin compatibile cu normele la care se face referire la articolul 26. Întrucât trebuie să se asigure cel mai înalt grad de securitate prin planul de securitate, AEPD recomandă legislatorului să transforme articolul 26 într-o prevedere mai largă care să abordeze chestiunea normelor de securitate într-un mod mai general și să includă referiri la dispozițiile relevante din instrumentele juridice care stau la baza celor trei sisteme informatice de mari dimensiuni. Acest lucru ar trebui să se facă după efectuarea unei evaluări cu privire la măsura în care normele la care se face referire sunt compatibile între ele. În plus, ar trebui să se stabilească o legătură între această dispoziție mai largă și articolul 14 alineatul (6) litera (g) și articolul 9 alineatul (1) litera (n) care abordează elaborarea și adoptarea de măsuri de securitate și a unui plan de securitate. |
| --- | --- |

47.

AEPD dorește să atragă atenția asupra faptului că instrumentele juridice care stau la baza sistemelor SIS II, VIS și Eurodac conțin prevederi detaliate în ceea ce privește securitatea. Nu este de la sine înțeles că aceste norme specifice sunt complet similare sau pe deplin compatibile cu normele la care se face referire la articolul 26. Întrucât trebuie să se asigure cel mai înalt grad de securitate prin planul de securitate, AEPD recomandă legislatorului să transforme articolul 26 într-o prevedere mai largă care să abordeze chestiunea normelor de securitate într-un mod mai general și să includă referiri la dispozițiile relevante din instrumentele juridice care stau la baza celor trei sisteme informatice de mari dimensiuni. Acest lucru ar trebui să se facă după efectuarea unei evaluări cu privire la măsura în care normele la care se face referire sunt compatibile între ele. În plus, ar trebui să se stabilească o legătură între această dispoziție mai largă și articolul 14 alineatul (6) litera (g) și articolul 9 alineatul (1) litera (n) care abordează elaborarea și adoptarea de măsuri de securitate și a unui plan de securitate.

Articolul 7 alineatul (4) și articolul 19 din propunerea de regulament: sediul agenției

| 48. | AEPD este conștientă de faptul că decizia cu privire la sediul agenției astfel cum este prevăzută la articolul 7 alineatul (4) este, în mare măsură, o decizie politică. Cu toate acestea, AEPD recomandă ca, în perspectiva articolului 19 care face referire la acordul cu privire la sediu, alegerea sediului să fie bazată pe criterii obiective cum ar fi locația disponibilă, care ar trebui să fie o clădire unică rezervată numai agenției, și posibilitățile de asigurare a securității clădirii. |
| --- | --- |

48.

AEPD este conștientă de faptul că decizia cu privire la sediul agenției astfel cum este prevăzută la articolul 7 alineatul (4) este, în mare măsură, o decizie politică. Cu toate acestea, AEPD recomandă ca, în perspectiva articolului 19 care face referire la acordul cu privire la sediu, alegerea sediului să fie bazată pe criterii obiective cum ar fi locația disponibilă, care ar trebui să fie o clădire unică rezervată numai agenției, și posibilitățile de asigurare a securității clădirii.

Articolul 27 din propunerea de regulament: evaluarea

| 49. | Articolul 27 din propunerea de regulament prevede că, în termen de trei ani de la data la care agenția și-a preluat responsabilitățile, și ulterior la fiecare cinci ani, consiliul de administrație comandă o evaluare externă independentă pe baza specificațiilor emise de comitetul director în urma consultării Comisiei. Pentru a garanta faptul că protecția datelor este inclusă în aceste specificații, AEPD recomandă legislatorului să menționeze acest lucru în mod explicit la primul alineat. În plus, AEPD invită legislatorul să precizeze în mod nelimitativ care sunt părțile interesate la care se face referire la alineatul al doilea, incluzând AEPD. AEPD recomandă legislatorului să includă AEPD pe lista instituțiilor care primesc documentele la care se face referire la alineatul al treilea. |
| --- | --- |

49.

Articolul 27 din propunerea de regulament prevede că, în termen de trei ani de la data la care agenția și-a preluat responsabilitățile, și ulterior la fiecare cinci ani, consiliul de administrație comandă o evaluare externă independentă pe baza specificațiilor emise de comitetul director în urma consultării Comisiei. Pentru a garanta faptul că protecția datelor este inclusă în aceste specificații, AEPD recomandă legislatorului să menționeze acest lucru în mod explicit la primul alineat. În plus, AEPD invită legislatorul să precizeze în mod nelimitativ care sunt părțile interesate la care se face referire la alineatul al doilea, incluzând AEPD. AEPD recomandă legislatorului să includă AEPD pe lista instituțiilor care primesc documentele la care se face referire la alineatul al treilea.

VI.   CONCLUZIE ȘI RECOMANDĂRI

| 50. | AEPD atrage atenția asupra chestiunii preliminare a imposibilității de a avea ca temei juridic pentru propunerea de decizie a Consiliului cele două articole din TFUE care sunt succesoarele articolelor din Tratatul privind UE pe care se bazează actualmente propunerea. AEPD invită Comisia să clarifice situația și să ia în considerare utilizarea ca temei juridic a articolului care conferă cele mai multe competențe Parlamentului European și să ia în considerare fuzionarea celor două propuneri într-un singur regulament. |
| --- | --- |

50.

AEPD atrage atenția asupra chestiunii preliminare a imposibilității de a avea ca temei juridic pentru propunerea de decizie a Consiliului cele două articole din TFUE care sunt succesoarele articolelor din Tratatul privind UE pe care se bazează actualmente propunerea. AEPD invită Comisia să clarifice situația și să ia în considerare utilizarea ca temei juridic a articolului care conferă cele mai multe competențe Parlamentului European și să ia în considerare fuzionarea celor două propuneri într-un singur regulament.

| 51. | AEPD a analizat diferitele opțiuni pentru gestionarea operațională a sistemelor SIS II, VIS și Eurodac și înțelege avantajele creării unei agenții de reglementare pentru gestionarea operațională a anumitor sisteme informatice de mari dimensiuni. Cu toate acestea, AEPD subliniază că o astfel de agenție ar trebui să fie instituită numai după ce domeniul de aplicare al activităților sale și responsabilitățile sale sunt clar definite. |
| --- | --- |

51.

AEPD a analizat diferitele opțiuni pentru gestionarea operațională a sistemelor SIS II, VIS și Eurodac și înțelege avantajele creării unei agenții de reglementare pentru gestionarea operațională a anumitor sisteme informatice de mari dimensiuni. Cu toate acestea, AEPD subliniază că o astfel de agenție ar trebui să fie instituită numai după ce domeniul de aplicare al activităților sale și responsabilitățile sale sunt clar definite.

| 52. | AEPD a luat în discuție cele două preocupări generale cu privire la instituirea unei agenții care are relevanță pentru protecția datelor: riscul denaturării funcțiilor și consecințele interoperabilității sistemelor. |
| --- | --- |

52.

AEPD a luat în discuție cele două preocupări generale cu privire la instituirea unei agenții care are relevanță pentru protecția datelor: riscul denaturării funcțiilor și consecințele interoperabilității sistemelor.

| 53. | AEPD este de părere că riscul denaturării funcțiilor poate fi evitat dacă, în primul rând, domeniul de aplicare al (posibilelor) activități ale agenției este limitat și clar definit în instrumentul legislativ de instituire și, în al doilea rând, dacă se garantează că orice extindere a acestui domeniu de aplicare va fi bazată pe o procedură decizională democratică. AEPD ia act de faptul că actualele propuneri includ deja mențiuni în acest sens, dar că persistă încă unele incertitudini. În consecință, AEPD recomandă legislatorului:






  — | să clarifice și să decidă în mod conștient dacă domeniul de aplicare al activităților agenției este limitat la titlul V capitolul 2 din TFUE sau dacă acesta ar trebui eventual să acopere toate sistemele informatice de mari dimensiuni dezvoltate în spațiul de libertate, securitate și justiție; |
| --- | --- | --- |

53.

AEPD este de părere că riscul denaturării funcțiilor poate fi evitat dacă, în primul rând, domeniul de aplicare al (posibilelor) activități ale agenției este limitat și clar definit în instrumentul legislativ de instituire și, în al doilea rând, dacă se garantează că orice extindere a acestui domeniu de aplicare va fi bazată pe o procedură decizională democratică. AEPD ia act de faptul că actualele propuneri includ deja mențiuni în acest sens, dar că persistă încă unele incertitudini. În consecință, AEPD recomandă legislatorului:

—

să clarifice și să decidă în mod conștient dacă domeniul de aplicare al activităților agenției este limitat la titlul V capitolul 2 din TFUE sau dacă acesta ar trebui eventual să acopere toate sistemele informatice de mari dimensiuni dezvoltate în spațiul de libertate, securitate și justiție;

| — | să clarifice noțiunea de sisteme informatice de mari dimensiuni în contextul instituirii agenției și să clarifice dacă aceasta este limitată la astfel de sisteme informatice care au ca trăsătură stocarea datelor într-o bază de date centralizată pentru care Comisia sau agenția este responsabilă; |
| --- | --- |

—

să clarifice noțiunea de sisteme informatice de mari dimensiuni în contextul instituirii agenției și să clarifice dacă aceasta este limitată la astfel de sisteme informatice care au ca trăsătură stocarea datelor într-o bază de date centralizată pentru care Comisia sau agenția este responsabilă;

| — | să consolideze și mai mult textul articolului 6 adăugând cuvântul „numai” înainte de „la cererea specială și precisă a Comisiei” la alineatele (1) și (2), dacă acest din urmă alineat este menținut. |
| --- | --- |

—

să consolideze și mai mult textul articolului 6 adăugând cuvântul „numai” înainte de „la cererea specială și precisă a Comisiei” la alineatele (1) și (2), dacă acest din urmă alineat este menținut.

| 54. | În general, AEPD este preocupată de ambiguitățile din evoluțiile în ceea ce privește posibila interoperabilitate a sistemelor informatice de mari dimensiuni. Cu toate acestea, AEPD nu consideră că instituirea agenției este factorul cel mai amenințător din acest punct de vedere. AEPD a luat act de faptul că agenția nu va putea să ia decizii din proprie inițiativă în ceea ce privește interoperabilitatea. AEPD încurajează legislatorul, în contextul schemelor-pilot propuse, să clarifice procedura pe care Comisia ar trebui să o urmeze înainte de a solicita o schemă-pilot. În opinia AEPD, o astfel de procedură ar trebui să includă o evaluare, care ar putea să necesite o consultare a Parlamentului European și a AEPD, a impactului asupra protecției datelor al inițiativei desfășurate în urma unei astfel de solicitări. |
| --- | --- |

54.

În general, AEPD este preocupată de ambiguitățile din evoluțiile în ceea ce privește posibila interoperabilitate a sistemelor informatice de mari dimensiuni. Cu toate acestea, AEPD nu consideră că instituirea agenției este factorul cel mai amenințător din acest punct de vedere. AEPD a luat act de faptul că agenția nu va putea să ia decizii din proprie inițiativă în ceea ce privește interoperabilitatea. AEPD încurajează legislatorul, în contextul schemelor-pilot propuse, să clarifice procedura pe care Comisia ar trebui să o urmeze înainte de a solicita o schemă-pilot. În opinia AEPD, o astfel de procedură ar trebui să includă o evaluare, care ar putea să necesite o consultare a Parlamentului European și a AEPD, a impactului asupra protecției datelor al inițiativei desfășurate în urma unei astfel de solicitări.

| 55. | În plus, AEPD formulează următoarele recomandări specifice:






  — | să se includă AEPD pe lista destinatarilor programului de lucru anual și ai raportului anual de activitate, astfel cum se prevede la articolul 9 alineatul (1) literele (i) și (j) din propunerea de regulament; |
| --- | --- | --- |

55.

În plus, AEPD formulează următoarele recomandări specifice:

—

să se includă AEPD pe lista destinatarilor programului de lucru anual și ai raportului anual de activitate, astfel cum se prevede la articolul 9 alineatul (1) literele (i) și (j) din propunerea de regulament;

| — | fie să se elimine articolul 9 alineatul (1) litera (r) fie să se înlocuiască sintagma „și decide cu privire la urmarea auditului” cu sintagma „și decide cu privire la modalitatea cea mai adecvată de punere în aplicare a recomandărilor în urma auditului”; |
| --- | --- |

—

fie să se elimine articolul 9 alineatul (1) litera (r) fie să se înlocuiască sintagma „și decide cu privire la urmarea auditului” cu sintagma „și decide cu privire la modalitatea cea mai adecvată de punere în aplicare a recomandărilor în urma auditului”;

| — | să se transforme articolul 26 din propunerea de regulament într-o dispoziție care să abordeze chestiunea normelor de securitate în mod mai general și care să includă trimiteri la dispozițiile relevante din instrumentele juridice care stau la baza celor trei sisteme informatice de mari dimensiuni și să se stabilească o legătură între această dispoziție mai largă și articolul 14 alineatul (6) litera (g) și articolul 9 alineatul (1) litera (n) din propunerea de regulament; |
| --- | --- |

—

să se transforme articolul 26 din propunerea de regulament într-o dispoziție care să abordeze chestiunea normelor de securitate în mod mai general și care să includă trimiteri la dispozițiile relevante din instrumentele juridice care stau la baza celor trei sisteme informatice de mari dimensiuni și să se stabilească o legătură între această dispoziție mai largă și articolul 14 alineatul (6) litera (g) și articolul 9 alineatul (1) litera (n) din propunerea de regulament;

| — | în legătură cu punctul anterior, să se includă la articolul 26 alineatul (2) o referire la documentația specifică; |
| --- | --- |

—

în legătură cu punctul anterior, să se includă la articolul 26 alineatul (2) o referire la documentația specifică;

| — | să se ia în considerare criterii obiective și practice pentru alegerea sediului agenției; |
| --- | --- |

—

să se ia în considerare criterii obiective și practice pentru alegerea sediului agenției;

| — | să se includă AEPD pe lista instituțiilor care primesc documentele la care se face referire la articolul 27 alineatul (3) din propunerea de regulament. |
| --- | --- |

—

să se includă AEPD pe lista instituțiilor care primesc documentele la care se face referire la articolul 27 alineatul (3) din propunerea de regulament.

Adoptat la Bruxelles, 7 decembrie 2009.

Peter HUSTINX

Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor

---

(1)  JO L 281, 23.11.1995, p. 31.

1

(2)  JO L 8, 12.1.2001, p. 1.

2

(3)  A se vedea COM(2009) 293 final și COM(2009) 294 final.

3

(4)  A se vedea COM(2009) 292 final.

4

(5)  A se vedea SEC(2009) 836 final și SEC(2009) 837 final.

5

(6)  A se vedea articolul 15 din Regulamentul (CE) nr. 1987/2006 privind SIS II (JO L 381, 28.12.2006, p. 4), articolul 26 din Regulamentul (CE) nr. 767/2008 privind VIS (JO L 218, 13.8.2008, p. 60) și articolul 13 din Regulamentul (CE) nr. 2725/2000 al Consiliului (JO L 316, 15.12.2000, p. 1).

6

(7)  A se vedea declarația comună din 7 iunie 2007, care este anexată rezoluției legislative a Parlamentului din 7 iunie 2007 privind propunerea de regulament privind VIS.

7

(8)  A se vedea considerentul (5) din propunerea de regulament.

8

(9)  JO L 205, 7.8.2007, p. 63, și JO L 218, 13.8.2008, p. 129.

9

(10)  Dacă Europol i se acordă accesul la sistemul Eurodac după adoptarea propunerii de decizie a Consiliului privind cererea autorităților de aplicare a legii din statele membre și a Europol de comparare a datelor Eurodac în scopul aplicării legii [a se vedea COM(2009) 344 final], probabil că va avea dreptul la aceleași poziții în ceea ce privește Eurodac. A se vedea totuși avizul critic al APED din 7 octombrie 2009 cu privire la propunerea de decizie a Consiliului, care este disponibil la adresa: http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2009/09-10-07_Access_Eurodac_EN.pdf

10

(11)  În așa-numita hotărâre „dioxid de titan”, CEJ a acordat o pondere specială participării Parlamentului European în procesul decizional. A se vedea cauza din 11 iunie 1991 a CEJ, Comisia/Consiliul, cauza C-300/89, Rec., 1991, p. I-2867, punctul 20.

11

Comisia/Consiliul

(12)  A se vedea evaluarea impactului de la pagina 32.

12

(13)  Cu privire la a doua chestiune, a se vedea avizul AEPD din 7 octombrie 2009 la care se face referire în nota de subsol 10.

13

(14)  A se vedea articolul 4 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001.

14

(15)  Pentru sistemul Prüm, a se vedea Decizia Consiliului 2008/615/JAI și 2008/616/JAI din 23 iunie 2008 privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere (JO L 210, 6.8.2008, p. 1) și avizele AEPD din 4 aprilie 2007 (JO C 169, 21.7.2007, p. 2) și din 19 decembrie 2007 (JO C 89, 10.4.2008, p. 1). Iar pentru ECRIS, a se vedea Decizia Consiliului 2009/316/JAI din 6 aprilie 2009 de instituire a Sistemului european de informații cu privire la cazierele judiciare (ECRIS) (JO L 93, 7.4.2009, p. 33) și avizul AEPD din 16 septembrie 2008 (JO C 42, 20.2.2009, p. 1).

15

(16)  Observațiile AEPD din 10 martie 2006 pot fi accesate la http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Comments/2006/06-03-10_Interoperability_EN.pdf

16

(17)  COM(2008) 135 final, p. 5.

17

(18)  Document de poziție al AEPD din 28 noiembrie 2005 disponibil la: http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/EDPS/Publications/Papers/PositionP/05-11-28_DPO_paper_EN.pdf

18

(19)  JO L 317, 3.12.2001, p. 1.

19

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 19.3.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 70/21 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 70/21

---

Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu articolele 107 și 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Cazuri față de care Comisia nu prezintă obiecții

(Text cu relevanță pentru SEE)

2010/C 70/03

| Data adoptării deciziei | 27.1.2010 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | N 672/08 |
| Stat membru | Grecia |
| Regiune | Attiki |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Restructuring aid to Kalofolias S.A. |
| Temei legal | Νόμος 3299/2004, όπως τροποποιήθηκε και ισχύει. Ο νόμος έχει ήδη καταχωρηθεί, με βάση τον κανονισμό 1828/2006, ως καθεστώς περιφερειακών ενισχύσεων με στοιχεία XR 86/2007 «Κίνητρα για ιδιωτικές επενδύσεις με σκοπό την προώθηση της οικονομικής ανάπτυξης και της περιφερειακής σύγκλισης». |
| Tipul măsurii | Ajutor individual |
| Obiectiv | Restructurarea întreprinderilor în dificultate |
| Forma de ajutor | Subvenție directă |
| Buget | Buget global: 7,1 milioane EUR |
| Valoare | — |
| Durată (perioadă) | 1.1.2009-31.12.2012 |
| Sectoare economice | Mass-media, Industria de prelucrare, Servicii de poștă și telecomunicații |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Υπουργείο Οικονομίας & Οικονομικών, Γενική Γραμματεία Επενδύσεων και Ανάπτυξης |
| Γενική Διεύθυνση Ιδιωτικών Επενδύσεων |
| Νίκης 5-7 |
| 101 80 Αθήνα/Athens |
| ΕΛΛΑΔΑ/GREECE |

Data adoptării deciziei

27.1.2010

Numărul de referință al ajutorului

N 672/08

Stat membru

Grecia

Regiune

Attiki

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Restructuring aid to Kalofolias S.A.

Temei legal

Νόμος 3299/2004, όπως τροποποιήθηκε και ισχύει. Ο νόμος έχει ήδη καταχωρηθεί, με βάση τον κανονισμό 1828/2006, ως καθεστώς περιφερειακών ενισχύσεων με στοιχεία XR 86/2007 «Κίνητρα για ιδιωτικές επενδύσεις με σκοπό την προώθηση της οικονομικής ανάπτυξης και της περιφερειακής σύγκλισης».

Tipul măsurii

Ajutor individual

Obiectiv

Restructurarea întreprinderilor în dificultate

Forma de ajutor

Subvenție directă

Buget

Buget global: 7,1 milioane EUR

Valoare

—

Durată (perioadă)

1.1.2009-31.12.2012

Sectoare economice

Mass-media, Industria de prelucrare, Servicii de poștă și telecomunicații

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Υπουργείο Οικονομίας & Οικονομικών, Γενική Γραμματεία Επενδύσεων και Ανάπτυξης

Γενική Διεύθυνση Ιδιωτικών Επενδύσεων

Νίκης 5-7

101 80 Αθήνα/Athens

ΕΛΛΑΔΑ/GREECE

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_ro.htm

| Data adoptării deciziei | 15.12.2009 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | N 296/09 |
| Stat membru | Germania |
| Regiune | Biberach |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Staatliche Beihilfe N 296/09 — F2F; FuE-Einzelbeihilfe im Bereich der Luftfahrt zugunsten der Diehl Aircabin GmbH |
| Temei legal | Haushaltsgesetz des Bundes, Bundeshaushalt 2009: Kapitel 0902; Titel 66292 — 634: Ausgaben zur Absicherung des Ausfallrisikos im Zusammenhang mit Darlehen zur Finanzierung der anteiligen Entwicklungskosten ziviler Luftfahrzeuge; Gesetz über die Kreditanstalt für Wiederaufbau in der Fassung der Bekanntmachung vom 23. Juni 1969 (BGBl. I S. 573), zuletzt geändert durch Artikel 173 der Verordnung vom 31. Oktober 2006 (BGBl. I S. 2407); Bekanntmachung über die Möglichkeit einer anteiligen Finanzierung der Entwicklungskosten von Projekten beteiligter Unternehmen der Ausrüstungsindustrie am Programm A350XWB und an anderen künftigen zivilen Flugzeugprogrammen |
| Tipul măsurii | Ajutor individual |
| Obiectiv | Cercetare și dezvoltare |
| Forma de ajutor | Subvenție rambursabilă |
| Buget | Buget global: 14,69 milioane EUR |
| Valoare | 25 % |
| Durată (perioadă) | 2009-2013 |
| Sectoare economice | Industria de prelucrare |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie |
| 10119 Berlin |
| DEUTSCHLAND |

Data adoptării deciziei

15.12.2009

Numărul de referință al ajutorului

N 296/09

Stat membru

Germania

Regiune

Biberach

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Staatliche Beihilfe N 296/09 — F2F; FuE-Einzelbeihilfe im Bereich der Luftfahrt zugunsten der Diehl Aircabin GmbH

Temei legal

Haushaltsgesetz des Bundes, Bundeshaushalt 2009: Kapitel 0902; Titel 66292 — 634: Ausgaben zur Absicherung des Ausfallrisikos im Zusammenhang mit Darlehen zur Finanzierung der anteiligen Entwicklungskosten ziviler Luftfahrzeuge; Gesetz über die Kreditanstalt für Wiederaufbau in der Fassung der Bekanntmachung vom 23. Juni 1969 (BGBl. I S. 573), zuletzt geändert durch Artikel 173 der Verordnung vom 31. Oktober 2006 (BGBl. I S. 2407); Bekanntmachung über die Möglichkeit einer anteiligen Finanzierung der Entwicklungskosten von Projekten beteiligter Unternehmen der Ausrüstungsindustrie am Programm A350XWB und an anderen künftigen zivilen Flugzeugprogrammen

Tipul măsurii

Ajutor individual

Obiectiv

Cercetare și dezvoltare

Forma de ajutor

Subvenție rambursabilă

Buget

Buget global: 14,69 milioane EUR

Valoare

25 %

Durată (perioadă)

2009-2013

Sectoare economice

Industria de prelucrare

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie

10119 Berlin

DEUTSCHLAND

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_ro.htm

| Data adoptării deciziei | 15.12.2009 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | N 297/09 |
| Stat membru | Germania |
| Regiune | Biberach |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Staatliche Beihilfe N 297/09 — Airducts; FuE-Einzelbeihilfe im Bereich der Luftfahrt zugunsten der Diehl Aircabin GmbH |
| Temei legal | Haushaltsgesetz des Bundes, Bundeshaushalt 2009: Kapitel 0902; Titel 66292 — 634: Ausgaben zur Absicherung des Ausfallrisikos im Zusammenhang mit Darlehen zur Finanzierung der anteiligen Entwicklungskosten ziviler Luftfahrzeuge; Gesetz über die Kreditanstalt für Wiederaufbau in der Fassung der Bekanntmachung vom 23. Juni 1969 (BGBl. I S. 573), zuletzt geändert durch Artikel 173 der Verordnung vom 31. Oktober 2006 (BGBl. I S. 2407); Bekanntmachung über die Möglichkeit einer anteiligen Finanzierung der Entwicklungskosten von Projekten beteiligter Unternehmen der Ausrüstungsindustrie am Programm A350XWB und an anderen künftigen zivilen Flugzeugprogrammen |
| Tipul măsurii | Ajutor individual |
| Obiectiv | Cercetare și dezvoltare |
| Forma de ajutor | Subvenție rambursabilă |
| Buget | Buget global: 10,93 milioane EUR |
| Valoare | 25 % |
| Durată (perioadă) | 2009-2013 |
| Sectoare economice | Industria de prelucrare |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie |
| 10119 Berlin |
| DEUTSCHLAND |

Data adoptării deciziei

15.12.2009

Numărul de referință al ajutorului

N 297/09

Stat membru

Germania

Regiune

Biberach

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Staatliche Beihilfe N 297/09 — Airducts; FuE-Einzelbeihilfe im Bereich der Luftfahrt zugunsten der Diehl Aircabin GmbH

Temei legal

Haushaltsgesetz des Bundes, Bundeshaushalt 2009: Kapitel 0902; Titel 66292 — 634: Ausgaben zur Absicherung des Ausfallrisikos im Zusammenhang mit Darlehen zur Finanzierung der anteiligen Entwicklungskosten ziviler Luftfahrzeuge; Gesetz über die Kreditanstalt für Wiederaufbau in der Fassung der Bekanntmachung vom 23. Juni 1969 (BGBl. I S. 573), zuletzt geändert durch Artikel 173 der Verordnung vom 31. Oktober 2006 (BGBl. I S. 2407); Bekanntmachung über die Möglichkeit einer anteiligen Finanzierung der Entwicklungskosten von Projekten beteiligter Unternehmen der Ausrüstungsindustrie am Programm A350XWB und an anderen künftigen zivilen Flugzeugprogrammen

Tipul măsurii

Ajutor individual

Obiectiv

Cercetare și dezvoltare

Forma de ajutor

Subvenție rambursabilă

Buget

Buget global: 10,93 milioane EUR

Valoare

25 %

Durată (perioadă)

2009-2013

Sectoare economice

Industria de prelucrare

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie

10119 Berlin

DEUTSCHLAND

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_ro.htm

| Data adoptării deciziei | 22.12.2009 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | N 608/09 |
| Stat membru | Germania |
| Regiune | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | State aid N 608/09 — Germany — Prolongation of Deutscher Filmförderfonds (N 695/06) |
| Temei legal | Richtlinie des Deutschen Filmförderungsfonds, Bundeshaushaltsgesetz und Bundeshaushaltsordnung |
| Tipul măsurii | Regim de ajutoare |
| Obiectiv | Promovarea culturii |
| Forma de ajutor | Subvenție directă |
| Buget | Buget anual: 60 milioane EUR |
| Valoare | 20 % |
| Durată (perioadă) | 1.1.2010-31.12.2010 |
| Sectoare economice | Mass-media |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Filmförderungsanstalt, Bundesanstalt des öffentlichen Rechts |
| Große Präsidentenstraße 9 |
| 10178 Berlin |
| DEUTSCHLAND |

Data adoptării deciziei

22.12.2009

Numărul de referință al ajutorului

N 608/09

Stat membru

Germania

Regiune

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

State aid N 608/09 — Germany — Prolongation of Deutscher Filmförderfonds (N 695/06)

Temei legal

Richtlinie des Deutschen Filmförderungsfonds, Bundeshaushaltsgesetz und Bundeshaushaltsordnung

Tipul măsurii

Regim de ajutoare

Obiectiv

Promovarea culturii

Forma de ajutor

Subvenție directă

Buget

Buget anual: 60 milioane EUR

Valoare

20 %

Durată (perioadă)

1.1.2010-31.12.2010

Sectoare economice

Mass-media

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Filmförderungsanstalt, Bundesanstalt des öffentlichen Rechts

Große Präsidentenstraße 9

10178 Berlin

DEUTSCHLAND

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_ro.htm

| Data adoptării deciziei | 2.2.2010 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | N 683/09 |
| Stat membru | Spania |
| Regiune | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Programa Emprendedores en red |
| Temei legal | Borrador de la Orden Modificada que modifica el ORDEN ITC/2544/2009, de 11 de septiembre 2009 por la que se aprueba la normativa reguladora de los créditos para la puesta en marcha del programa «Emprendedores en red» — BOE, 24.9.2009, núm. 231
  Convenio entre la Secretaría de Estado de Telecomunicaciones y para la Sociedad de la Información y Red.es para la puesta en marcha del Programa Emprendedores en red |
| Tipul măsurii | Regim de ajutoare |
| Obiectiv | Capital de risc |
| Forma de ajutor | Aport de capital de risc |
| Buget | Buget anual: 35 milioane EUR
  Buget global: 35 milioane EUR |
| Valoare | — |
| Durată (perioadă) | Până la 31.12.2010 |
| Sectoare economice | Activități din sectorul informatic și alte sectoare conexe |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Red.es |
| Plaza Manuel Gomez Moreno s/n |
| 28020 Madrid |
| ESPAÑA |

Data adoptării deciziei

2.2.2010

Numărul de referință al ajutorului

N 683/09

Stat membru

Spania

Regiune

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Programa Emprendedores en red

Temei legal

Borrador de la Orden Modificada que modifica el ORDEN ITC/2544/2009, de 11 de septiembre 2009 por la que se aprueba la normativa reguladora de los créditos para la puesta en marcha del programa «Emprendedores en red» — BOE, 24.9.2009, núm. 231

Convenio entre la Secretaría de Estado de Telecomunicaciones y para la Sociedad de la Información y Red.es para la puesta en marcha del Programa Emprendedores en red

Tipul măsurii

Regim de ajutoare

Obiectiv

Capital de risc

Forma de ajutor

Aport de capital de risc

Buget

Buget anual: 35 milioane EUR

Buget global: 35 milioane EUR

Valoare

—

Durată (perioadă)

Până la 31.12.2010

Sectoare economice

Activități din sectorul informatic și alte sectoare conexe

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Red.es

Plaza Manuel Gomez Moreno s/n

28020 Madrid

ESPAÑA

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_ro.htm

---

| 19.3.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 70/26 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 70/26

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.5732 – Hewlett-Packard/3COM)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2010/C 70/04

La data de 12 februarie 2010, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale, |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale,

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32010M5732. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32010M5732. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 19.3.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 70/27 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 70/27

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

18 martie 2010

2010/C 70/05

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,3660 |
| JPY | yen japonez | 123,33 |
| DKK | coroana daneză | 7,4407 |
| GBP | lira sterlină | 0,89400 |
| SEK | coroana suedeză | 9,7243 |
| CHF | franc elvețian | 1,4474 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 7,9990 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 25,284 |
| EEK | coroana estoniană | 15,6466 |
| HUF | forint maghiar | 261,92 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,7081 |
| PLN | zlot polonez | 3,8730 |
| RON | leu românesc nou | 4,0776 |
| TRY | lira turcească | 2,0815 |
| AUD | dolar australian | 1,4821 |
| CAD | dolar canadian | 1,3801 |
| HKD | dolar Hong Kong | 10,6010 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,9066 |
| SGD | dolar Singapore | 1,9040 |
| KRW | won sud-coreean | 1 548,87 |
| ZAR | rand sud-african | 9,9820 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 9,3245 |
| HRK | kuna croată | 7,2580 |
| IDR | rupia indoneziană | 12 483,42 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,5141 |
| PHP | peso Filipine | 62,416 |
| RUB | rubla rusească | 39,9500 |
| THB | baht thailandez | 44,108 |
| BRL | real brazilian | 2,4278 |
| MXN | peso mexican | 17,0286 |
| INR | rupie indiană | 62,0920 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,3660

JPY

yen japonez

123,33

DKK

coroana daneză

7,4407

GBP

lira sterlină

0,89400

SEK

coroana suedeză

9,7243

CHF

franc elvețian

1,4474

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

7,9990

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

25,284

EEK

coroana estoniană

15,6466

HUF

forint maghiar

261,92

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,7081

PLN

zlot polonez

3,8730

RON

leu românesc nou

4,0776

TRY

lira turcească

2,0815

AUD

dolar australian

1,4821

CAD

dolar canadian

1,3801

HKD

dolar Hong Kong

10,6010

NZD

dolar neozeelandez

1,9066

SGD

dolar Singapore

1,9040

KRW

won sud-coreean

1 548,87

ZAR

rand sud-african

9,9820

CNY

yuan renminbi chinezesc

9,3245

HRK

kuna croată

7,2580

IDR

rupia indoneziană

12 483,42

MYR

ringgit Malaiezia

4,5141

PHP

peso Filipine

62,416

RUB

rubla rusească

39,9500

THB

baht thailandez

44,108

BRL

real brazilian

2,4278

MXN

peso mexican

17,0286

INR

rupie indiană

62,0920

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

V Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII COMERCIALE COMUNE

Comisia Europeană

| 19.3.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 70/28 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 70/28

---

Aviz de expirare iminentă a anumitor măsuri antidumping

2010/C 70/06

1.   În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1), Comisia Europeană face cunoscut faptul că dacă nu se inițiază o reexaminare în conformitate cu procedura următoare, măsurile antidumping menționate în continuare vor expira la data menționată în tabelul de mai jos.

2.   Procedura

Producătorii din Uniune pot depune o cerere scrisă de reexaminare. Cererea trebuie să conțină probe suficiente care să susțină faptul că expirarea măsurilor ar determina probabil continuarea sau reapariția dumpingului și a prejudiciului.

În cazul în care Comisia decide să reexamineze măsurile în cauză, importatorii, exportatorii, reprezentanții țării exportatoare și producătorii din Uniune vor avea posibilitatea de a dezvolta, de a respinge sau de a comenta chestiunile expuse în cererea de reexaminare.

3.   Termen

Pe baza celor de mai sus, producătorii din Uniune pot transmite o cerere scrisă de reexaminare la adresa European Commission, Directorate-General for Trade (Unit H-1), N-105 4/92, 1049 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË (2), oricând după data publicării prezentului aviz, dar cel târziu cu trei luni înainte de data menționată în tabelul de mai jos.

4.   Prezentul aviz este publicat în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009.

| Produs | Țara (țările) de origine sau de export | Măsuri | Trimitere | Data expirării |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Biciclete și anumite piese de schimb pentru biciclete | Republica Populară Chineză
  Vietnam | Taxă antidumping | Regulamentul (CE) nr. 1524/2000 al Consiliului (JO L 175, 14.7.2000, p. 39) ultima modificare prin Regulamentul (CE) nr. 1095/2005 al Consiliului (JO L 183, 14.7.2005, p. 1) și extins la piese de schimb pentru biciclete prin Regulamentul (CE) nr. 71/97 al Consiliului (JO L 16, 18.1.1997, p. 55) | 15.7.2010 |

Produs

Țara (țările) de origine sau de export

Măsuri

Trimitere

Data expirării

Biciclete și anumite piese de schimb pentru biciclete

Republica Populară Chineză

Vietnam

Taxă antidumping

Regulamentul (CE) nr. 1524/2000 al Consiliului (JO L 175, 14.7.2000, p. 39) ultima modificare prin Regulamentul (CE) nr. 1095/2005 al Consiliului (JO L 183, 14.7.2005, p. 1) și extins la piese de schimb pentru biciclete prin Regulamentul (CE) nr. 71/97 al Consiliului (JO L 16, 18.1.1997, p. 55)

15.7.2010

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

(2)  Fax +32 22956505.

---

| 19.3.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 70/29 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 70/29

---

Aviz de expirare iminentă a anumitor măsuri antidumping

2010/C 70/07

1.   În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 (1) privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene, Comisia Europeană face cunoscut faptul că dacă nu se inițiază o reexaminare în conformitate cu procedura următoare, măsurile antidumping menționate în continuare vor expira la data menționată în tabelul de mai jos.

2.   Procedura

Producătorii din Uniune pot depune o cerere scrisă de reexaminare. Cererea trebuie să conțină probe suficiente care să susțină faptul că expirarea măsurilor ar determina probabil continuarea sau reapariția dumpingului și a prejudiciului.

În cazul în care Comisia decide să reexamineze măsurile în cauză, importatorii, exportatorii, reprezentanții țării exportatoare și producătorii din Uniune vor avea posibilitatea de a dezvolta, de a respinge sau de a comenta chestiunile expuse în cererea de reexaminare.

3.   Termen

Pe baza celor de mai sus, producătorii din Uniune pot transmite o cerere scrisă de reexaminare la adresa European Commission, Directorate-General for Trade (Unit H-1), N-105 4/92, 1049 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË (2), oricând după data publicării prezentului aviz, dar cel târziu cu trei luni înainte de data menționată în tabelul de mai jos.

4.   Prezentul aviz este publicat în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009.

| Produs | Țara (țările) de origine sau de export | Măsuri | Trimitere | Data expirării |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Transpalete manuale și componentele de bază ale acestora | Republica Populară Chineză
  Thailanda | Taxă antidumping | Regulamentul (CE) nr. 1174/2005 al Consiliului (JO L 189, 21.7.2005, p. 1) și extins asupra importurilor provenite din Thailanda prin Regulamentul (CE) nr. 499/2009 al Consiliului (JO L 151, 16.6.2009, p. 1) | 22.7.2010 |

Produs

Țara (țările) de origine sau de export

Măsuri

Trimitere

Data expirării

Transpalete manuale și componentele de bază ale acestora

Republica Populară Chineză

Thailanda

Taxă antidumping

Regulamentul (CE) nr. 1174/2005 al Consiliului (JO L 189, 21.7.2005, p. 1) și extins asupra importurilor provenite din Thailanda prin Regulamentul (CE) nr. 499/2009 al Consiliului (JO L 151, 16.6.2009, p. 1)

22.7.2010

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

(2)  Fax +32 22956505.

---

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

| 19.3.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 70/30 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 70/30

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.5835 – Cucina/Brakes/Menigo)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

2010/C 70/08

| 1. | La data de 12 martie 2010, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea Brakes Group (Regatul Unit), controlată de Bain Capital Investors, dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) privind concentrările economice, controlul asupra întregii întreprinderi Menigo Food services AB (Suedia), prin achiziționare de acțiuni. |
| --- | --- |

1.

La data de 12 martie 2010, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea Brakes Group (Regatul Unit), controlată de Bain Capital Investors, dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) privind concentrările economice, controlul asupra întregii întreprinderi Menigo Food services AB (Suedia), prin achiziționare de acțiuni.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul întreprinderii Bain Capital Investors: fond de investiții în societăți necotate, care activează la nivel mondial; |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul întreprinderii Bain Capital Investors: fond de investiții în societăți necotate, care activează la nivel mondial;

| — | în cazul întreprinderii Brakes group: distrubuție de produse de alimentație publică în Regatul Unit, Irlanda și Franța; |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Brakes group: distrubuție de produse de alimentație publică în Regatul Unit, Irlanda și Franța;

| — | în cazul întreprinderii Menigo Foodservice AB: distribuția de produse de alimentație publică în Suedia și Danemarca. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Menigo Foodservice AB: distribuția de produse de alimentație publică în Suedia și Danemarca.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) privind concentrările economice (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) privind concentrările economice (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5835 – Cucina/Brakes/Menigo, la următoarea adresă:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5835 – Cucina/Brakes/Menigo, la următoarea adresă:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 [„Regulamentul (CE) privind concentrările economice”].

(2)  JO C 56, 5.3.2005, p. 32 („Comunicarea privind o procedură simplificată”).

---

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 19.3.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 70/31 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 70/31

---

Publicarea unei cereri de modificare în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

2010/C 70/09

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de modificare în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului (1). Declarațiile de opoziție trebuie să parvină Comisiei în termen de șase luni de la data prezentei publicări.

CERERE DE MODIFICARE

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

Cerere de modificare în conformitate cu articolul 9

„AGNELLO DI SARDEGNA”

NR. CE: IT-PGI-0105-0097-08.04.2008

IGP ( X ) DOP ( )

1.   Rubrica din caietul de sarcini care face obiectul modificării:

| — |  | Denumirea produsului |
| --- | --- | --- |
| — | | Descrierea produsului |
| — |  | Aria geografică |
| — | | Dovada originii |
| — | | Metodă de obținere |
| — |  | Legătură |
| — | | Etichetare |
| — |  | Cerințe naționale |
| — | | Altele – Noi referințe pentru organismul de control |

—



Denumirea produsului

—

Image

Descrierea produsului

—



Aria geografică

—

Image

Dovada originii

—

Image

Metodă de obținere

—



Legătură

—

Image

Etichetare

—



Cerințe naționale

—

Image

Altele – Noi referințe pentru organismul de control

2.   Tipul modificării (modificărilor):

| — | | Modificarea documentului unic sau a fișei-rezumat |
| --- | --- | --- |
| — |  | Modificarea caietului de sarcini pentru DOP sau IGP înregistrată, pentru care nu s-a publicat nici documentul unic, nici fișa-rezumat |
| — |  | Modificarea caietului de sarcini care nu generează nicio modificare a documentului unic publicat [articolul 9 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006] |
| — |  | Modificarea temporară a caietului de sarcini ca urmare a adoptării unor măsuri sanitare sau fitosanitare obligatorii de către autoritățile publice [articolul 9 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006] |

—

Image

Modificarea documentului unic sau a fișei-rezumat

—



Modificarea caietului de sarcini pentru DOP sau IGP înregistrată, pentru care nu s-a publicat nici documentul unic, nici fișa-rezumat

—



Modificarea caietului de sarcini care nu generează nicio modificare a documentului unic publicat [articolul 9 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006]

—



Modificarea temporară a caietului de sarcini ca urmare a adoptării unor măsuri sanitare sau fitosanitare obligatorii de către autoritățile publice [articolul 9 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006]

3.   Modificare (modificări):

3.1.   Descrierea produsului:

| — | din articolul 4 al actualului caiet de sarcini a fost eliminat tabelul privind caracteristicile chimico-fizice ale cărnii de miel cu denumirea „Agnello di Sardegna” și au fost definiți 3 parametri de importanță majoră. În fapt, elementele conținute în respectivul tabel pot fi întâlnite de asemenea și la alte tipuri de carne (de exemplu carnea de porcine sau de bovine), după cum rezultă dintr-un studiu al Universității din Sassari, nefiind prin urmare caracteristice produsului „Agnello di Sardegna” IGP; în schimb, parametrii definiți în noua versiune a caietului de sarcini pun în evidență caracteristicile specifice ale cărnii de miel „Agnello di Sardegna”. Scopul acestei modificări este de a permite verificarea parametrilor calitativi ai cărnii prin măsurarea valorii pH-ului, precum și de a evita efectuarea de analize inutile privind anumite proprietăți ale produsului care nu sunt, de fapt, caracteristice, păstrând însă doi parametri semnificativi ai calității produsului, și anume protidele și lipidele. |
| --- | --- |

—

din articolul 4 al actualului caiet de sarcini a fost eliminat tabelul privind caracteristicile chimico-fizice ale cărnii de miel cu denumirea „Agnello di Sardegna” și au fost definiți 3 parametri de importanță majoră. În fapt, elementele conținute în respectivul tabel pot fi întâlnite de asemenea și la alte tipuri de carne (de exemplu carnea de porcine sau de bovine), după cum rezultă dintr-un studiu al Universității din Sassari, nefiind prin urmare caracteristice produsului „Agnello di Sardegna” IGP; în schimb, parametrii definiți în noua versiune a caietului de sarcini pun în evidență caracteristicile specifice ale cărnii de miel „Agnello di Sardegna”. Scopul acestei modificări este de a permite verificarea parametrilor calitativi ai cărnii prin măsurarea valorii pH-ului, precum și de a evita efectuarea de analize inutile privind anumite proprietăți ale produsului care nu sunt, de fapt, caracteristice, păstrând însă doi parametri semnificativi ai calității produsului, și anume protidele și lipidele.

3.2.   Metodă de obținere:

| — | la articolul 3 alineatul (2) din actualul caiet de sarcini, în ceea ce privește adăpostirea animalelor, s-a înlocuit cuvântul „sunt” cu cuvintele „pot fi”, pentru a indica faptul că nu este obligatorie adăpostire mieilor în grajduri pe timpul nopții, în perioada de iarnă. Într-adevăr, iernile în Sardinia sunt deseori blânde, iar adăpostirea mieilor în grajduri pe timpul nopții nu este necesară; |
| --- | --- |

—

la articolul 3 alineatul (2) din actualul caiet de sarcini, în ceea ce privește adăpostirea animalelor, s-a înlocuit cuvântul „sunt” cu cuvintele „pot fi”, pentru a indica faptul că nu este obligatorie adăpostire mieilor în grajduri pe timpul nopții, în perioada de iarnă. Într-adevăr, iernile în Sardinia sunt deseori blânde, iar adăpostirea mieilor în grajduri pe timpul nopții nu este necesară;

| — | la articolul 3 alineatul (5) a fost modificată partea privind sistemul de identificare a ovinelor, ținându-se cont nu doar de sistemul manual prevăzut deja de actualul caiet de sarcini, ci și de sistemele optice sau electronice, urmărindu-se adaptarea caietului de sarcini la evoluțiile înregistrate de reglementările comunitare și naționale în materie de identificare a șeptelului. Într-adevăr, Regulamentul (CE) nr. 21/2004 al Consiliului din 17 decembrie 2003, transpus în legislația italiană în 2005, stabilește norme specifice și mai stricte în ceea ce privește identificarea și înregistrarea animalelor din speciile ovină și caprină, modificând Directiva 92/102/CEE; |
| --- | --- |

—

la articolul 3 alineatul (5) a fost modificată partea privind sistemul de identificare a ovinelor, ținându-se cont nu doar de sistemul manual prevăzut deja de actualul caiet de sarcini, ci și de sistemele optice sau electronice, urmărindu-se adaptarea caietului de sarcini la evoluțiile înregistrate de reglementările comunitare și naționale în materie de identificare a șeptelului. Într-adevăr, Regulamentul (CE) nr. 21/2004 al Consiliului din 17 decembrie 2003, transpus în legislația italiană în 2005, stabilește norme specifice și mai stricte în ceea ce privește identificarea și înregistrarea animalelor din speciile ovină și caprină, modificând Directiva 92/102/CEE;

| — | la articolul 3 litera (a), pentru „Agnello di Sardegna”„de lapte” a fost introdusă greutatea minimă de 5 kg, care nu era prevăzută de actualul caiet de sarcini, în care se indica doar greutatea maximă. Introducerea greutății minime este necesară pentru a evita sacrificarea animalelor prea tinere și insuficient formate, a căror carne nu are caracteristicile prevăzute de caietul de sarcini. Greutatea minimă de 5 kg garantează că mieii au atins vârsta de circa 30 de zile și implicit un nivel de dezvoltare fizică care permite produsului să respecte exigențele referitoare la musculatura, grăsimea și culoarea cărnii destinate producției de „Agnello di Sardegna” IGP; |
| --- | --- |

—

la articolul 3 litera (a), pentru „Agnello di Sardegna”„de lapte” a fost introdusă greutatea minimă de 5 kg, care nu era prevăzută de actualul caiet de sarcini, în care se indica doar greutatea maximă. Introducerea greutății minime este necesară pentru a evita sacrificarea animalelor prea tinere și insuficient formate, a căror carne nu are caracteristicile prevăzute de caietul de sarcini. Greutatea minimă de 5 kg garantează că mieii au atins vârsta de circa 30 de zile și implicit un nivel de dezvoltare fizică care permite produsului să respecte exigențele referitoare la musculatura, grăsimea și culoarea cărnii destinate producției de „Agnello di Sardegna” IGP;

| — | la același articol 3, pentru cele trei tipuri de miel: „de lapte”, „ușor” și „de tăiat” a fost indicată greutatea carcasei „la rece, fără piele, cu cap și organe”, care nu era indicată în actualul caiet de sarcini; |
| --- | --- |

—

la același articol 3, pentru cele trei tipuri de miel: „de lapte”, „ușor” și „de tăiat” a fost indicată greutatea carcasei „la rece, fără piele, cu cap și organe”, care nu era indicată în actualul caiet de sarcini;

| — | tot la articolul 3 au fost eliminate mențiunile „de rasă pură/obținute fără încrucișări”, conținute la literele (a), (b) și (c) primul alineat. Interpretarea dată actualmente acestei „definiții” este conformă cu Legea nr. 280 din 3 august 1999, care definește reproducătorul de rasă pură din specia ovină ca „un animal înscris sau apt pentru a fi înscris într-un registru genealogic, ai cărui părinți sau bunici sunt înscriși într-un registru genealogic al aceleiași rase”. În fapt, acest lucru nu este realizabil, deoarece el contravine cu realitatea sistemului de producție sard: populația ovină a Sardiniei, care se ridică la peste trei milioane de capete, este constituită exclusiv din indivizi aparținând rasei sarde. În Sardinia însă, la fel ca și în restul Italiei, înscrierea raselor ovine în registrul genealogic este limitată la un procent foarte redus de animale (de la 3 la 5 %, pentru rasele cele mai importante), deoarece obiectivul înscrierii în registrul genealogic este obținerea ameliorării genetice a rasei. Prin urmare, doar animalele destinate reproducerii sunt înscrise în respectivul registru, omițându-se animalele destinate sacrificării, așa cum este cazul oilor din rasa sardă; |
| --- | --- |

—

tot la articolul 3 au fost eliminate mențiunile „de rasă pură/obținute fără încrucișări”, conținute la literele (a), (b) și (c) primul alineat. Interpretarea dată actualmente acestei „definiții” este conformă cu Legea nr. 280 din 3 august 1999, care definește reproducătorul de rasă pură din specia ovină ca „un animal înscris sau apt pentru a fi înscris într-un registru genealogic, ai cărui părinți sau bunici sunt înscriși într-un registru genealogic al aceleiași rase”. În fapt, acest lucru nu este realizabil, deoarece el contravine cu realitatea sistemului de producție sard: populația ovină a Sardiniei, care se ridică la peste trei milioane de capete, este constituită exclusiv din indivizi aparținând rasei sarde. În Sardinia însă, la fel ca și în restul Italiei, înscrierea raselor ovine în registrul genealogic este limitată la un procent foarte redus de animale (de la 3 la 5 %, pentru rasele cele mai importante), deoarece obiectivul înscrierii în registrul genealogic este obținerea ameliorării genetice a rasei. Prin urmare, doar animalele destinate reproducerii sunt înscrise în respectivul registru, omițându-se animalele destinate sacrificării, așa cum este cazul oilor din rasa sardă;

| — | în fine, la același articol 3 literele (a), (b) și (c), unde se vorbește despre hrana animalelor, au fost introduse cuvintele „lapte matern, la care se adaugă”, pentru a clarifica rolul laptelui matern în hrănirea mieilor. În fapt, din textul actualului caiet de sarcini rezultă că mieii „ușori” (7-10 kg) și cei „de tăiat” (10-13 kg) nu s-ar hrăni deloc cu lapte matern, ci doar cu hrană naturală proaspătă și/sau uscată. Este însă evident că hrana mieilor se compune în principal din lapte matern în prima fază (30-35 de zile) – în timp ce în faza a doua este introdusă hrana naturală, compusă din furaje și cereale proaspete sau uscate, la început doar ocazional și cu rol complementar, iar apoi în măsură din ce în ce mai mare. Prin urmare, prin introducerea cuvintelor „lapte matern, la care se adaugă” s-a dorit clarificarea acestui concept, pentru a se evita orice altă posibilă interpretare. |
| --- | --- |

—

în fine, la același articol 3 literele (a), (b) și (c), unde se vorbește despre hrana animalelor, au fost introduse cuvintele „lapte matern, la care se adaugă”, pentru a clarifica rolul laptelui matern în hrănirea mieilor. În fapt, din textul actualului caiet de sarcini rezultă că mieii „ușori” (7-10 kg) și cei „de tăiat” (10-13 kg) nu s-ar hrăni deloc cu lapte matern, ci doar cu hrană naturală proaspătă și/sau uscată. Este însă evident că hrana mieilor se compune în principal din lapte matern în prima fază (30-35 de zile) – în timp ce în faza a doua este introdusă hrana naturală, compusă din furaje și cereale proaspete sau uscate, la început doar ocazional și cu rol complementar, iar apoi în măsură din ce în ce mai mare. Prin urmare, prin introducerea cuvintelor „lapte matern, la care se adaugă” s-a dorit clarificarea acestui concept, pentru a se evita orice altă posibilă interpretare.

3.3.   Etichetare:

| — | la articolul 6 s-a introdus o precizare legată de modul în care trebuie efectuată tăierea – descris la articolul 6 literele (a) și (b) al treilea paragraf – adăugându-se cuvintele „întreg sau tăiat felii”; |
| --- | --- |

—

la articolul 6 s-a introdus o precizare legată de modul în care trebuie efectuată tăierea – descris la articolul 6 literele (a) și (b) al treilea paragraf – adăugându-se cuvintele „întreg sau tăiat felii”;

| — | tot la articolul 6 au fost introduse două noi metode de tăiere: „spată, jigou, spinal” și „pachet asortat”, care reprezintă metodele de tăiere cele mai caracteristice ale tradiției sarde și vin să completeze metodele cu caracter mai industrial, prevăzute deja în caietul de sarcini. Într-adevăr, anumite metode de tăiere (cum ar fi spată/jigou/spinal) sunt extrem de caracteristice pentru acest miel, considerat de consumatori, aproape prin excelență, ca fiind un „miel mic”, complet diferit de mieii de carne cu o greutate net superioară, întâlniți pe alte piețe; |
| --- | --- |

—

tot la articolul 6 au fost introduse două noi metode de tăiere: „spată, jigou, spinal” și „pachet asortat”, care reprezintă metodele de tăiere cele mai caracteristice ale tradiției sarde și vin să completeze metodele cu caracter mai industrial, prevăzute deja în caietul de sarcini. Într-adevăr, anumite metode de tăiere (cum ar fi spată/jigou/spinal) sunt extrem de caracteristice pentru acest miel, considerat de consumatori, aproape prin excelență, ca fiind un „miel mic”, complet diferit de mieii de carne cu o greutate net superioară, întâlniți pe alte piețe;

| — | la articolul 8 se introduce descrierea detaliată a logoului, precum și imaginea acestuia, care înainte făcea parte dintr-o anexă. |
| --- | --- |

—

la articolul 8 se introduce descrierea detaliată a logoului, precum și imaginea acestuia, care înainte făcea parte dintr-o anexă.

Ca urmare a introducerii logoului, la articolul 8 alineatul (3) cuvântul „eventualul” este eliminat iar cuvântul „logo” primește articolul hotărât „ul”.

3.4.   Dovada originii:

| — | deoarece caietul de sarcini nu conținea informații referitoare la dovada originii, s-a decis adăugarea unui articol 9 pertinent; |
| --- | --- |

—

deoarece caietul de sarcini nu conținea informații referitoare la dovada originii, s-a decis adăugarea unui articol 9 pertinent;

| — | au fost actualizate trimiterile la reglementări, modificându-se articolul 7 privind controalele prin adăugarea unei trimiteri la Regulamentul (CE) nr. 510/2006. |
| --- | --- |

—

au fost actualizate trimiterile la reglementări, modificându-se articolul 7 privind controalele prin adăugarea unei trimiteri la Regulamentul (CE) nr. 510/2006.

Aceeași modificare a fost adusă și articolului 4 alineatul (1).

DOCUMENT UNIC

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 Al CONSILIULUI

„AGNELLO DI SARDEGNA”

NR. CE: IT-PGI-0105-0097-08.04.2008

IGP ( X ) DOP ( )

1.   Denumire:

„Agnello di Sardegna”

2.   Statul membru sau țara terță:

Italia

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar:

3.1.   Tipul de produs (anexa III):

| Clasa 1.1. | Carne proaspătă (și organe comestibile) |
| --- | --- |

Clasa 1.1.

Carne proaspătă (și organe comestibile)

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1:

În momentul comercializării, „Agnello di Sardegna” IGP prezintă următoarele caracteristici: carne albă, cu textura fină, compactă, dar fragedă la gătire, cu vinișoare subțiri de grăsime și cu masă musculară relativ redusă, cu un bun echilibru între schelet și musculatură.

Examenul organoleptic trebuie să evidențieze caracteristici cum ar fi frăgezimea, suculența, aroma delicată și prezența unor mirosuri particulare tipice unei cărni tinere și proaspete.

Carnea trebuie, de asemenea, să aibă următoarele proprietăți chimico-fizice:

| pH | mai mare de 6 |
| --- | --- |
| Proteine (la produsul ca atare) | cuprinse între 13 și 20 % |
| Extract eteric (la produsul ca atare) | sub 3 % |

pH

mai mare de 6

Proteine (la produsul ca atare)

cuprinse între 13 și 20 %

Extract eteric (la produsul ca atare)

sub 3 %

Carnea „Agnello di Sardegna” IGP provine de la miei născuți și crescuți în Sardinia, obținuți fie din oi de rasă sardă, fie prin intermediul unor încrucișări de primă generație cu rase de carne cum ar fi Ile de France sau Berrichon du Cher, sau alte rase de carne puternic specializate și de mare reputație.

3.3.   Materii prime (numai pentru produsele prelucrate):

—

3.4.   Hrană pentru animale (numai pentru produsele de origine animală):

Mieii din categoria „de lapte” (5-7 kg) trebuie hrăniți doar cu lapte matern, prin alăptare naturală, iar mieii din categoriile „ușor” (7-10 kg) și „de tăiat” (10-13 kg) trebuie hrăniți cu lapte matern, la care se adaugă hrana naturală, compusă din furaje și cereale proaspete sau uscate și din plante sălbatice tipice habitatului insular al Sardiniei.

3.5.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată:

Indicația geografică protejată „Agnello di Sardegna” este rezervată exclusiv mieilor născuți, crescuți și sacrificați în Sardinia.

3.6.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc.:

Operațiunile de preparare și de ambalare a bucăților de carne de miel cu IGP „Agnello di Sardegna” trebuie efectuate în regiunea Sardinia.

Pentru carcasele întregi, vândute în principiu în zona de producție, nu se prevede niciun fel de ambalaj special. Carcasele pot fi comercializate întregi, conform normelor igienico-sanitare în vigoare și utilizând mijloace de transport frigorifice adecvate.

„Agnello di Sardegna” IGP poate fi comercializat întreg sau felii, conform următoarelor modalități de tăiere:

| (a) | „Agnello di Sardegna”„de lapte” (5-7 kg):






  1. | carcasă întreagă; |
| --- | --- | --- |

(a)

„Agnello di Sardegna”„de lapte” (5-7 kg):

1.

carcasă întreagă;

| 2. | „mezzena”: jumătăți de carcasă obținute prin tăierea sagitală a carcasei în părți simetrice; |
| --- | --- |

2.

„mezzena”: jumătăți de carcasă obținute prin tăierea sagitală a carcasei în părți simetrice;

| 3. | sfert anterior sau posterior (întreg sau felii); |
| --- | --- |

3.

sfert anterior sau posterior (întreg sau felii);

| 4. | cap și organe; |
| --- | --- |

4.

cap și organe;

| 5. | spată, jigou, spinal (părți anatomice întregi sau felii); |
| --- | --- |

5.

spată, jigou, spinal (părți anatomice întregi sau felii);

| 6. | pachet asortat (compoziție asortată din părțile anatomice descrise mai sus). |
| --- | --- |

6.

pachet asortat (compoziție asortată din părțile anatomice descrise mai sus).

| (b) | „Agnello di Sardegna”„ușor” (7-10 kg) și „Agnello di Sardegna”„de tăiat” (10-13 kg):






  1. | carcasă întreagă; |
| --- | --- | --- |

(b)

„Agnello di Sardegna”„ușor” (7-10 kg) și „Agnello di Sardegna”„de tăiat” (10-13 kg):

1.

carcasă întreagă;

| 2. | mezzena: jumătăți de carcasă obținute prin tăierea sagitală a carcasei în părți simetrice; |
| --- | --- |

2.

mezzena: jumătăți de carcasă obținute prin tăierea sagitală a carcasei în părți simetrice;

| 3. | sfert anterior sau posterior (întreg sau felii); |
| --- | --- |

3.

sfert anterior sau posterior (întreg sau felii);

| 4. | cap și organe; |
| --- | --- |

4.

cap și organe;

| 5. | chiulotă: cuprinzând cele două jigouri întregi și șaua (dreaptă și stângă); |
| --- | --- |

5.

chiulotă: cuprinzând cele două jigouri întregi și șaua (dreaptă și stângă);

| 6. | „șa engleză”: compusă din partea superioară dorsală, inclusiv ultimele două coaste și pereții abdominali; |
| --- | --- |

6.

„șa engleză”: compusă din partea superioară dorsală, inclusiv ultimele două coaste și pereții abdominali;

| 7. | spinal: cuprinzând partea dorsală superioară – anterioară; |
| --- | --- |

7.

spinal: cuprinzând partea dorsală superioară – anterioară;

| 8. | crupă: cuprinzând cele două semifileuri; |
| --- | --- |

8.

crupă: cuprinzând cele două semifileuri;

| 9. | cască: compusă din spate, coastele inferioare, gâtul și costițele superioare de la partea anterioară; |
| --- | --- |

9.

cască: compusă din spate, coastele inferioare, gâtul și costițele superioare de la partea anterioară;

| 10. | papion: cuprinzând cele două spete și gâtul; |
| --- | --- |

10.

papion: cuprinzând cele două spete și gâtul;

| 11. | jigou întreg: se compune din picior, jigou, porțiunea ileo-sacrală și partea posterioară a spinării; |
| --- | --- |

11.

jigou întreg: se compune din picior, jigou, porțiunea ileo-sacrală și partea posterioară a spinării;

| 12. | jigou scurt: se compune din membrele posterioare (porțiunea ileo-sacrală) și partea posterioară a spinării; |
| --- | --- |

12.

jigou scurt: se compune din membrele posterioare (porțiunea ileo-sacrală) și partea posterioară a spinării;

Alte modalități de tăiere:

| 13. | șa: cuprinde porțiunea ileo-sacrală, cu sau fără ultima vertebră lombară; |
| --- | --- |

13.

șa: cuprinde porțiunea ileo-sacrală, cu sau fără ultima vertebră lombară;

| 14. | filé: cuprinde porțiunea lombară; |
| --- | --- |

14.

filé: cuprinde porțiunea lombară;

| 15. | spinal acoperit: partea dorsală superioară, inclusiv prima și a doua coastă; |
| --- | --- |

15.

spinal acoperit: partea dorsală superioară, inclusiv prima și a doua coastă;

| 16. | spinal descoperit: partea anterioară compusă din primele 5 vertebre dorsale; |
| --- | --- |

16.

spinal descoperit: partea anterioară compusă din primele 5 vertebre dorsale;

| 17. | spată: întreagă; |
| --- | --- |

17.

spată: întreagă;

| 18. | gât: cuprinde porțiunea gâtului; |
| --- | --- |

18.

gât: cuprinde porțiunea gâtului;

| 19. | costițe: cuprinde porțiunea toracică inferioară; |
| --- | --- |

19.

costițe: cuprinde porțiunea toracică inferioară;

| 20. | spată, jigou, spinal (părți anatomice întregi sau felii); |
| --- | --- |

20.

spată, jigou, spinal (părți anatomice întregi sau felii);

| 21. | pachet asortat (compoziție asortată din părțile anatomice descrise mai sus). |
| --- | --- |

21.

pachet asortat (compoziție asortată din părțile anatomice descrise mai sus).

3.7.   Norme specifice privind etichetarea:

Produsul „Agnello di Sardegna” IGP trebuie comercializat întreg și/sau felii, iar pe ambalajele carcaselor întregi și/sau felii care poartă mențiunea IGP sau pe etichetele acestora trebuie să figureze cu caractere clare și indelebile indicațiile prevăzute de normele în vigoare.

În special pe ambalajele vidate sau pe alte forme de ambalaje autorizate de lege trebuie să figureze:

| (a) | datele de identificare ale IGP „Agnello di Sardegna” și logoul; |
| --- | --- |

(a)

datele de identificare ale IGP „Agnello di Sardegna” și logoul;

| (b) | tipul de carne; |
| --- | --- |

(b)

tipul de carne;

| (c) | modalitatea de tăiere. |
| --- | --- |

(c)

modalitatea de tăiere.

Logoul denumirii reprezintă capul și piciorul din față ale unui miel stilizat. Conturul exterior are forma insulei Sardinia. Caracterul tipografic utilizat pentru mențiunea „Agnello di Sardegna” este Block.

Conturul logoului (la fel cu cel al mielului) are codul Pantone 350 (cyan 63 % – galben 90 % – negru 63 %); culoarea de fond a logoului are codul Pantone 5763 (cyan 14 % – galben 54 % – negru 50 %).

Image

Este interzisă adăugarea oricărui calificativ neindicat în mod expres la indicația geografică protejată, inclusiv a adjectivelor: „fine” (fin), „scelto” (de calitate), „selezionato” (selecționat), „superiore” (superior) sau „genuino” (autentic).

Este permisă, totuși, utilizarea indicațiilor geografice suplimentare – cum ar fi numele geografice/istorice, numele de comune, de domenii, de ferme și de exploatații, cu referire la creșterea, sacrificarea și ambalarea produsului – cu condiția ca acestea să nu aibă caracter laudativ și să nu inducă în eroare consumatorul. Aceste mențiuni eventuale trebuie să figureze pe etichetă cu caractere a căror dimensiune să reprezinte o treime din dimensiunea caracterelor utilizate pentru IGP.

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice:

Aria destinată creșterii „Agnello di Sardegna” cuprinde întreg teritoriul regiunii Sardinia.

5.   Legătura cu aria geografică:

5.1.   Specificitatea ariei geografice:

Regiunea Sardinia este o insulă cu o climă predominant mediteraneană, caracterizată prin ierni blânde și relativ ploioase și veri uscate și fierbinți.

Influența mării se face simțită aproape pretutindeni pe insulă, generând o medie a temperaturilor destul de moderată: media anuală variază între 14 și 18 °C. Ploile se concentrează în lunile noiembrie și decembrie, în timp ce în iulie și august acestea sunt aproape absente; evoluția lor este extrem de neregulată în restul anului. Precipitațiile anuale nu sunt foarte rare (valorile medii fiind cuprinse între 500-800 mm/an).

Printre factorii climatici cei mai importanți din regiunea Sardinia se numără cu siguranță vânturile: mistralul, un vânt rece provenind din nord-vest, suflă cu violență în principal iarna, dar uneori și în alte anotimpuri. În timp ce la sfârșitul toamnei predomină vânturile temperate și umede provenind din Atlantic, la începutul primăverii suflă vânturile calde și uscate provenind din Africa, respectiv din sud.

Sardinia – în principal din cauza populației sale puțin numeroase și a caracterului său insular, care au favorizat separarea de tot ceea ce o înconjoară – a conservat intacte, până în prezent, numeroase trăsături naturale originare, multe dintre acestea fiind specifice regiunii: peisajul este adesea sălbatic, auster și lipsit de prezența umană; în anumite locuri, acest peisaj este de o frumusețe și de un farmec rare în regiunea mediteraneană. Acesta este motivul pentru care flora din Sardinia a conservat în mare parte intacte anumite soiuri vegetale foarte vechi, care în alte regiuni au suferit transformări sau au dispărut. Cea mai mare parte din suprafața insulei, unde păstoritul în aer liber și transhumanța reprezintă în mod tradițional activitatea dominantă, este acoperită de pășuni, reprezentate atât de stepa de graminee cât și de formațiunile de arbuști. Forma de vegetație cea mai bogată, mai extinsă și mai viguroasă este maquis-ul mediteranean, care caracterizează peisajul Sardiniei până la o altitudine de aproximativ 800 de metri deasupra nivelului mării, formând uneori pitorești boscheți izolați, pe stâncile golașe de pe coastă. Maquis-ul mediteranean cuprinde combinația tipică de arbuști veșnic verzi, uneori înalți (în acest caz fiind vorba de așa-zisul maquis înalt, în care arbuștii pot atinge înălțimi de 4-5 metri, atunci când întâlnesc soluri mai adânci și mai umede) printre care se numără în principal oleaștri (măslini sălbatici), Pistacia lentiscus (arborele de mastic), roșcovi, mirți, dafini, ienuperi și cistaceae; pe malul torentelor cresc adesea oleandri, în pâlcuri groase. Există apoi un maquis mai sărac, format din arbuști cu înălțimea de circa 50 de cm, numiți în mod uzual „garriga”, care cuprind salvia, rozmarinul, iarba-neagră, cimbrul, sorgul etc.; sunt de asemenea de remarcat formațiunile de palmieri pitici.

5.2.   Specificitatea produsului:

„Agnello di Sardegna” IGP se distinge mai ales prin dimensiunea sa redusă: există o diferență netă între carnea care poartă denumirea „Agnello di Sardegna” IGP și carnea de ovine provenită de la animale cu o greutate mai mare, crescute nu doar pentru carne, ci și în alte scopuri, care se caracterizează printr-un gust pronunțat, pe care consumatorii nu-l apreciază întotdeauna. Pe de altă parte, „Agnello di Sardegna” IGP are întotdeauna un gust plăcut, datorită prezenței scăzute a grăsimilor saturate în țesutul gras, care în schimb este bogat în lanțuri nesaturate (datorate hranei pe bază de lapte matern a animalelor crescute în aer liber) care sunt mult mai ușor de digerat și mai gustoase.

Grăsimea prezentă în carcasă reprezintă complementul natural al cărnii; cea mai mare parte din aceasta se pierde în timpul preparării, conferind cărnii onctuozitate și un gust plăcut, dar în special făcând-o mai fragedă și mai suculentă. „Agnello di Sardegna” IGP se distinge prin carnea albă și fragedă, mirosul intens, gradul înalt de digerabilitate și conținutul redus de grăsime.

„Agnello di Sardegna” IGP este un produs alimentar ideal, nu doar datorită gustului său, ci și datorită valorii sale nutriționale, el fiind bogat în proteine nobile. Aceste caracteristici recomandă carnea cu IGP „Agnello di Sardegna” în special persoanelor care au nevoie de o dietă ușoară, dar cu valoare energetică ridicată.

„Agnello di Sardegna” IGP este un produs sănătos din punct de vedere biologic și complet lipsit de substanțe poluante de natură chimică sau biotică. Datorită faptului că mieii sunt sacrificați la o vârstă fragedă, ei nu sunt supuși unei alimentări forțate, nici stresului de mediu sau tratamentelor hormonale, având în vedere că sunt crescuți în aer liber, într-un mediu în întregime natural.

5.3.   Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului (pentru DOP) sau o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului (pentru IGP):

Trăsăturile caracteristice ale produsului „Agnello di Sardegna” reflectă în manieră absolută legătura sa cu teritoriul de origine.

Gustul marcat și sălbatic este caracteristic crescătoriilor în care mieii sunt hrăniți cu lapte matern și cu furaje naturale și sunt crescuți în aer liber. De fapt, mieii destinați producției de carne „Agnello di Sardegna” IGP sunt crescuți după o metodă de creștere extensivă, în țarcuri în aer liber, deci într-un mediu în întregime natural, caracterizat prin spații larg deschise, expuse luminii puternice a soarelui, vânturilor și climatului Sardiniei.

Creșterea mieilor cu IGP „Agnello di Sardegna” în aer liber determină în mod aproape exclusiv sursa lor de hrană: în cazul mieilor „de lapte”, hrana este constituită din lapte matern; după ce mieii cresc, ei își urmează mamele pe pășune, iar regimul lor alimentar este completat de hrana naturală compusă din ierburi, plante sălbatice și plante aromatice, caracteristice habitatului insular. Pe parcursul anilor, ciclul biologic și reproductiv al oilor din rasa sardă s-a adaptat condițiilor de mediu în care trăiesc acestea; în consecință, fătatul are loc de obicei la sfârșitul toamnei, odată cu apariția primelor ploi și trezirea la viață a naturii. Din aceste motive, carnea lor este apreciată în special pentru proprietățile sale organoleptice. În plus, hrănirea cu lapte matern influențează atât cantitatea cât și calitatea țesutului gras. În fapt, grăsimile ingerate în cursul alăptării determină compoziția lipidelor corporale pe parcursul întregii perioade de creștere.

Mai mult, creșterea în aer liber garantează faptul că mieii sunt sănătoși și au o activitate fizică adecvată, în special într-un mediu natural precum cel al Sardiniei, caracterizat prin spații largi și un peisaj neafectat de activități industriale și umane cu impact puternic. Teritoriul Sardiniei are o caracteristică generală, care îi conferă un grad incredibil de uniformitate: orizonturile pustii – din cauza absenței culturilor pomicole – care amintesc în mod constant preponderența vieții pastorale. Această aparență nu trebuie să inducă în eroare: Sardinia este o insulă de păstori, iar creșterea oilor este de departe cea mai importantă activitate economică de pe insulă. Sardinia deține de fapt 40 % din întregul patrimoniu ovin italian: 16 410 exploatații distribuite pe întreg teritoriul insulei cresc 3 294 044 de capete.

Astfel Sardinia continuă să fie și astăzi o insulă de păstori, așa cum a fost cunoscută de-a lungul secolelor. Creșterea oilor în Sardinia datează din perioada prenuragică: în interiorul nuraghiurilor (n.tr. construcții din piatră) s-au găsit resturile primelor obiecte utilizate pentru prelucrarea laptelui. Documentele din perioada romană fac de asemenea frecvente referiri la creșterea oilor. Rasa ovină sardă s-a stabilit pe teritoriul insulei datorită unei adaptări constante, fiind un rod al experienței seculare a crescătorilor. Ea este practic rezultatul unui proces îndelungat de interacțiune între om, teritoriu și rasele de animale.

În prezent ca și în trecut, grija și atenția păstorilor față de turmele lor au rămas neschimbate. Astfel, prin perpetuarea vechilor gesturi, s-au păstrat neatinse și inimitabile puritatea și savoarea mieilor cu IGP „Agnello di Sardegna” – astăzi, ca și odinioară.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini:

Administrația actuală a lansat procedura națională de opoziție publicând propunerea de modificare a indicației geografice protejate „Agnello di Sardegna” în Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana nr. 2 din 3 ianuarie 2008.

Textul consolidat al caietului de sarcini poate fi consultat accesând următorul link:

| | http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg
  sau |
| --- | --- |

http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

sau

| | accesând direct pagina de internet a ministerului (http://www.politicheagricole.it) și făcând clic pe „Prodotti di Qualità” (Produse de calitate) în stânga ecranului și apoi pe „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE” [regolamento (CE) n. 510/2006] [Caiete de sarcini ale produselor supuse analizei UE – Regulamentul (CE) nr. 510/2006]. |
| --- | --- |

accesând direct pagina de internet a ministerului (http://www.politicheagricole.it) și făcând clic pe „Prodotti di Qualità” (Produse de calitate) în stânga ecranului și apoi pe „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE” [regolamento (CE) n. 510/2006] [Caiete de sarcini ale produselor supuse analizei UE – Regulamentul (CE) nr. 510/2006].

---

(1)  JO L 93, 31.3.2006, p. 12.

---

Rectificări

| 19.3.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 70/39 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 70/39

---

Rectificare la ajutor de stat – Republica Letonia – Ajutor de stat C 39/09 (ex N 385/09) – Finanțare publică de infrastructuri portuare în portul Ventspils – Invitație de a prezenta observații în temeiul articolului 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 62 din 13 martie 2010
  )

2010/C 70/10

La pagina 7, al treilea paragraf, adresa:

în loc de:

| „European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Transport and Energy |
| Directorate A |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22964104”, |

„European Commission

Directorate-General for Transport and Energy

Directorate A

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22964104”,

se va citi:

| „European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State Aid Greffe |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242”. |

„European Commission

Directorate-General for Competition

State Aid Greffe

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242”.

---