# Az Európai Unió C 46E/2010

| | ISSN 1725-518X
  doi:10.3000/1725518X.CE2010.046.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 46E |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 53. évfolyam2010. február 24. |

ISSN 1725-518X

doi:10.3000/1725518X.CE2010.046.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 46E

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

53. évfolyam2010. február 24.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | Európai Parlament |
| | 2009. január 13., kedd |
| 2010/C 046E/01 | Kereskedelmi és gazdasági kapcsolatok a Nyugat-BalkánnalAz Európai Parlament 2009. január 13-i állásfoglalása a nyugat-balkáni országokkal folytatott kereskedelmi és gazdasági kapcsolatokról (2008/2149(INI)) | 1 |
| 2010/C 046E/02 | A közös agrárpolitika és a globális élelmiszerbiztonságAz Európai Parlament 2009. január 13-i állásfoglalása a közös agrárpolitikáról és a globális élelmezésbiztonságról (2008/2153(INI)) | 10 |
| 2010/C 046E/03 | A civil társadalmi párbeszéd fejlesztésének perspektívái a Lisszaboni Szerződés alapjánAz Európai Parlament 2009. január 13-i állásfoglalása a civil társadalmi párbeszéd fejlesztésének távlatairól a Lisszaboni Szerződés alapján (2008/2067(INI)) | 23 |
| 2010/C 046E/04 | A belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól szóló 2005/29/EK irányelv, valamint a megtévesztő és összehasonlító reklámról szóló 2006/114/EK irányelv átültetése, alkalmazása és végrehajtásaAz Európai Parlament 2009. január 13-i állásfoglalása a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól szóló 2005/29/EK irányelv és a megtévesztő és összehasonlító reklámra vonatkozó 2006/114/EK irányelv átültetéséről, végrehajtásáról és érvényesítéséről (2008/2114(INI)) | 26 |
| 2010/C 046E/05 | A közös halászati politika és ökoszisztéma-alapú megközelítés a halászati gazdálkodásbanAz Európai Parlament 2009. január 13-i állásfoglalása a közös halászati politikáról és a halászati gazdálkodásban alkalmazott ökoszisztéma-alapú szemléletről (2008/2178(INI)) | 31 |
| 2010/C 046E/06 | Államháztartások a gazdasági és monetáris unióban – 2007 és 2008Az Európai Parlament 2009. január 13-i állásfoglalása az államháztartásokról a GMU-ban 2007–2008-ban (2008/2244(INI)) | 38 |
| 2010/C 046E/07 | A fibromyalgiaAz Európai Parlament nyilatkozata a fibromyalgiáról | 46 |
| | 2009. január 14., szerda |
| 2010/C 046E/08 | Az alapvető jogok helyzete az Európai Unióban (2004–2008)Az Európai Parlament 2009. január 14-i állásfoglalása az alapvető jogok helyzetéről az Európai Unióban (2004–2008) (2007/2145(INI)) | 48 |
| 2010/C 046E/09 | Tengerészeti munkaügyi egyezményAz Európai Parlament 2009. január 14-i állásfoglalása az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége (ECSA) és az Európai Közlekedési és Szállítási Dolgozók Szövetsége (ETF) között a 2006. évi tengerészeti munkaügyi egyezmény alapján kötött megállapodás végrehajtásáról, valamint az 1999/63/EK irányelv módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról | 69 |
| 2010/C 046E/10 | Az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának és az EU szerepének alakulásaAz Európai Parlament 2009. január 14-i állásfoglalása az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának fejlődéséről, beleértve az EU szerepét (2008/2201(INI)) | 71 |
| 2010/C 046E/11 | Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumainak nyilvánosság általi hozzáféréseAz Európai Parlament 2009. január 14-i állásfoglalása az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumainak nyilvánosságáról (az 1049/2001/EK rendelet végrehajtása) (2007/2154(INI)) | 80 |
| | 2009. január 15., csütörtök |
| 2010/C 046E/12 | Az afganisztáni uniós források költségvetési ellenőrzéseAz Európai Parlament 2009. január 15-i állásfoglalása az Afganisztánban felhasznált uniós források költségvetési ellenőrzéséről (2008/2152(INI)) | 87 |
| 2010/C 046E/13 | A férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód elvének a munkavállalás, a szakképzés, az előmenetel és a munkakörülmények terén történő alkalmazásaAz Európai Parlament 2009. január 15-i állásfoglalása a férfiak és a nők közötti egyenlő bánásmód elvének a munkavállalás, a szakképzés, az előmenetel és a munkakörülmények terén történő végrehajtásáról szóló 2002/73/EK irányelv átültetéséről és alkalmazásáról (2008/2039(INI)) | 95 |
| 2010/C 046E/14 | A Gázai övezet helyzeteAz Európai Parlament 2009. január 15-i állásfoglalása a Gázai övezet helyzetéről | 100 |
| 2010/C 046E/15 | A Szomáli-félszigeten kialakult helyzetAz Európai Parlament 2009. január 15-i állásfoglalása a Szomáli-félszigeten kialakult helyzetről | 102 |
| 2010/C 046E/16 | BelaruszAz Európai Parlament 2009. január 15-i állásfoglalása az EU Belarusszal kapcsolatos stratégiájáról | 107 |
| 2010/C 046E/17 | SzrebrenicaAz Európai Parlament 2009. január 15-i állásfoglalása Szrebrenicáról | 111 |
| 2010/C 046E/18 | Irán: Sirin Ebadi ügyeAz Európai Parlament 2009. január 15-i állásfoglalása Iránról: Sirin Ebadi ügye | 113 |
| 2010/C 046E/19 | GuineaAz Európai Parlament állásfoglalása a 2009. január 15-i Guineában elkövetett államcsínyről | 116 |
| 2010/C 046E/20 | A kenyai sajtószabadságAz Európai Parlament 2009. január 15-i állásfoglalása a kenyai sajtószabadságról | 118 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

Európai Parlament

2009. január 13., kedd

2010/C 046E/01

Kereskedelmi és gazdasági kapcsolatok a Nyugat-BalkánnalAz Európai Parlament 2009. január 13-i állásfoglalása a nyugat-balkáni országokkal folytatott kereskedelmi és gazdasági kapcsolatokról (2008/2149(INI))

1

2010/C 046E/02

A közös agrárpolitika és a globális élelmiszerbiztonságAz Európai Parlament 2009. január 13-i állásfoglalása a közös agrárpolitikáról és a globális élelmezésbiztonságról (2008/2153(INI))

10

2010/C 046E/03

A civil társadalmi párbeszéd fejlesztésének perspektívái a Lisszaboni Szerződés alapjánAz Európai Parlament 2009. január 13-i állásfoglalása a civil társadalmi párbeszéd fejlesztésének távlatairól a Lisszaboni Szerződés alapján (2008/2067(INI))

23

2010/C 046E/04

A belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól szóló 2005/29/EK irányelv, valamint a megtévesztő és összehasonlító reklámról szóló 2006/114/EK irányelv átültetése, alkalmazása és végrehajtásaAz Európai Parlament 2009. január 13-i állásfoglalása a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól szóló 2005/29/EK irányelv és a megtévesztő és összehasonlító reklámra vonatkozó 2006/114/EK irányelv átültetéséről, végrehajtásáról és érvényesítéséről (2008/2114(INI))

26

2010/C 046E/05

A közös halászati politika és ökoszisztéma-alapú megközelítés a halászati gazdálkodásbanAz Európai Parlament 2009. január 13-i állásfoglalása a közös halászati politikáról és a halászati gazdálkodásban alkalmazott ökoszisztéma-alapú szemléletről (2008/2178(INI))

31

2010/C 046E/06

Államháztartások a gazdasági és monetáris unióban – 2007 és 2008Az Európai Parlament 2009. január 13-i állásfoglalása az államháztartásokról a GMU-ban 2007–2008-ban (2008/2244(INI))

38

2010/C 046E/07

A fibromyalgiaAz Európai Parlament nyilatkozata a fibromyalgiáról

46

2009. január 14., szerda

2010/C 046E/08

Az alapvető jogok helyzete az Európai Unióban (2004–2008)Az Európai Parlament 2009. január 14-i állásfoglalása az alapvető jogok helyzetéről az Európai Unióban (2004–2008) (2007/2145(INI))

48

2010/C 046E/09

Tengerészeti munkaügyi egyezményAz Európai Parlament 2009. január 14-i állásfoglalása az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége (ECSA) és az Európai Közlekedési és Szállítási Dolgozók Szövetsége (ETF) között a 2006. évi tengerészeti munkaügyi egyezmény alapján kötött megállapodás végrehajtásáról, valamint az 1999/63/EK irányelv módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról

69

2010/C 046E/10

Az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának és az EU szerepének alakulásaAz Európai Parlament 2009. január 14-i állásfoglalása az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának fejlődéséről, beleértve az EU szerepét (2008/2201(INI))

71

2010/C 046E/11

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumainak nyilvánosság általi hozzáféréseAz Európai Parlament 2009. január 14-i állásfoglalása az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumainak nyilvánosságáról (az 1049/2001/EK rendelet végrehajtása) (2007/2154(INI))

80

2009. január 15., csütörtök

2010/C 046E/12

Az afganisztáni uniós források költségvetési ellenőrzéseAz Európai Parlament 2009. január 15-i állásfoglalása az Afganisztánban felhasznált uniós források költségvetési ellenőrzéséről (2008/2152(INI))

87

2010/C 046E/13

A férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód elvének a munkavállalás, a szakképzés, az előmenetel és a munkakörülmények terén történő alkalmazásaAz Európai Parlament 2009. január 15-i állásfoglalása a férfiak és a nők közötti egyenlő bánásmód elvének a munkavállalás, a szakképzés, az előmenetel és a munkakörülmények terén történő végrehajtásáról szóló 2002/73/EK irányelv átültetéséről és alkalmazásáról (2008/2039(INI))

95

2010/C 046E/14

A Gázai övezet helyzeteAz Európai Parlament 2009. január 15-i állásfoglalása a Gázai övezet helyzetéről

100

2010/C 046E/15

A Szomáli-félszigeten kialakult helyzetAz Európai Parlament 2009. január 15-i állásfoglalása a Szomáli-félszigeten kialakult helyzetről

102

2010/C 046E/16

BelaruszAz Európai Parlament 2009. január 15-i állásfoglalása az EU Belarusszal kapcsolatos stratégiájáról

107

2010/C 046E/17

SzrebrenicaAz Európai Parlament 2009. január 15-i állásfoglalása Szrebrenicáról

111

2010/C 046E/18

Irán: Sirin Ebadi ügyeAz Európai Parlament 2009. január 15-i állásfoglalása Iránról: Sirin Ebadi ügye

113

2010/C 046E/19

GuineaAz Európai Parlament állásfoglalása a 2009. január 15-i Guineában elkövetett államcsínyről

116

2010/C 046E/20

A kenyai sajtószabadságAz Európai Parlament 2009. január 15-i állásfoglalása a kenyai sajtószabadságról

118

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | Európai Parlament |
| | 2009. január 13., kedd |
| 2010/C 046E/21 | A polgári repülés biztonságának szabályozásában való együttműködés *Az Európai Parlament 2009. január 13-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok között létrejött, a polgári repülés biztonságának szabályozásában való együttműködésről szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (10972/2007 – COM(2007)0325 – C6-0275/2008 – 2007/0111(CNS)) | 120 |
| 2010/C 046E/22 | Az ovalbuminra és laktalbuminra vonatkozó közös kereskedelmi rendszer (kodifikált szöveg) *Az Európai Parlament 2009. január 13-i jogalkotási állásfoglalása az ovalbuminra és laktalbuminra vonatkozó közös kereskedelmi rendszerről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (kodifikált szöveg) (COM(2008)0488 – C6-0334/2008 – 2008/0155(CNS)) | 120 |
| 2010/C 046E/23 | A különböző tagállamok társaságainak egyesülésére, szétválására, részleges szétválására, eszközátruházására és részesedéscseréjére, valamint az SE-k vagy az SCE-k létesítő okirat szerinti székhelyének a tagállamok közötti áthelyezésére alkalmazandó adóztatás közös rendszere (kodifikált szöveg) *Az Európai Parlament 2009. január 13-i jogalkotási állásfoglalása a különböző tagállamok társaságainak egyesülésére, szétválására, részleges szétválására, eszközátruházására és részesedéscseréjére, valamint az SE-k vagy az SCE-k létesítő okirat szerinti székhelyének a tagállamok közötti áthelyezésére alkalmazandó adóztatás közös rendszeréről szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (kodifikált szöveg) (COM(2008)0492 – C6-0336/2008 – 2008/0158(CNS)) | 121 |
| 2010/C 046E/24 | Az Európai Unió Közszolgálati Törvényszékének határozatai elleni fellebbezésekre alkalmazandó nyelvhasználati szabályok *Az Európai Parlament 2009 január 13-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösségek Elsőfokú Bírósága eljárási szabályzatának az Európai Unió Közszolgálati Törvényszékének határozatai elleni fellebbezésekre alkalmazandó nyelvhasználati szabályok vonatkozásában való módosításáról szóló tanácsi határozattervezetről (13301/2008 – C6-0348/2008 – 2008/0806(CNS)) | 122 |
| 2010/C 046E/25 | Keretirányelv a növényvédőszerek fenntartható felhasználásáról ***IIAz Európai Parlament 2009. január 13-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontjáról a peszticidek fenntartható használatának elérését célzó közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv tekintetében (6124/5/2008 – C6-0323/2008 – 2006/0132(COD)) | 123 |
| P6_TC2-COD(2006)0132Az Európai Parlament álláspontja amely második olvasatban 2009. január 13-án került elfogadásra a peszticidek fenntartható használatának elérését célzó közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 123 |
| 2010/C 046E/26 | Növényvédő szerek forgalomba hozatala ***IIAz Európai Parlament 2009. január 13-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontjáról a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi rendeletek hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása tekintetében (11119/8/2008 – C6-0326/2008 – 2006/0136(COD)) | 124 |
| P6_TC2-COD(2006)0136Az Európai Parlament álláspontja amely második olvasatban 2009. január 13-án került elfogadásra a növényvédő szerek forgalomba hozataláról valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 124 |
| 2010/C 046E/27 | Az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolása (átdolgozás) ***IAz Európai Parlament 2009. január 13-i jogalkotási állásfoglalása az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozott változat) (COM(2008)0458 – C6-0287/2008 – 2008/0153(COD)) | 125 |
| P6_TC1-COD(2008)0153Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. január 13-án került elfogadásra az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (átdolgozás) | 125 |
| | 2009. január 14., szerda |
| 2010/C 046E/28 | Az útlevelekben és úti okmányokban alkalmazott biztonsági jellemzők és biometrikus elemek ***IAz Európai Parlament 2009. január 14-i jogalkotási állásfoglalása a tagállamok által kiállított útlevelek és úti okmányok biztonsági jellemzőire és biometrikus elemeire vonatkozó előírásokról szóló 2252/2004/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2007)0619 – C6-0359/2007 – 2007/0216(COD)) | 126 |
| P6_TC1-COD(2007)0216Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. január 14-én került elfogadásra a tagállamok által kiállított útlevelek és úti okmányok biztonsági jellemzőire és biometrikus elemeire vonatkozó előírásokról szóló 2252/2004/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 127 |
| MELLÉKLET | 127 |
| 2010/C 046E/29 | Közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolása ***IAz Európai Parlament 2009. január 14-i jogalkotási állásfoglalása a honvédelem és biztonság területén egyes építési beruházásra, árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2007)0766 – C6-0467/2007 – 2007/0280(COD)) | 128 |
| P6_TC1-COD(2007)0280Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. január 14-én került elfogadásra a honvédelem és biztonság területén egyes építési beruházásra, árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló, ajánlatkérő szervek vagy ajánlatkérők által odaítélt szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról, valamint a 2004/17/EK és 2004/18/EK irányelv módosításáról szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 128 |
| 2010/C 046E/30 | Veszélyes anyagok és készítmények (diklór-metán) ***IAz Európai Parlament 2009. január 14-i jogalkotási állásfoglalása a 76/769/EGK tanácsi irányelvnek bizonyos veszélyes anyagok és készítmények (diklór-metán) forgalomba hozatala és felhasználása tekintetében való módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2008)0080 – C6-0068/2008 – 2008/0033(COD)) | 129 |
| P6_TC1-COD(2008)0033Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. január 14-én került elfogadásra a 76/769/EGK tanácsi irányelvnek a diklór-metán forgalmazásának és felhasználásának korlátozása tekintetében való módosításáról szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel | 129 |
| 2010/C 046E/31 | A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet 2007. évi halászati munkaügyi egyezményének (188. sz. egyezmény) megerősítésére való felhatalmazás *Az Európai Parlament 2009. január 14-i jogalkotási állásfoglalása a tagállamoknak a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet 2007. évi halászati munkaügyi egyezményének (188. sz. egyezmény) az Európai Közösség érdekében történő megerősítésére való felhatalmazásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2008)0320 – C6-0218/2008 – 2008/0107(CNS)) | 130 |

III   Előkészítő jogi aktusok

Európai Parlament

2009. január 13., kedd

2010/C 046E/21

A polgári repülés biztonságának szabályozásában való együttműködés *Az Európai Parlament 2009. január 13-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok között létrejött, a polgári repülés biztonságának szabályozásában való együttműködésről szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (10972/2007 – COM(2007)0325 – C6-0275/2008 – 2007/0111(CNS))

120

2010/C 046E/22

Az ovalbuminra és laktalbuminra vonatkozó közös kereskedelmi rendszer (kodifikált szöveg) *Az Európai Parlament 2009. január 13-i jogalkotási állásfoglalása az ovalbuminra és laktalbuminra vonatkozó közös kereskedelmi rendszerről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (kodifikált szöveg) (COM(2008)0488 – C6-0334/2008 – 2008/0155(CNS))

120

2010/C 046E/23

A különböző tagállamok társaságainak egyesülésére, szétválására, részleges szétválására, eszközátruházására és részesedéscseréjére, valamint az SE-k vagy az SCE-k létesítő okirat szerinti székhelyének a tagállamok közötti áthelyezésére alkalmazandó adóztatás közös rendszere (kodifikált szöveg) *Az Európai Parlament 2009. január 13-i jogalkotási állásfoglalása a különböző tagállamok társaságainak egyesülésére, szétválására, részleges szétválására, eszközátruházására és részesedéscseréjére, valamint az SE-k vagy az SCE-k létesítő okirat szerinti székhelyének a tagállamok közötti áthelyezésére alkalmazandó adóztatás közös rendszeréről szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (kodifikált szöveg) (COM(2008)0492 – C6-0336/2008 – 2008/0158(CNS))

121

2010/C 046E/24

Az Európai Unió Közszolgálati Törvényszékének határozatai elleni fellebbezésekre alkalmazandó nyelvhasználati szabályok *Az Európai Parlament 2009 január 13-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösségek Elsőfokú Bírósága eljárási szabályzatának az Európai Unió Közszolgálati Törvényszékének határozatai elleni fellebbezésekre alkalmazandó nyelvhasználati szabályok vonatkozásában való módosításáról szóló tanácsi határozattervezetről (13301/2008 – C6-0348/2008 – 2008/0806(CNS))

122

2010/C 046E/25

Keretirányelv a növényvédőszerek fenntartható felhasználásáról ***IIAz Európai Parlament 2009. január 13-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontjáról a peszticidek fenntartható használatának elérését célzó közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv tekintetében (6124/5/2008 – C6-0323/2008 – 2006/0132(COD))

123

P6_TC2-COD(2006)0132Az Európai Parlament álláspontja amely második olvasatban 2009. január 13-án került elfogadásra a peszticidek fenntartható használatának elérését célzó közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

123

2010/C 046E/26

Növényvédő szerek forgalomba hozatala ***IIAz Európai Parlament 2009. január 13-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontjáról a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi rendeletek hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása tekintetében (11119/8/2008 – C6-0326/2008 – 2006/0136(COD))

124

P6_TC2-COD(2006)0136Az Európai Parlament álláspontja amely második olvasatban 2009. január 13-án került elfogadásra a növényvédő szerek forgalomba hozataláról valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

124

2010/C 046E/27

Az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolása (átdolgozás) ***IAz Európai Parlament 2009. január 13-i jogalkotási állásfoglalása az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozott változat) (COM(2008)0458 – C6-0287/2008 – 2008/0153(COD))

125

P6_TC1-COD(2008)0153Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. január 13-án került elfogadásra az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (átdolgozás)

125

2009. január 14., szerda

2010/C 046E/28

Az útlevelekben és úti okmányokban alkalmazott biztonsági jellemzők és biometrikus elemek ***IAz Európai Parlament 2009. január 14-i jogalkotási állásfoglalása a tagállamok által kiállított útlevelek és úti okmányok biztonsági jellemzőire és biometrikus elemeire vonatkozó előírásokról szóló 2252/2004/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2007)0619 – C6-0359/2007 – 2007/0216(COD))

126

P6_TC1-COD(2007)0216Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. január 14-én került elfogadásra a tagállamok által kiállított útlevelek és úti okmányok biztonsági jellemzőire és biometrikus elemeire vonatkozó előírásokról szóló 2252/2004/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

127

MELLÉKLET

127

2010/C 046E/29

Közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolása ***IAz Európai Parlament 2009. január 14-i jogalkotási állásfoglalása a honvédelem és biztonság területén egyes építési beruházásra, árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2007)0766 – C6-0467/2007 – 2007/0280(COD))

128

P6_TC1-COD(2007)0280Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. január 14-én került elfogadásra a honvédelem és biztonság területén egyes építési beruházásra, árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló, ajánlatkérő szervek vagy ajánlatkérők által odaítélt szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról, valamint a 2004/17/EK és 2004/18/EK irányelv módosításáról szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

128

2010/C 046E/30

Veszélyes anyagok és készítmények (diklór-metán) ***IAz Európai Parlament 2009. január 14-i jogalkotási állásfoglalása a 76/769/EGK tanácsi irányelvnek bizonyos veszélyes anyagok és készítmények (diklór-metán) forgalomba hozatala és felhasználása tekintetében való módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2008)0080 – C6-0068/2008 – 2008/0033(COD))

129

P6_TC1-COD(2008)0033Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. január 14-én került elfogadásra a 76/769/EGK tanácsi irányelvnek a diklór-metán forgalmazásának és felhasználásának korlátozása tekintetében való módosításáról szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

129

2010/C 046E/31

A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet 2007. évi halászati munkaügyi egyezményének (188. sz. egyezmény) megerősítésére való felhatalmazás *Az Európai Parlament 2009. január 14-i jogalkotási állásfoglalása a tagállamoknak a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet 2007. évi halászati munkaügyi egyezményének (188. sz. egyezmény) az Európai Közösség érdekében történő megerősítésére való felhatalmazásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2008)0320 – C6-0218/2008 – 2008/0107(CNS))

130

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| **I | Együttműködési eljárás: első olvasat |
| **II | Együttműködési eljárás: második olvasat |
| *** | Hozzájárulási eljárás |
| ***I | Együttdöntési eljárás: első olvasat |
| ***II | Együttdöntési eljárás: második olvasat |
| ***III | Együttdöntési eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

**I

Együttműködési eljárás: első olvasat

**II

Együttműködési eljárás: második olvasat

***

Hozzájárulási eljárás

***I

Együttdöntési eljárás: első olvasat

***II

Együttdöntési eljárás: második olvasat

***III

Együttdöntési eljárás: harmadik olvasat

(A Bizottság által javasolt jogalap határozza meg az eljárás típusát)

Politikai módosítások: az új vagy módosított szöveget félkövér és dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ▐ jel mutatja.

Technikai módosítások és a szolgálatok kiigazításai: az új vagy módosított szöveget dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ║ jel mutatja.

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

Európai Parlament

2009. január 13., kedd

| 24.2.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 46/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 46/1

---

Kereskedelmi és gazdasági kapcsolatok a Nyugat-Balkánnal

P6_TA(2009)0005

Az Európai Parlament 2009. január 13-i állásfoglalása a nyugat-balkáni országokkal folytatott kereskedelmi és gazdasági kapcsolatokról (2008/2149(INI))

(2010/C 46 E/01)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió stabilizációs és társulási folyamatában részt vevő vagy ahhoz kapcsolódó országokra és területekre kivételes kereskedelmi intézkedések bevezetéséről szóló 2007/2000/EK tanácsi rendeletet módosító 2005. november 14-i 1946/2005/EK tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió stabilizációs és társulási folyamatában részt vevő vagy ahhoz kapcsolódó országokra és területekre kivételes kereskedelmi intézkedések bevezetéséről szóló 2007/2000/EK tanácsi rendeletet módosító 2005. november 14-i 1946/2005/EK tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel az előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) létrehozásáról szóló, 2006. július 17-i 1085/2006/EK tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) létrehozásáról szóló, 2006. július 17-i 1085/2006/EK tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel az Európai Tanács 2003. június 19–20-i thesszaloniki ülésének elnökségi következtetéseire, amelyekben minden nyugat-balkáni állam ígéretet kapott arra, hogy csatlakozhat az Európai Unióhoz, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2003. június 19–20-i thesszaloniki ülésének elnökségi következtetéseire, amelyekben minden nyugat-balkáni állam ígéretet kapott arra, hogy csatlakozhat az Európai Unióhoz,

| — | tekintettel az Európai Tanács 2005. december 16-i döntésére, miszerint Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság európai uniós tagjelölti státuszt kap, illetve az Európai Tanács 2006. június 15–16-i, 2006. december 14–15-i és 2008. június 19–20-i üléseinek elnökségi következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2005. december 16-i döntésére, miszerint Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság európai uniós tagjelölti státuszt kap, illetve az Európai Tanács 2006. június 15–16-i, 2006. december 14–15-i és 2008. június 19–20-i üléseinek elnökségi következtetéseire,

| — | tekintettel az Európai Tanács által 2005. október 3-án elfogadott, a Horvátországgal folytatandó csatlakozási tárgyalások megnyitásáról szóló határozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács által 2005. október 3-án elfogadott, a Horvátországgal folytatandó csatlakozási tárgyalások megnyitásáról szóló határozatra,

| — | tekintettel a Bizottság „Nyugat-Balkán: Az európai perspektíva erősítése” (COM(2008)0127) című 2008. március 5-i közleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Nyugat-Balkán: Az európai perspektíva erősítése” (COM(2008)0127) című 2008. március 5-i közleményére,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsa 1999. június 10-i, 1244. sz. határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsa 1999. június 10-i, 1244. sz. határozatára,

| — | tekintettel a Koszovó jövőjéről és az EU szerepéről szóló 2007. március 29-i álláspontjára (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Koszovó jövőjéről és az EU szerepéről szóló 2007. március 29-i álláspontjára (3),

| — | tekintettel a Koszovó számára nyújtandó kivételes pénzügyi támogatásról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról szóló 2006. október 12-i álláspontja (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Koszovó számára nyújtandó kivételes pénzügyi támogatásról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról szóló 2006. október 12-i álláspontja (4),

| — | tekintettel a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság által elért eredményekről szóló 2007. évi jelentésről elfogadott 2008. április 23-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság által elért eredményekről szóló 2007. évi jelentésről elfogadott 2008. április 23-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a Horvátország 2007. évi országjelentéséről szóló 2008. április 10-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Horvátország 2007. évi országjelentéséről szóló 2008. április 10-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a Tanácshoz intézett, Bosznia-Hercegovináról szóló 2007. március 15-i ajánlására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácshoz intézett, Bosznia-Hercegovináról szóló 2007. március 15-i ajánlására (7),

| — | tekintettel a Tanácshoz intézett, az Európai Unió és Szerbia közötti kapcsolatokról szóló 2007. október 25-i ajánlására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácshoz intézett, az Európai Unió és Szerbia közötti kapcsolatokról szóló 2007. október 25-i ajánlására (8),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről az Albán Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodás megkötéséről szóló tanácsi és bizottsági határozatra irányuló javaslatra vonatkozó 2006. szeptember 6-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről az Albán Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodás megkötéséről szóló tanácsi és bizottsági határozatra irányuló javaslatra vonatkozó 2006. szeptember 6-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Montenegrói Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodás megkötéséről szóló tanácsi és bizottsági határozatra irányuló javaslatról szóló 2007. december 13-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Montenegrói Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodás megkötéséről szóló tanácsi és bizottsági határozatra irányuló javaslatról szóló 2007. december 13-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel „A fő transzeurópai közlekedési tengelyek kiterjesztése a szomszédos országokra – Közlekedéspolitikai iránymutatások Európában és a szomszédos régiókban” című, 2007. január 31-i bizottsági közleményre (COM(2007)0032), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A fő transzeurópai közlekedési tengelyek kiterjesztése a szomszédos országokra – Közlekedéspolitikai iránymutatások Európában és a szomszédos régiókban” című, 2007. január 31-i bizottsági közleményre (COM(2007)0032),

| — | tekintettel a szomszédos országokkal a közlekedés területén megvalósuló együttműködésről folytatott tájékozódó jellegű megbeszélések előrehaladásáról szóló 2008. március 5-i bizottsági közleményre (COM(2008)0125), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szomszédos országokkal a közlekedés területén megvalósuló együttműködésről folytatott tájékozódó jellegű megbeszélések előrehaladásáról szóló 2008. március 5-i bizottsági közleményre (COM(2008)0125),

| — | tekintettel az EU–Délkelet-Európa Energiaközösséget létrehozó szerződésre, amelyet 2005. október 25-én írtak alá Athénban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU–Délkelet-Európa Energiaközösséget létrehozó szerződésre, amelyet 2005. október 25-én írtak alá Athénban,

| — | tekintettel a „Bővítési stratégia és a legfontosabb kihívások 2007–2008” című 2007. november 6-i bizottsági közleményre (COM(2007)0663), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Bővítési stratégia és a legfontosabb kihívások 2007–2008” című 2007. november 6-i bizottsági közleményre (COM(2007)0663),

| — | tekintettel a Bizottság 2005-ös bővítési stratégiai dokumentumairól szóló 2006. március 16-i állásfoglalására (11) és a Bizottság bővítési stratégiáról és a 2006–2007 közötti fő kihívásokról szóló közleményéről szóló 2006. december 13-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2005-ös bővítési stratégiai dokumentumairól szóló 2006. március 16-i állásfoglalására (11) és a Bizottság bővítési stratégiáról és a 2006–2007 közötti fő kihívásokról szóló közleményéről szóló 2006. december 13-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel a Nyugat-Balkánról szóló valamennyi korábbi állásfoglalásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nyugat-Balkánról szóló valamennyi korábbi állásfoglalásra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére, valamint a Külügyi Bizottság és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A6–0489/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére, valamint a Külügyi Bizottság és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A6–0489/2008),

| A. | mivel az Európai Tanács thesszaloniki ülése egyértelműen felvázolta a nyugat-balkáni országok „európai kilátásait”, és jelezte, hogy a stabilizációs és társulási folyamat adja a nyugat-balkáni országokhoz fűződő európai kapcsolatok átfogó keretét, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Tanács thesszaloniki ülése egyértelműen felvázolta a nyugat-balkáni országok „európai kilátásait”, és jelezte, hogy a stabilizációs és társulási folyamat adja a nyugat-balkáni országokhoz fűződő európai kapcsolatok átfogó keretét,

| B. | mivel Horvátország jelenleg csatlakozási tárgyalásokat folytat az Európai Unióval, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság pedig 2005-ben tagjelölti státuszt nyert, |
| --- | --- |

B.

mivel Horvátország jelenleg csatlakozási tárgyalásokat folytat az Európai Unióval, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság pedig 2005-ben tagjelölti státuszt nyert,

| C. | mivel az uniós kereskedelmi engedmények és pénzügyi támogatások központi szerepet játszottak a nyugat-balkáni stabilizációs és társulási folyamatban, |
| --- | --- |

C.

mivel az uniós kereskedelmi engedmények és pénzügyi támogatások központi szerepet játszottak a nyugat-balkáni stabilizációs és társulási folyamatban,

| D. | mivel Horvátország jó úton halad afelé, hogy az Európai Unió teljes jogú tagjává váljon, és kilátása van arra, hogy 2009-re lezárja a tárgyalásokat, folyamatosan teljesíti a koppenhágai politikai és gazdasági kritériumokat, és elismerten olyan működő piacgazdasággal rendelkezik, amely a régió többi országa számára pozitív példaként szolgálhat, |
| --- | --- |

D.

mivel Horvátország jó úton halad afelé, hogy az Európai Unió teljes jogú tagjává váljon, és kilátása van arra, hogy 2009-re lezárja a tárgyalásokat, folyamatosan teljesíti a koppenhágai politikai és gazdasági kritériumokat, és elismerten olyan működő piacgazdasággal rendelkezik, amely a régió többi országa számára pozitív példaként szolgálhat,

| E. | mivel a Koszovói Nemzetgyűlés 2008. február 17-én elfogadta a Koszovót függetlenné nyilvánító határozatot; mivel a Tanács 2008. február 18-án elfogadta, hogy a tagállamok – nemzeti gyakorlatukkal és a nemzetközi joggal összhangban – maguk határozzanak Koszovóhoz fűződő kapcsolatukról; mivel a 2007–2010 közötti időszakra Koszovónak megítélt teljes uniós támogatás a becslések szerint meghaladja az 1 000 000 000 eurót, amelybe beletartozik Koszovó politikai és gazdasági fejlesztésének támogatása, valamint a koszovói nemzetközi jelenléthez történő uniós hozzájárulás finanszírozása, |
| --- | --- |

E.

mivel a Koszovói Nemzetgyűlés 2008. február 17-én elfogadta a Koszovót függetlenné nyilvánító határozatot; mivel a Tanács 2008. február 18-án elfogadta, hogy a tagállamok – nemzeti gyakorlatukkal és a nemzetközi joggal összhangban – maguk határozzanak Koszovóhoz fűződő kapcsolatukról; mivel a 2007–2010 közötti időszakra Koszovónak megítélt teljes uniós támogatás a becslések szerint meghaladja az 1 000 000 000 eurót, amelybe beletartozik Koszovó politikai és gazdasági fejlesztésének támogatása, valamint a koszovói nemzetközi jelenléthez történő uniós hozzájárulás finanszírozása,

| F. | mivel a hosszú távú stabilitás és a fenntartható gazdasági és társadalmi növekedés szempontjából az egész nyugat-balkáni régióban alapvetően szükséges a gazdasági fellendülés és a belső piacba, valamint a világkereskedelembe való teljes betagozódás, |
| --- | --- |

F.

mivel a hosszú távú stabilitás és a fenntartható gazdasági és társadalmi növekedés szempontjából az egész nyugat-balkáni régióban alapvetően szükséges a gazdasági fellendülés és a belső piacba, valamint a világkereskedelembe való teljes betagozódás,

| G. | mivel a nyugat-balkáni országokban a piacok óvatosan ütemezett megnyitása – főként a regionális piac létrejöttét ösztönző, országonként eltérő megközelítéssel – várhatóan jelentősen hozzájárul a régióban a politikai és gazdasági stabilizáció folyamatához, |
| --- | --- |

G.

mivel a nyugat-balkáni országokban a piacok óvatosan ütemezett megnyitása – főként a regionális piac létrejöttét ösztönző, országonként eltérő megközelítéssel – várhatóan jelentősen hozzájárul a régióban a politikai és gazdasági stabilizáció folyamatához,

| H. | mivel a nyugat-balkáni térségben megvalósuló fokozott gazdasági együttműködés a növekedést illetően kedvező kilátásokat nyújt az Unió délkeleti tagállamai gazdaságainak is, és elősegíti az EU egységes piacába való mélyebb integrációjukat, |
| --- | --- |

H.

mivel a nyugat-balkáni térségben megvalósuló fokozott gazdasági együttműködés a növekedést illetően kedvező kilátásokat nyújt az Unió délkeleti tagállamai gazdaságainak is, és elősegíti az EU egységes piacába való mélyebb integrációjukat,

| I. | mivel a Közép-európai Szabadkereskedelmi Megállapodás (CEFTA) a dél-európai régió 32 kétoldalú szabadkereskedelmi megállapodását egyesítette egy átfogó szabadkereskedelmi megállapodásba, amely méltányos, átlátható és előre látható szabályok egységes hálózata segítségével a régióban tovább növeli a liberalizációt, |
| --- | --- |

I.

mivel a Közép-európai Szabadkereskedelmi Megállapodás (CEFTA) a dél-európai régió 32 kétoldalú szabadkereskedelmi megállapodását egyesítette egy átfogó szabadkereskedelmi megállapodásba, amely méltányos, átlátható és előre látható szabályok egységes hálózata segítségével a régióban tovább növeli a liberalizációt,

| J. | mivel a nyugat-balkáni államok gazdasági növekedése jelentősen eltér, és 2006-ban Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság 3%-os növekedésétől Montenegró 10,3 %-os növekedéséig terjedő skálán mozgott; mivel a munkanélküliségi arány különbségeket mutat, így a munkanélküliség 2007-ben az olyan magas munkanélküliségi aránytól, mint a koszovói (40%), az olyan, alacsonyabb arányokig terjedt, mint a montenegrói (11,9%), |
| --- | --- |

J.

mivel a nyugat-balkáni államok gazdasági növekedése jelentősen eltér, és 2006-ban Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság 3%-os növekedésétől Montenegró 10,3 %-os növekedéséig terjedő skálán mozgott; mivel a munkanélküliségi arány különbségeket mutat, így a munkanélküliség 2007-ben az olyan magas munkanélküliségi aránytól, mint a koszovói (40%), az olyan, alacsonyabb arányokig terjedt, mint a montenegrói (11,9%),

| K. | mivel a nyugat-balkáni országok gazdasága nagymértékben függ a külkereskedelmüktől, továbbá a kivitelük és behozataluk teljes értéke GDP-jük jelentős hányadát teszi ki; mivel e régió kereskedelmének 61%-a az Európai Unió felé irányul, ami ugyanakkor az uniós külkereskedelemnek csak 2 %-át jelenti, |
| --- | --- |

K.

mivel a nyugat-balkáni országok gazdasága nagymértékben függ a külkereskedelmüktől, továbbá a kivitelük és behozataluk teljes értéke GDP-jük jelentős hányadát teszi ki; mivel e régió kereskedelmének 61%-a az Európai Unió felé irányul, ami ugyanakkor az uniós külkereskedelemnek csak 2 %-át jelenti,

| L. | mivel a közlekedési infrastruktúra és a közlekedés megkönnyítése döntő fontosságú a gazdasági fejlődés, a társadalmi kohézió és integráció szempontjából, |
| --- | --- |

L.

mivel a közlekedési infrastruktúra és a közlekedés megkönnyítése döntő fontosságú a gazdasági fejlődés, a társadalmi kohézió és integráció szempontjából,

| M. | mivel a nyugat-balkáni kis- és középvállalkozások (kkv-k) fokozottabb támogatása szükséges a fenntartható gazdasági növekedés, munkahelyteremtés és export biztosításához, |
| --- | --- |

M.

mivel a nyugat-balkáni kis- és középvállalkozások (kkv-k) fokozottabb támogatása szükséges a fenntartható gazdasági növekedés, munkahelyteremtés és export biztosításához,

| N. | mivel a szolgáltatási szektor, különösen a turizmus fontos szerepet játszik a nyugat-balkáni országok gazdaságában, |
| --- | --- |

N.

mivel a szolgáltatási szektor, különösen a turizmus fontos szerepet játszik a nyugat-balkáni országok gazdaságában,

| O. | mivel a néhány nyugat-balkáni országban működőhöz hasonló kisebb piacok különösen ki vannak téve a kartelleknek, a versenykorlátozó gyakorlatoknak és a piaci erőfölénnyel való visszaélésnek, amelyek jelentős hatással lehetnek a regionális gazdasági növekedésre, a munkanélküliségi arányra és a társadalmi fejlődésre, |
| --- | --- |

O.

mivel a néhány nyugat-balkáni országban működőhöz hasonló kisebb piacok különösen ki vannak téve a kartelleknek, a versenykorlátozó gyakorlatoknak és a piaci erőfölénnyel való visszaélésnek, amelyek jelentős hatással lehetnek a regionális gazdasági növekedésre, a munkanélküliségi arányra és a társadalmi fejlődésre,

| P. | mivel a nyugat-balkáni gazdaságok nagyon sokrétűek, és eltérő jellemzőkel rendelkeznek, például Albánia, Horvátország és Montenegró abban különbözik a többi nyugat-balkáni gazdaságtól, hogy a turizmus kulcsfontosságú ágazat számukra, |
| --- | --- |

P.

mivel a nyugat-balkáni gazdaságok nagyon sokrétűek, és eltérő jellemzőkel rendelkeznek, például Albánia, Horvátország és Montenegró abban különbözik a többi nyugat-balkáni gazdaságtól, hogy a turizmus kulcsfontosságú ágazat számukra,

| Q. | mivel valamennyi nyugat-balkáni ország kötött az EU-val stabilizációs és társulási megállapodást, |
| --- | --- |

Q.

mivel valamennyi nyugat-balkáni ország kötött az EU-val stabilizációs és társulási megállapodást,

Általános szempontok

| 1. | üdvözli a stabilizációs és társulási folyamatban elért haladást, különösen a stabilizációs és társulási megállapodás aláírását Bosznia-Hercegovinával és Szerbiával; felkéri a tagállamokat, hogy mielőbb zárják le az összes stabilizációs és társulási megállapodás ratifikációját; üdvözli az ideiglenes megállapodások végrehajtása terén elért haladást, és felszólítja a nyugat-balkáni országokat, hogy ne hagyjanak fel törekvéseikkel e területen; hangsúlyozza a stabilizációs és társulási folyamat multilaterális dimenziója további erősítésének fontosságát a minden területre kiterjedő regionális együttműködés maradéktalan újraindítása érdekében; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a stabilizációs és társulási folyamatban elért haladást, különösen a stabilizációs és társulási megállapodás aláírását Bosznia-Hercegovinával és Szerbiával; felkéri a tagállamokat, hogy mielőbb zárják le az összes stabilizációs és társulási megállapodás ratifikációját; üdvözli az ideiglenes megállapodások végrehajtása terén elért haladást, és felszólítja a nyugat-balkáni országokat, hogy ne hagyjanak fel törekvéseikkel e területen; hangsúlyozza a stabilizációs és társulási folyamat multilaterális dimenziója további erősítésének fontosságát a minden területre kiterjedő regionális együttműködés maradéktalan újraindítása érdekében;

| 2. | megerősíti a nyugat-balkáni országok „európai kilátásait”, amelyet egyértelműen felvázoltak az Európai Tanács thesszaloniki ülésén; rámutat ugyanakkor, hogy a nyugat-balkáni országok Európai Unióhoz történő jövőbeni csatlakozása szigorúan attól függ, hogy teljesülnek-e az EU által megállapított feltételek és követelmények, ezen belül a csatlakozásra vonatkozó koppenhágai kritériumok,és hogy sikeresnek bizonyul-e a stabilizációs és társulási folyamat, amelyhez hozzátartozik a regionális együttműködés, a jószomszédi kapcsolatok, valamint a volt Jugoszláviában elkövetett háborús bűncselekményeket vizsgáló Nemzetközi Törvényszékkel való teljes együttműködés; |
| --- | --- |

2.

megerősíti a nyugat-balkáni országok „európai kilátásait”, amelyet egyértelműen felvázoltak az Európai Tanács thesszaloniki ülésén; rámutat ugyanakkor, hogy a nyugat-balkáni országok Európai Unióhoz történő jövőbeni csatlakozása szigorúan attól függ, hogy teljesülnek-e az EU által megállapított feltételek és követelmények, ezen belül a csatlakozásra vonatkozó koppenhágai kritériumok,és hogy sikeresnek bizonyul-e a stabilizációs és társulási folyamat, amelyhez hozzátartozik a regionális együttműködés, a jószomszédi kapcsolatok, valamint a volt Jugoszláviában elkövetett háborús bűncselekményeket vizsgáló Nemzetközi Törvényszékkel való teljes együttműködés;

| 3. | hangsúlyozza, hogy a nyugat-balkáni államok számára az uniós tagság komoly perspektívája katalizátorként hathat, amely arra ösztönözheti az embereket és a kormányokat, hogy távolodjanak el a szélsőséges nacionalizmustól, a különböző csoportok ellen irányuló erőszaktól és forduljanak az Európa többi részével való integrációt hozó jövő felé; továbbá a nyugat-balkáni országokról a közelmúltbeli háborúk és az elmúlt évtizedek politikai ellentétei miatt az Európai Unión belül kialakult viszonylag negatív képen is javít, ami arra ösztönzi majd az uniós vállalatokat, hogy növeljék üzleti tevékenységüket a régióban; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy a nyugat-balkáni államok számára az uniós tagság komoly perspektívája katalizátorként hathat, amely arra ösztönözheti az embereket és a kormányokat, hogy távolodjanak el a szélsőséges nacionalizmustól, a különböző csoportok ellen irányuló erőszaktól és forduljanak az Európa többi részével való integrációt hozó jövő felé; továbbá a nyugat-balkáni országokról a közelmúltbeli háborúk és az elmúlt évtizedek politikai ellentétei miatt az Európai Unión belül kialakult viszonylag negatív képen is javít, ami arra ösztönzi majd az uniós vállalatokat, hogy növeljék üzleti tevékenységüket a régióban;

| 4. | szorgalmazza, hogy az Európai Unió folyamatosan demonstrálja a nyugat-balkáni országok iránti elkötelezettségét, különösen ebben a politikailag kényes időszakban; sürgeti, hogy a Tanács és a Bizottság ismerje fel, hogy sem az EU-nak, sem a nyugat-balkáni országoknak nem áll érdekében egy „fekete lyuk” létrehozása Koszovóban; kéri ezért az uniós intézményeket, hogy aktívan kötelezzék el magukat, hogy elkerülhetőek legyenek a feszültségek; |
| --- | --- |

4.

szorgalmazza, hogy az Európai Unió folyamatosan demonstrálja a nyugat-balkáni országok iránti elkötelezettségét, különösen ebben a politikailag kényes időszakban; sürgeti, hogy a Tanács és a Bizottság ismerje fel, hogy sem az EU-nak, sem a nyugat-balkáni országoknak nem áll érdekében egy „fekete lyuk” létrehozása Koszovóban; kéri ezért az uniós intézményeket, hogy aktívan kötelezzék el magukat, hogy elkerülhetőek legyenek a feszültségek;

| 5. | úgy véli, hogy a nyugat-balkáni országokkal szemben alkalmazott általános megközelítés tekintetében alapvető fontosságú a régió országai között meglévő különbségek figyelembevétele gazdasági fejlettségi szintjük, továbbá az uniós vívmányoknak és a WTO- szabályoknak való megfelelés vonatkozásában; hangsúlyozza ezért annak fontosságát, hogy minden nyugat-balkáni ország szigorúan a saját útját járja az uniós tagság felé, amelynek alapja többek között az, hogy az egyes országok teljesítsék a koppenhágai kritériumokat, valamint az EU által meghatározott feltételeket és követelményeket; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy a nyugat-balkáni országokkal szemben alkalmazott általános megközelítés tekintetében alapvető fontosságú a régió országai között meglévő különbségek figyelembevétele gazdasági fejlettségi szintjük, továbbá az uniós vívmányoknak és a WTO- szabályoknak való megfelelés vonatkozásában; hangsúlyozza ezért annak fontosságát, hogy minden nyugat-balkáni ország szigorúan a saját útját járja az uniós tagság felé, amelynek alapja többek között az, hogy az egyes országok teljesítsék a koppenhágai kritériumokat, valamint az EU által meghatározott feltételeket és követelményeket;

| 6. | üdvözli a 2008 januárjában hatályba lépett vízumkönnyítést és a visszafogadási megállapodásokat, valamint a nyugat-balkáni országokkal szembeni vízumkötelezettség fokozatos liberalizációját célzó menetrendről folytatott párbeszédet; úgy véli, hogy valóban szükséges jól működő vámrendszerek létrehozása és javítása a kereskedelmi ügyletek megkönnyítése, valamint a szorosabb gazdasági, tudományos, technológiai és kereskedelmi együttműködés biztosítása érdekében; üdvözli az arra vonatkozó bizottsági határozatot, hogy az Erasmus Mundus program keretében nagyobb számban ajánlanak fel ösztöndíjakat nyugat-balkáni diákok számára; |
| --- | --- |

6.

üdvözli a 2008 januárjában hatályba lépett vízumkönnyítést és a visszafogadási megállapodásokat, valamint a nyugat-balkáni országokkal szembeni vízumkötelezettség fokozatos liberalizációját célzó menetrendről folytatott párbeszédet; úgy véli, hogy valóban szükséges jól működő vámrendszerek létrehozása és javítása a kereskedelmi ügyletek megkönnyítése, valamint a szorosabb gazdasági, tudományos, technológiai és kereskedelmi együttműködés biztosítása érdekében; üdvözli az arra vonatkozó bizottsági határozatot, hogy az Erasmus Mundus program keretében nagyobb számban ajánlanak fel ösztöndíjakat nyugat-balkáni diákok számára;

A WTO és a CEFTA

| 7. | felkéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy valósítsa meg mindazon kezdeményezéseket, amelyek a nyugat-balkáni országok világkereskedelmi és világgazdasági rendszerbe való szorosabb integrációjának előmozdítására irányulnak, különösen a régió azon országainak a WTO-hoz való csatlakozása révén, amelyek még nem tagok; tudomásul veszi és helyesli, hogy Albánia, Horvátország és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság már tagja a WTO-nak; hangsúlyozza, hogy a kereskedelem liberalizációjának együtt kell járnia a szegénység és a munkanélküliség csökkentésével, a gazdasági és szociális jogok előmozdításával és a környezet védelmével; |
| --- | --- |

7.

felkéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy valósítsa meg mindazon kezdeményezéseket, amelyek a nyugat-balkáni országok világkereskedelmi és világgazdasági rendszerbe való szorosabb integrációjának előmozdítására irányulnak, különösen a régió azon országainak a WTO-hoz való csatlakozása révén, amelyek még nem tagok; tudomásul veszi és helyesli, hogy Albánia, Horvátország és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság már tagja a WTO-nak; hangsúlyozza, hogy a kereskedelem liberalizációjának együtt kell járnia a szegénység és a munkanélküliség csökkentésével, a gazdasági és szociális jogok előmozdításával és a környezet védelmével;

| 8. | hangsúlyozza a regionális együttműködés és a jószomszédi kapcsolatok gazdasági növekedést élénkítő hatását a térségben és a CEFTA központi szerepét ebben a folyamatban; hangsúlyozza, hogy a CEFTA az EU és a nyugat-balkáni országok közötti gazdasági és kereskedelmi kapcsolatok erősítésével fontos szerepet játszhat a régió további uniós integrációjában; úgy véli ezért, hogy a CEFTA jelentősen hozzájárul a nyugat-balkáni országok európai uniós csatlakozásának előkészítéséhez; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza a regionális együttműködés és a jószomszédi kapcsolatok gazdasági növekedést élénkítő hatását a térségben és a CEFTA központi szerepét ebben a folyamatban; hangsúlyozza, hogy a CEFTA az EU és a nyugat-balkáni országok közötti gazdasági és kereskedelmi kapcsolatok erősítésével fontos szerepet játszhat a régió további uniós integrációjában; úgy véli ezért, hogy a CEFTA jelentősen hozzájárul a nyugat-balkáni országok európai uniós csatlakozásának előkészítéséhez;

| 9. | felszólítja a nyugat-balkáni kormányokat, hogy az olyan térségekben, amelyek eddig mentességeket kaptak, keressenek további lehetőségeket a kereskedelem fokozottabb liberalizációjára irányuló intézkedésekre, valamint hozzanak létre mechanizmusokat a nemzetközi szellemi és ipari tulajdonjogok minden megsértése elleni módszeres fellépésre; felhívja emellett a kormányokat, hogy hozzák összhangba tevékenységüket a közösségi joggal, és lépjenek fel a nem tarifális kereskedelmi akadályokkal egyenértékű gyakorlatokkal és intézkedésekkel szemben; |
| --- | --- |

9.

felszólítja a nyugat-balkáni kormányokat, hogy az olyan térségekben, amelyek eddig mentességeket kaptak, keressenek további lehetőségeket a kereskedelem fokozottabb liberalizációjára irányuló intézkedésekre, valamint hozzanak létre mechanizmusokat a nemzetközi szellemi és ipari tulajdonjogok minden megsértése elleni módszeres fellépésre; felhívja emellett a kormányokat, hogy hozzák összhangba tevékenységüket a közösségi joggal, és lépjenek fel a nem tarifális kereskedelmi akadályokkal egyenértékű gyakorlatokkal és intézkedésekkel szemben;

Európai segítség és a nyugat-balkáni országok reformfolyamat melletti elkötelezettsége

| 10. | az előcsatlakozási támogatási eszköz segítségével támogatja a nyugat-balkáni országok által a reform és a regionális együttműködés érdekében kifejtett erőfeszítéseket; hangsúlyozza, hogy a nyugat-balkáni országoknak maguknak kell irányítaniuk saját reformfolyamatukat; szorgalmazza, hogy a nyugat-balkáni országok vállalják a felelősséget és dolgozzanak ki megfelelő számú nagyra törő projektet a rendelkezésre álló európai alapok felhasználása érdekében anélkül, hogy passzívak lennének és az európai kezdeményezésektől függnének; |
| --- | --- |

10.

az előcsatlakozási támogatási eszköz segítségével támogatja a nyugat-balkáni országok által a reform és a regionális együttműködés érdekében kifejtett erőfeszítéseket; hangsúlyozza, hogy a nyugat-balkáni országoknak maguknak kell irányítaniuk saját reformfolyamatukat; szorgalmazza, hogy a nyugat-balkáni országok vállalják a felelősséget és dolgozzanak ki megfelelő számú nagyra törő projektet a rendelkezésre álló európai alapok felhasználása érdekében anélkül, hogy passzívak lennének és az európai kezdeményezésektől függnének;

| 11. | hangsúlyozza a régiók gazdasági és szociális fejlődésben betöltött szerepét és ebből kifolyólag az előcsatlakozási eszköz fontosságát, amely segíti a nyugat-balkáni országok demokratikus fejlődését, gazdasági és társadalmi átalakulását, az európai normákhoz való igazodását, valamint az uniós struktúrákhoz való alkalmazkodását; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza a régiók gazdasági és szociális fejlődésben betöltött szerepét és ebből kifolyólag az előcsatlakozási eszköz fontosságát, amely segíti a nyugat-balkáni országok demokratikus fejlődését, gazdasági és társadalmi átalakulását, az európai normákhoz való igazodását, valamint az uniós struktúrákhoz való alkalmazkodását;

| 12. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az előcsatlakozási eszköz számára tegyék elérhetővé az igényekhez igazodó projektek megvalósításához szükséges további pénzügyi eszközöket, és nyújtsanak hatékony és koncentrált támogatást helyi és regionális szinten; hangsúlyozza az emberek közötti együttműködést célzó projektek fontosságát, amelyek különösen alkalmasak arra, hogy közvetítsék a helyi lakosok felé az Európai Unió által teremtett hozzáadott értékeket; |
| --- | --- |

12.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az előcsatlakozási eszköz számára tegyék elérhetővé az igényekhez igazodó projektek megvalósításához szükséges további pénzügyi eszközöket, és nyújtsanak hatékony és koncentrált támogatást helyi és regionális szinten; hangsúlyozza az emberek közötti együttműködést célzó projektek fontosságát, amelyek különösen alkalmasak arra, hogy közvetítsék a helyi lakosok felé az Európai Unió által teremtett hozzáadott értékeket;

| 13. | üdvözli, hogy az előcsatlakozási eszköz egyik prioritása a nyugat-balkáni országok intézményi és igazgatási kapacitásának regionális és nemzeti szintű fejlesztése; sürgeti a Bizottságot, hogy fokozza e tevékenységet a kormányzás fejlesztésének előmozdítása, ezen országoknak és régióknak a strukturális alapok jövőbeni befogadására történő felkészítése, valamint lehetséges jövőbeli csatlakozásuk előzményeként ezen országok európai normákhoz való igazodásának elősegítése érdekében; kéri a Bizottságot, hogy biztosítson magas fokú átláthatóságot az intézményfejlesztés során, és tegye meg a megfelelő intézkedéseket a korrupció elkerülésére; |
| --- | --- |

13.

üdvözli, hogy az előcsatlakozási eszköz egyik prioritása a nyugat-balkáni országok intézményi és igazgatási kapacitásának regionális és nemzeti szintű fejlesztése; sürgeti a Bizottságot, hogy fokozza e tevékenységet a kormányzás fejlesztésének előmozdítása, ezen országoknak és régióknak a strukturális alapok jövőbeni befogadására történő felkészítése, valamint lehetséges jövőbeli csatlakozásuk előzményeként ezen országok európai normákhoz való igazodásának elősegítése érdekében; kéri a Bizottságot, hogy biztosítson magas fokú átláthatóságot az intézményfejlesztés során, és tegye meg a megfelelő intézkedéseket a korrupció elkerülésére;

| 14. | kéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy – együttműködve a nyugat-balkáni gazdasági kérdésekkel foglalkozó nemzetközi és regionális szervezetekkel – megfelelően képzett szakemberek biztosításával nyújtson a régió államainak gazdasági és igazgatási technikai segítséget, hogy megerősödjenek a helyi állami struktúrák, létrejöjjön egy hatékonyabb és változatosabb gazdasági környezet, valamint a helyi termékek könnyebben bejussanak a külföldi piacokra, különösen az EU-ba; |
| --- | --- |

14.

kéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy – együttműködve a nyugat-balkáni gazdasági kérdésekkel foglalkozó nemzetközi és regionális szervezetekkel – megfelelően képzett szakemberek biztosításával nyújtson a régió államainak gazdasági és igazgatási technikai segítséget, hogy megerősödjenek a helyi állami struktúrák, létrejöjjön egy hatékonyabb és változatosabb gazdasági környezet, valamint a helyi termékek könnyebben bejussanak a külföldi piacokra, különösen az EU-ba;

| 15. | javasolja, hogy a tagállamok ajánljanak fel a nyugat-balkáni országok számára olyan kormányközi programokat,, amelyek a nyugat-balkáni országok hatóságai által kifejezetten kért egyedi segítséget, képzést és tréninget biztosítanának ezen országok nemzeti hivatalai számára; kiemeli, hogy ezek a programok fontos szerepet játszhatnak a régióban az uniós vívmányok végrehajtása terén, miközben lehetőséget biztosítanak a nyugat-balkáni országok számára, hogy megfogalmazzák, pontosan milyen segítségre van szükségük; |
| --- | --- |

15.

javasolja, hogy a tagállamok ajánljanak fel a nyugat-balkáni országok számára olyan kormányközi programokat,, amelyek a nyugat-balkáni országok hatóságai által kifejezetten kért egyedi segítséget, képzést és tréninget biztosítanának ezen országok nemzeti hivatalai számára; kiemeli, hogy ezek a programok fontos szerepet játszhatnak a régióban az uniós vívmányok végrehajtása terén, miközben lehetőséget biztosítanak a nyugat-balkáni országok számára, hogy megfogalmazzák, pontosan milyen segítségre van szükségük;

| 16. | felszólítja a Bizottságot, hogy jóváhagyás végett még idejében nyújtson be a Parlamentnek minden új javaslatot, amelynek célja rendkívüli költségvetési támogatás nyújtása a nyugat-balkáni országok részére; hangsúlyozza, hogy a nyugat-balkáni országok (és különösen Koszovó) részére történő további pénzügyi segítségnyújtást egy átfogó és reális hosszú távú gazdaságfejlesztési terv kidolgozásához kell kötni, amelyet a nemzetközi pénzügyi intézetek támogatásával hoznak létre; |
| --- | --- |

16.

felszólítja a Bizottságot, hogy jóváhagyás végett még idejében nyújtson be a Parlamentnek minden új javaslatot, amelynek célja rendkívüli költségvetési támogatás nyújtása a nyugat-balkáni országok részére; hangsúlyozza, hogy a nyugat-balkáni országok (és különösen Koszovó) részére történő további pénzügyi segítségnyújtást egy átfogó és reális hosszú távú gazdaságfejlesztési terv kidolgozásához kell kötni, amelyet a nemzetközi pénzügyi intézetek támogatásával hoznak létre;

| 17. | úgy véli, hogy a helyi és regionális hatóságok meghatározó szerepet játszanak a fenntartható gazdasági fejlődés és a civil társadalom megerősítése szempontjából, mivel a nemzeti és közösségi prioritásokat a köz- és magánszféra szereplőit partnerségekkel összekötő projektek révén valósítják meg; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy a helyi és regionális hatóságok meghatározó szerepet játszanak a fenntartható gazdasági fejlődés és a civil társadalom megerősítése szempontjából, mivel a nemzeti és közösségi prioritásokat a köz- és magánszféra szereplőit partnerségekkel összekötő projektek révén valósítják meg;

| 18. | hangsúlyozza, hogy a közös projektek kidolgozása, valamint a nyugat-balkáni régiók közötti, továbbá ez utóbbiak, és a tagállamok régiói közötti szilárd kapcsolatok kialakítása érdekében igen fontos a határokon és nemzeteken átívelő együttműködés; hangsúlyozza továbbá, hogy az ilyen együttműködésnek nem csupán gazdasági előnyei lehetnek, hanem politikai és emberi vonatkozásai révén lehetővé teszi a népek és a kormányok közeledését is, hosszú távon pedig biztosítja e régió stabilitását és fellendülését; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy a közös projektek kidolgozása, valamint a nyugat-balkáni régiók közötti, továbbá ez utóbbiak, és a tagállamok régiói közötti szilárd kapcsolatok kialakítása érdekében igen fontos a határokon és nemzeteken átívelő együttműködés; hangsúlyozza továbbá, hogy az ilyen együttműködésnek nem csupán gazdasági előnyei lehetnek, hanem politikai és emberi vonatkozásai révén lehetővé teszi a népek és a kormányok közeledését is, hosszú távon pedig biztosítja e régió stabilitását és fellendülését;

| 19. | ösztönzi az Unió régióit, hogy kezdeményezzék határokon átnyúló projektek elindítását a nyugat-balkáni régiókkal a hosszú távú, szoros regionális együttműködés, valamint a regionális együttműködés európai hálózatai keretében folytatott tapasztalatcsere és bevált gyakorlatok cseréje érdekében; véleménye szerint a Regionális Együttműködési Tanács megerősítésével fokozni lehet az együttműködést a régióban; |
| --- | --- |

19.

ösztönzi az Unió régióit, hogy kezdeményezzék határokon átnyúló projektek elindítását a nyugat-balkáni régiókkal a hosszú távú, szoros regionális együttműködés, valamint a regionális együttműködés európai hálózatai keretében folytatott tapasztalatcsere és bevált gyakorlatok cseréje érdekében; véleménye szerint a Regionális Együttműködési Tanács megerősítésével fokozni lehet az együttműködést a régióban;

Gazdaságpolitika, energia, közlekedés és környezetvédelem

| 20. | szorgalmazza, hogy a régió országai, szorosan együttműködve a Bizottsággal és más illetékes nemzetközi pénzügyi intézményekkel, megbízható fiskális és monetáris politika segítségével tartsák fenn és növeljék makrogazdasági stabilitásukból fakadó előnyeiket, ami a hosszú távú gazdasági növekedés előfeltétele; sürgeti továbbá, hogy különösen az adópolitika, a vámok és a közigazgatás terén gyorsítsák fel strukturális reformjaik ütemét az átláthatóság és elszámoltathatóság elvének előtérbe helyezésével és az állami szektor hatékony és eredményes irányításának elősegítésével; |
| --- | --- |

20.

szorgalmazza, hogy a régió országai, szorosan együttműködve a Bizottsággal és más illetékes nemzetközi pénzügyi intézményekkel, megbízható fiskális és monetáris politika segítségével tartsák fenn és növeljék makrogazdasági stabilitásukból fakadó előnyeiket, ami a hosszú távú gazdasági növekedés előfeltétele; sürgeti továbbá, hogy különösen az adópolitika, a vámok és a közigazgatás terén gyorsítsák fel strukturális reformjaik ütemét az átláthatóság és elszámoltathatóság elvének előtérbe helyezésével és az állami szektor hatékony és eredményes irányításának elősegítésével;

| 21. | hangsúlyozza, hogy a régióban a magánszféra számára fejlesztések és infrastrukturális beruházások útján nagyobb támogatást kell nyújtani, többek között az Európai Beruházási Bankkal, az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankkal és más nemzetközi pénzügyi intézményekkel való intenzívebb együttműködés keretében; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy a régióban a magánszféra számára fejlesztések és infrastrukturális beruházások útján nagyobb támogatást kell nyújtani, többek között az Európai Beruházási Bankkal, az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankkal és más nemzetközi pénzügyi intézményekkel való intenzívebb együttműködés keretében;

| 22. | úgy véli, hogy a régió gazdasági fejlődése szempontjából elengedhetetlen a kedvező befektetési környezet megteremtése, és felhívja a Bizottságot és a nyugat-balkáni államokat, hogy munkálkodjanak a gazdasági reformok fokozásán a régió egésze számára jelentős fejlesztési projektek végrehajtását célzó stratégiai fejlesztési tervek kidolgozása révén; |
| --- | --- |

22.

úgy véli, hogy a régió gazdasági fejlődése szempontjából elengedhetetlen a kedvező befektetési környezet megteremtése, és felhívja a Bizottságot és a nyugat-balkáni államokat, hogy munkálkodjanak a gazdasági reformok fokozásán a régió egésze számára jelentős fejlesztési projektek végrehajtását célzó stratégiai fejlesztési tervek kidolgozása révén;

| 23. | elismerését fejezi ki a nyugat-balkáni kormányoknak a gazdasági téren a makrogazdasági stabilitás fenntartása mellett elért fejlődésért; üdvözli az adópolitikák és a fiskális fegyelmet célzó politikák kormányok általi végrehajtását, amelyek az állami költségvetési bevételek növekedését eredményezték; |
| --- | --- |

23.

elismerését fejezi ki a nyugat-balkáni kormányoknak a gazdasági téren a makrogazdasági stabilitás fenntartása mellett elért fejlődésért; üdvözli az adópolitikák és a fiskális fegyelmet célzó politikák kormányok általi végrehajtását, amelyek az állami költségvetési bevételek növekedését eredményezték;

| 24. | hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy fejlesszék az energiaügyi együttműködést a régióban, különösen a megújuló energiaforrások fejlesztésével, hogy nyitott, megbízható és versenyképes piacokat hozzanak létre és javítsák a régió energiainfrastruktúrája bővítéséhez szükséges feltételeket, beleértve a szomszédos uniós tagállamok és a partnerországok közötti rendszerösszekötő kapacitásokat is; hangsúlyozza az Energiaközösség fontos szerepét e cél elérése érdekében; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy fejlesszék az energiaügyi együttműködést a régióban, különösen a megújuló energiaforrások fejlesztésével, hogy nyitott, megbízható és versenyképes piacokat hozzanak létre és javítsák a régió energiainfrastruktúrája bővítéséhez szükséges feltételeket, beleértve a szomszédos uniós tagállamok és a partnerországok közötti rendszerösszekötő kapacitásokat is; hangsúlyozza az Energiaközösség fontos szerepét e cél elérése érdekében;

| 25. | úgy véli, hogy a horvátországi Rijeka kikötőjének fejlesztése kiemelten fontos projekt az Európai Unió számára; meggyőződése, hogy az Európai Unió abban érdekelt, hogy ez a fejlesztés minél hamarabb megvalósuljon; |
| --- | --- |

25.

úgy véli, hogy a horvátországi Rijeka kikötőjének fejlesztése kiemelten fontos projekt az Európai Unió számára; meggyőződése, hogy az Európai Unió abban érdekelt, hogy ez a fejlesztés minél hamarabb megvalósuljon;

| 26. | hangsúlyozza, hogy a környezetvédelem fontos tényezője a nyugat-balkáni régió fenntartható fejlődésének; elengedhetetlennek tartja, hogy a Bizottság és a nyugat-balkáni kormányok az uniós környezetvédelmi jogszabályokkal összhangban elősegítsék a hatékony és eredményes környezetvédelmi politikák alkalmazását; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy a környezetvédelem fontos tényezője a nyugat-balkáni régió fenntartható fejlődésének; elengedhetetlennek tartja, hogy a Bizottság és a nyugat-balkáni kormányok az uniós környezetvédelmi jogszabályokkal összhangban elősegítsék a hatékony és eredményes környezetvédelmi politikák alkalmazását;

| 27. | fontosnak tartja, hogy a nyugat-balkáni államok alkalmazzák a közös európai tengerpolitika alapelveit és iránymutatásait, és hangsúlyozza a Duna fontos szállítási folyosóként és értékes erőforrásként való hatékony és környezetbarát kihasználásának szükségességét, összhangban az EU jogszabályaival; támogatja e tekintetben a megvalósítás alatt álló regionális kezdeményezéseket, valamint azokat a szervezeteket (különösen a Nemzetközi Bizottság a Duna Védelméért nevű szervezetet), amelyek tevékenysége a környezet védelmét, a belvízi utak jobb kihasználását és a Duna magasabb szintű katasztrófavédelmét célozza; |
| --- | --- |

27.

fontosnak tartja, hogy a nyugat-balkáni államok alkalmazzák a közös európai tengerpolitika alapelveit és iránymutatásait, és hangsúlyozza a Duna fontos szállítási folyosóként és értékes erőforrásként való hatékony és környezetbarát kihasználásának szükségességét, összhangban az EU jogszabályaival; támogatja e tekintetben a megvalósítás alatt álló regionális kezdeményezéseket, valamint azokat a szervezeteket (különösen a Nemzetközi Bizottság a Duna Védelméért nevű szervezetet), amelyek tevékenysége a környezet védelmét, a belvízi utak jobb kihasználását és a Duna magasabb szintű katasztrófavédelmét célozza;

| 28. | emlékeztet, hogy növelni kell az agrárkereskedelmi forgalmat horvát részről is, annak érdekében, hogy csatlakozásakor Horvátország minél zökkenőmentesebben tudjon beilleszkedni a közös agrárpolitikába; |
| --- | --- |

28.

emlékeztet, hogy növelni kell az agrárkereskedelmi forgalmat horvát részről is, annak érdekében, hogy csatlakozásakor Horvátország minél zökkenőmentesebben tudjon beilleszkedni a közös agrárpolitikába;

| 29. | elismeri a régió földrajzi sajátosságait és stratégiai helyzetét, aminek következtében az Európa és Ázsia közötti árukereskedelem, különösen az energiatermékek (nyersolaj és földgáz) természetes átjárási pontja; üdvözli a jelentős szubregionális közlekedési projektek, mint például a dél-keleti tengely elindítását, amelyek a nyugat-balkáni államoknak a nagyobb léptékű, az EU-t Törökországgal és a kaukázusi országokkal összekötő energiavezeték-rendszerekbe való tényleges bekapcsolódását segítik elő; felszólítja a Bizottságot és a nyugat-balkáni országokat, hogy bocsássanak rendelkezésre elegendő pénzügyi forrást az infrastruktúrák korszerűsítéséhez, különös figyelemmel a logisztikára, és hajtsák végre az ágazat versenyképesebbé és dinamikusabbá tételéhez szükséges reformokat; |
| --- | --- |

29.

elismeri a régió földrajzi sajátosságait és stratégiai helyzetét, aminek következtében az Európa és Ázsia közötti árukereskedelem, különösen az energiatermékek (nyersolaj és földgáz) természetes átjárási pontja; üdvözli a jelentős szubregionális közlekedési projektek, mint például a dél-keleti tengely elindítását, amelyek a nyugat-balkáni államoknak a nagyobb léptékű, az EU-t Törökországgal és a kaukázusi országokkal összekötő energiavezeték-rendszerekbe való tényleges bekapcsolódását segítik elő; felszólítja a Bizottságot és a nyugat-balkáni országokat, hogy bocsássanak rendelkezésre elegendő pénzügyi forrást az infrastruktúrák korszerűsítéséhez, különös figyelemmel a logisztikára, és hajtsák végre az ágazat versenyképesebbé és dinamikusabbá tételéhez szükséges reformokat;

| 30. | hangsúlyozza, hogy meg kell szüntetni a kiskereskedelemben azokat az adminisztratív akadályokat, amelyek akadályozzák a versenyképesebb élelmiszerkereskedők megjelenését, mivel az élelmiszerkereskedelem hatékonyságának hiánya az európai termelők piacra jutását akadályozza; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza, hogy meg kell szüntetni a kiskereskedelemben azokat az adminisztratív akadályokat, amelyek akadályozzák a versenyképesebb élelmiszerkereskedők megjelenését, mivel az élelmiszerkereskedelem hatékonyságának hiánya az európai termelők piacra jutását akadályozza;

| 31. | hangsúlyozza, hogy a Kisvállalkozások Európai Chartája alapján, amelyet minden nyugat-balkáni ország aláírt, nagyobb támogatást kell nyújtani a kkv-k fejlesztéséhez; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, biztosítsák, hogy a kkv-k hozzáférjenek az uniós strukturális alapokhoz, és nyújtsanak megfelelőbb finanszírozást a kkv-kel kapcsolatos projektek számára; felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon létre intézményi keretet a Közösség és a nyugat-balkáni országok magánszektora közötti együttműködés fokozása érdekében, amely biztosítani fogja a közösségi források megfelelő felhasználását; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza, hogy a Kisvállalkozások Európai Chartája alapján, amelyet minden nyugat-balkáni ország aláírt, nagyobb támogatást kell nyújtani a kkv-k fejlesztéséhez; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, biztosítsák, hogy a kkv-k hozzáférjenek az uniós strukturális alapokhoz, és nyújtsanak megfelelőbb finanszírozást a kkv-kel kapcsolatos projektek számára; felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon létre intézményi keretet a Közösség és a nyugat-balkáni országok magánszektora közötti együttműködés fokozása érdekében, amely biztosítani fogja a közösségi források megfelelő felhasználását;

| 32. | hangsúlyozza, hogy bővíteni kell az EU és a nyugat-balkáni államok közötti együttműködést az oktatás és tudomány terén, ami a régióban megteremti a stabil gazdasági fejlődés és növekedés feltételeit, ekként elősegítve a nyugat-balkáni országok integrációját a közös gazdasági térségbe és a kutatás és oktatás közös térségébe, valamint a munkaerőpiacon való részvételüket, összhangban az európai uniós szabályokkal és követelményekkel; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza, hogy bővíteni kell az EU és a nyugat-balkáni államok közötti együttműködést az oktatás és tudomány terén, ami a régióban megteremti a stabil gazdasági fejlődés és növekedés feltételeit, ekként elősegítve a nyugat-balkáni országok integrációját a közös gazdasági térségbe és a kutatás és oktatás közös térségébe, valamint a munkaerőpiacon való részvételüket, összhangban az európai uniós szabályokkal és követelményekkel;

| 33. | tekintettel a nemzetközi pénzügyi válságra, amely Európát is elérte, és a Nyugat-Balkánon közvetetten kihathat a kereskedelemre és a külföldi befektetésekre, felkéri a Bizottságot, hogy kísérje figyelemmel a fejleményeket, és amennyiben szükséges, fogadjon el megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy biztosítsa a stabilizációs és társulási folyamat zökkenőmentes folytatását, ami fontos tényező a régió stabilitása és az Európai Unió érdekei szempontjából; |
| --- | --- |

33.

tekintettel a nemzetközi pénzügyi válságra, amely Európát is elérte, és a Nyugat-Balkánon közvetetten kihathat a kereskedelemre és a külföldi befektetésekre, felkéri a Bizottságot, hogy kísérje figyelemmel a fejleményeket, és amennyiben szükséges, fogadjon el megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy biztosítsa a stabilizációs és társulási folyamat zökkenőmentes folytatását, ami fontos tényező a régió stabilitása és az Európai Unió érdekei szempontjából;

Pénzügyi szolgáltatások, vámok, küzdelem a szervezett bűnözés és a korrupció ellen

| 34. | a régió országainak gazdasági fejlődése szempontjából lényegesnek tartja a bank- és biztosítási rendszer alapos reformját, hatékony mikrohitelrendszer létrehozását, valamint a banki tevékenységek jobb szabályozását és felügyeletét, megteremtve ezzel pénzügyi piacaik fokozatos megnyitásának alapját; |
| --- | --- |

34.

a régió országainak gazdasági fejlődése szempontjából lényegesnek tartja a bank- és biztosítási rendszer alapos reformját, hatékony mikrohitelrendszer létrehozását, valamint a banki tevékenységek jobb szabályozását és felügyeletét, megteremtve ezzel pénzügyi piacaik fokozatos megnyitásának alapját;

| 35. | kéri, hogy a régió azon államai, amelyek közigazgatásában jelen van a korrupció, tegyék meg ez ellen az összes megfelelő intézkedést, és biztosítsák vámszerveik jobb és átláthatóbb működését, összhangban az EU és a Vámigazgatások Világszervezete által meghatározott szabályokkal; |
| --- | --- |

35.

kéri, hogy a régió azon államai, amelyek közigazgatásában jelen van a korrupció, tegyék meg ez ellen az összes megfelelő intézkedést, és biztosítsák vámszerveik jobb és átláthatóbb működését, összhangban az EU és a Vámigazgatások Világszervezete által meghatározott szabályokkal;

| 36. | hangsúlyozza, hogy fokozni és szigorítani kell a vámellenőrzéseket a csempészet, a hamisítás és a kalózkodás visszaszorítása céljából, mivel e gyakorlatok az általuk okozott bevételi veszteségen túl számottevő veszélyt jelentenek az EU és a nyugat-balkáni országok lakosságának egészségére is; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza, hogy fokozni és szigorítani kell a vámellenőrzéseket a csempészet, a hamisítás és a kalózkodás visszaszorítása céljából, mivel e gyakorlatok az általuk okozott bevételi veszteségen túl számottevő veszélyt jelentenek az EU és a nyugat-balkáni országok lakosságának egészségére is;

| 37. | üdvözli a javuló üzleti környezetet és a vállalkozások létrehozása előtt álló jogi és közigazgatási akadályok csökkentésére irányuló intézkedéseket; aggodalmának ad ugyanakkor hangot egyes nyugat-balkáni államok tekintetében a kartellek jelenléte és az úgynevezett „oligarchák”, valamint piaci erőfölénnyel rendelkező vállalatok piaci hatalommal történő visszaélései miatt; sürgeti, hogy a nyugat-balkáni országok kormányai fokozzák a küzdelmet a korrupció ellen, és alakítsanak ki megfelelő versenypolitikát, amelynek az állami vállalatokra is ki kell terjednie; |
| --- | --- |

37.

üdvözli a javuló üzleti környezetet és a vállalkozások létrehozása előtt álló jogi és közigazgatási akadályok csökkentésére irányuló intézkedéseket; aggodalmának ad ugyanakkor hangot egyes nyugat-balkáni államok tekintetében a kartellek jelenléte és az úgynevezett „oligarchák”, valamint piaci erőfölénnyel rendelkező vállalatok piaci hatalommal történő visszaélései miatt; sürgeti, hogy a nyugat-balkáni országok kormányai fokozzák a küzdelmet a korrupció ellen, és alakítsanak ki megfelelő versenypolitikát, amelynek az állami vállalatokra is ki kell terjednie;

| 38. | felkéri a nyugat-balkáni országokat, hogy dolgozzanak ki a munkanélküliség, a viszonylag magas bérek és a nagyméretű informális gazdaság problémáira választ adó foglalkoztatási és adópolitikákat; |
| --- | --- |

38.

felkéri a nyugat-balkáni országokat, hogy dolgozzanak ki a munkanélküliség, a viszonylag magas bérek és a nagyméretű informális gazdaság problémáira választ adó foglalkoztatási és adópolitikákat;

| 39. | hangsúlyozza, hogy közbeszerzésekért folyó, tisztességes és átlátható, határokon átnyúló regionális verseny a valóban integrált regionális piac fontos építőköve; felszólítja a nyugat-balkáni országokat, hogy mérjék fel a közbeszerzésben rejlő, a fenntartható gazdasági fejlődés stabilizálását szolgáló lehetőségeket és sokszorozzák meg erőfeszítéseiket a közbeszerzési szerződések fokozottabban integrált és jobban működő regionális rendszerének kialakítása érdekében, alkalmazva a belföldi és a régión belüli ajánlattevők közötti a hátrányos megkülönböztetés kizárására vonatkozó elvet; |
| --- | --- |

39.

hangsúlyozza, hogy közbeszerzésekért folyó, tisztességes és átlátható, határokon átnyúló regionális verseny a valóban integrált regionális piac fontos építőköve; felszólítja a nyugat-balkáni országokat, hogy mérjék fel a közbeszerzésben rejlő, a fenntartható gazdasági fejlődés stabilizálását szolgáló lehetőségeket és sokszorozzák meg erőfeszítéseiket a közbeszerzési szerződések fokozottabban integrált és jobban működő regionális rendszerének kialakítása érdekében, alkalmazva a belföldi és a régión belüli ajánlattevők közötti a hátrányos megkülönböztetés kizárására vonatkozó elvet;

*

- *

| 40. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve az érintett országok parlamentjeinek és kormányainak. |
| --- | --- |

40.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve az érintett országok parlamentjeinek és kormányainak.

---

(1)  HL L 312., 2005.11.29., 1. o.

(2)  HL L 210., 2006.7.31., 82. o.

(3)  HL C 27. E., 2008.1.31., 207. o.

(4)  HL C 308. E., 2006.12.16., 141. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0172.

(6)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0120.

(7)  HL C 301. E., 2007.12.13., 224. o.

(8)  HL C 263. E., 2008.10.16., 626.o.

(9)  HL C 305. E., 2006.12.14., 141. o.

(10)  HL C 323 E., 2008.12.18., 467. o.

(11)  HL C 291. E., 2006.11.30., 402. o.

(12)  HL C 317. E., 2006.12.23., 480. o.

---

| 24.2.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 46/10 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 46/10

---

A közös agrárpolitika és a globális élelmiszerbiztonság

P6_TA(2009)0006

Az Európai Parlament 2009. január 13-i állásfoglalása a közös agrárpolitikáról és a globális élelmezésbiztonságról (2008/2153(INI))

(2010/C 46 E/02)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az EK-Szerződés 33. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 33. cikkére,

| — | tekintettel az élelmiszer- és takarmányárak növekedéséről szóló, 2007. október 25-i állásfoglalására (1), valamint az élelmiszeráraknak az EU-ban és a fejlődő országokban tapasztalt növekedéséről szóló, 2008. május 22-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az élelmiszer- és takarmányárak növekedéséről szóló, 2007. október 25-i állásfoglalására (1), valamint az élelmiszeráraknak az EU-ban és a fejlődő országokban tapasztalt növekedéséről szóló, 2008. május 22-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel „Az afrikai mezőgazdaság előmozdítása – Javaslat az afrikai mezőgazdaság fejlesztésére és az élelmezésbiztonságra” című, 2007. november 29-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az afrikai mezőgazdaság előmozdítása – Javaslat az afrikai mezőgazdaság fejlesztésére és az élelmezésbiztonságra” című, 2007. november 29-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a fejlődő országokban a gyorsan emelkedő élelmiszerárak miatt alkalmazandó gyorsreagálási eszköz létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2008)0450), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlődő országokban a gyorsan emelkedő élelmiszerárak miatt alkalmazandó gyorsreagálási eszköz létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2008)0450),

| — | tekintettel a Bizottságnak 2008. május 20-án az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „Az emelkedő élelmiszerárak jelentette kihívás kezelése - Irányvonalak az uniós fellépés számára” című közleményére (COM(2008)0321), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak 2008. május 20-án az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „Az emelkedő élelmiszerárak jelentette kihívás kezelése - Irányvonalak az uniós fellépés számára” című közleményére (COM(2008)0321),

| — | tekintettel az 1996. november 13–17 között Rómában tartott világélelmezési csúcstalálkozó következtetéseire, valamint arra a célkitűzésre, hogy az éhező emberek száma 2015-ig a felére csökkenjen, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1996. november 13–17 között Rómában tartott világélelmezési csúcstalálkozó következtetéseire, valamint arra a célkitűzésre, hogy az éhező emberek száma 2015-ig a felére csökkenjen,

| — | tekintettel az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete (FAO) és a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) által közzétett, a 2008–2017-es időszakra vonatkozó mezőgazdasági kitekintésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete (FAO) és a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) által közzétett, a 2008–2017-es időszakra vonatkozó mezőgazdasági kitekintésre,

| — | tekintettel a mezőgazdasági ismeretekről, tudományról és fejlesztési technológiáról szóló nemzetközi felmérés (IAASTD) ajánlásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a mezőgazdasági ismeretekről, tudományról és fejlesztési technológiáról szóló nemzetközi felmérés (IAASTD) ajánlásaira,

| — | tekintettel a közös agrárpolitika felülvizsgálatának eredményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös agrárpolitika felülvizsgálatának eredményére,

| — | tekintettel a dohai fejlesztési menetrend keretében folyamatban lévő WTO-tárgyalásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a dohai fejlesztési menetrend keretében folyamatban lévő WTO-tárgyalásokra,

| — | tekintettel a támogatások hatékonyságáról szóló 2005. március 2-i párizsi nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a támogatások hatékonyságáról szóló 2005. március 2-i párizsi nyilatkozatra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság, a Külügyi Bizottság, a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, valamint az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság véleményére (A6–0505/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság, a Külügyi Bizottság, a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, valamint az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság véleményére (A6–0505/2008),

| A. | mivel az 1970-es évek óta első alkalommal a világon akut élelmiszerválság tapasztalható, amelyet egyrészt strukturális, hosszú távra kiható körülmények, másrészt egyéb befolyásoló tényezők határoznak meg, miközben a kukorica ára 2006 óta háromszorosára, a búza világpiaci ára pedig két év alatt több mint 180%-kal nőtt, az élelmiszerárak pedig összességében körülbelül 83%-kal emelkedtek, |
| --- | --- |

A.

mivel az 1970-es évek óta első alkalommal a világon akut élelmiszerválság tapasztalható, amelyet egyrészt strukturális, hosszú távra kiható körülmények, másrészt egyéb befolyásoló tényezők határoznak meg, miközben a kukorica ára 2006 óta háromszorosára, a búza világpiaci ára pedig két év alatt több mint 180%-kal nőtt, az élelmiszerárak pedig összességében körülbelül 83%-kal emelkedtek,

| B. | mivel a jelentős, előre nem látható, ugrásszerű áremelkedés viszonylag rövid időn belül – 2006. szeptember és 2008. február között – következett be; továbbá mivel az egyéb élelmiszerek világpiaci ára az elmúlt 2 évben megkétszereződött és várhatóan továbbra is magas lesz, annak ellenére, hogy egyes gabonafélék esetében csökkenő árak tapasztalhatók, ahogy azt a határidős piac jelzi, |
| --- | --- |

B.

mivel a jelentős, előre nem látható, ugrásszerű áremelkedés viszonylag rövid időn belül – 2006. szeptember és 2008. február között – következett be; továbbá mivel az egyéb élelmiszerek világpiaci ára az elmúlt 2 évben megkétszereződött és várhatóan továbbra is magas lesz, annak ellenére, hogy egyes gabonafélék esetében csökkenő árak tapasztalhatók, ahogy azt a határidős piac jelzi,

| C. | mivel a takarmány árának növekedése növeli a termelés költségeit, ami az állattenyésztésből származó termékek előállításának csökkenését eredményezheti, annak ellenére, hogy különösen a fejlődő gazdaságokban az ilyen típusú árucikkek iránti kereslet növekszik és továbbra is növekedni látszik, |
| --- | --- |

C.

mivel a takarmány árának növekedése növeli a termelés költségeit, ami az állattenyésztésből származó termékek előállításának csökkenését eredményezheti, annak ellenére, hogy különösen a fejlődő gazdaságokban az ilyen típusú árucikkek iránti kereslet növekszik és továbbra is növekedni látszik,

| D. | mivel a FAO és az OECD előrejelzései szerint az árucikkek ára csökkenhet a tavalyi magasabb szinthez képest, de az árak várhatóan nem csökkennek a 2006 előtti szintre; mivel azonban az árucikkek árának drámai mértékű ingadozásai inkább a világpiac markáns és rendszeres jellemzőjének tekinthetők; mivel a magasabb élelmiszerárak nem vezetnek automatikusan a mezőgazdasági üzemek nagyobb bevételéhez főleg a mezőgazdasági üzemek gyorsan növekvő bemeneti költségei és a termelői és fogyasztói árak között tapasztalható folyamatosan növekvő árrés miatt, |
| --- | --- |

D.

mivel a FAO és az OECD előrejelzései szerint az árucikkek ára csökkenhet a tavalyi magasabb szinthez képest, de az árak várhatóan nem csökkennek a 2006 előtti szintre; mivel azonban az árucikkek árának drámai mértékű ingadozásai inkább a világpiac markáns és rendszeres jellemzőjének tekinthetők; mivel a magasabb élelmiszerárak nem vezetnek automatikusan a mezőgazdasági üzemek nagyobb bevételéhez főleg a mezőgazdasági üzemek gyorsan növekvő bemeneti költségei és a termelői és fogyasztói árak között tapasztalható folyamatosan növekvő árrés miatt,

| E. | mivel a világ élelmiszerkészletei rendkívül alacsony szintre csökkentek, míg a II. világháború után egy évre elegendő készlet állt rendelkezésre, 2007-ben csak 57, 2008-ban pedig csupán 40 napra elegendő élelmiszerkészlet, |
| --- | --- |

E.

mivel a világ élelmiszerkészletei rendkívül alacsony szintre csökkentek, míg a II. világháború után egy évre elegendő készlet állt rendelkezésre, 2007-ben csak 57, 2008-ban pedig csupán 40 napra elegendő élelmiszerkészlet,

| F. | mivel az említettek és egyéb tényezők rendkívül sok emberre nézve közvetlen és súlyos következményekkel jártak; mivel az élelmiszerár-válság miatt globálisan milliókat veszélyeztet még nagyobb szegénység és éhezés; mivel ezek a fejlemények világszerte forrongásokat és nyugtalanságot váltottak ki, ami tovább csökkenti a világ országainak és régióinak stabilitását; mivel még az EU-ban is olyan mértékben merültek ki a készletek, hogy a sürgősségi élelmiszer-ellátó program pillanatnyilag nem rendelkezik kiosztható élelmiszerrel, |
| --- | --- |

F.

mivel az említettek és egyéb tényezők rendkívül sok emberre nézve közvetlen és súlyos következményekkel jártak; mivel az élelmiszerár-válság miatt globálisan milliókat veszélyeztet még nagyobb szegénység és éhezés; mivel ezek a fejlemények világszerte forrongásokat és nyugtalanságot váltottak ki, ami tovább csökkenti a világ országainak és régióinak stabilitását; mivel még az EU-ban is olyan mértékben merültek ki a készletek, hogy a sürgősségi élelmiszer-ellátó program pillanatnyilag nem rendelkezik kiosztható élelmiszerrel,

| G. | mivel a világméretű éhezés ellen küzdő szervezetek jelenlegi becslései szerint a fejlődő országokban ötből egy ember alultáplált és krónikus éhínségben szenved, és mivel az éhezés és a szegénység miatt naponta több mint 30 000 gyermek hal meg világszerte, |
| --- | --- |

G.

mivel a világméretű éhezés ellen küzdő szervezetek jelenlegi becslései szerint a fejlődő országokban ötből egy ember alultáplált és krónikus éhínségben szenved, és mivel az éhezés és a szegénység miatt naponta több mint 30 000 gyermek hal meg világszerte,

| H. | mivel a fejlődő országokban a mezőgazdaság a munkaerő több mint 70%-ának, számos afrikai országban pedig több mint 80%-ának biztosít foglalkoztatást és megélhetést, és ezért a vidékfejlesztési politika döntő fontosságú a szegénység és az éhezés hatékony kezelése érdekében, |
| --- | --- |

H.

mivel a fejlődő országokban a mezőgazdaság a munkaerő több mint 70%-ának, számos afrikai országban pedig több mint 80%-ának biztosít foglalkoztatást és megélhetést, és ezért a vidékfejlesztési politika döntő fontosságú a szegénység és az éhezés hatékony kezelése érdekében,

| I. | mivel a fejlődő országokban a nők termelik az élelmiszerek 60–80%-át, és világszerte az élelmiszer-termelés feléért felelősek; mivel a nők a család ellátásában rendkívül fontos szerepet játszanak; és mivel a nők kifejezetten nehezebben jutnak földhöz és termelőeszközökhöz, mint a férfiak, ezért megfelelően támogatni és segíteni kell őket, |
| --- | --- |

I.

mivel a fejlődő országokban a nők termelik az élelmiszerek 60–80%-át, és világszerte az élelmiszer-termelés feléért felelősek; mivel a nők a család ellátásában rendkívül fontos szerepet játszanak; és mivel a nők kifejezetten nehezebben jutnak földhöz és termelőeszközökhöz, mint a férfiak, ezért megfelelően támogatni és segíteni kell őket,

| J. | mivel a jelenlegi válság az Európai Unió és a fejlődő világ alacsony jövedelmű háztartásait érinti a legsúlyosabban, ahol a háztartások – a 20%-nál alacsonyabb EU-átlaghoz viszonyítva – a teljes bevételük 60–80%-át költik élelmiszerre, |
| --- | --- |

J.

mivel a jelenlegi válság az Európai Unió és a fejlődő világ alacsony jövedelmű háztartásait érinti a legsúlyosabban, ahol a háztartások – a 20%-nál alacsonyabb EU-átlaghoz viszonyítva – a teljes bevételük 60–80%-át költik élelmiszerre,

| K. | mivel a Parlament és a Tanács már többször felszólított arra, hogy a globális problémával kapcsolatban határozott válaszlépésre kerüljön sor, amely különösen a mezőgazdasági ráfordításokhoz szükséges finanszírozást és a piaci alapú gazdálkodási eszközökkel kapcsolatos segítségnyújtást biztosítja, |
| --- | --- |

K.

mivel a Parlament és a Tanács már többször felszólított arra, hogy a globális problémával kapcsolatban határozott válaszlépésre kerüljön sor, amely különösen a mezőgazdasági ráfordításokhoz szükséges finanszírozást és a piaci alapú gazdálkodási eszközökkel kapcsolatos segítségnyújtást biztosítja,

| L. | mivel az EU továbbra is jelentős élelmiszer-termelő, a világ búzatermelésének 17%-át, tejtermelésének 25%-át, sertéshústermelésének 20%-át, marhahústermelésének pedig 30%-át adja; mivel ugyanakkor nagy agárimportőr is, hiszen számos mezőgazdasági termék esetében a megtermelt mennyiség jelentősen elmarad az önellátáshoz szükséges szinttől, |
| --- | --- |

L.

mivel az EU továbbra is jelentős élelmiszer-termelő, a világ búzatermelésének 17%-át, tejtermelésének 25%-át, sertéshústermelésének 20%-át, marhahústermelésének pedig 30%-át adja; mivel ugyanakkor nagy agárimportőr is, hiszen számos mezőgazdasági termék esetében a megtermelt mennyiség jelentősen elmarad az önellátáshoz szükséges szinttől,

| M. | mivel az EU élen jár abban, hogy élelmiszer-termelés terén a legmagasabb szintű előírások meghatározására kerüljön sor, amelynek során az élelmiszerlánc nyomon követhetőségére szolgáló rendszerre összpontosítják a figyelmet és garantálják az EU-ban előállított élelmiszerek biztonságát, |
| --- | --- |

M.

mivel az EU élen jár abban, hogy élelmiszer-termelés terén a legmagasabb szintű előírások meghatározására kerüljön sor, amelynek során az élelmiszerlánc nyomon követhetőségére szolgáló rendszerre összpontosítják a figyelmet és garantálják az EU-ban előállított élelmiszerek biztonságát,

| N. | mivel az EU a környezetvédelmi kezdeményezések terén is vezető szerepet tölt be, amelyek a természeti erőforrások védelmére szolgálnak, de többletköltségeket is jelentenek az EU mezőgazdasági termelői számára, |
| --- | --- |

N.

mivel az EU a környezetvédelmi kezdeményezések terén is vezető szerepet tölt be, amelyek a természeti erőforrások védelmére szolgálnak, de többletköltségeket is jelentenek az EU mezőgazdasági termelői számára,

| O. | mivel világszinten az EU a fejlesztési és humanitárius segélyek fő adományozója, ugyanakkor nemzetközi szinten – különösképpen az Európai Unióból érkező – mezőgazdasági célú segélyek részesedése az 1980-as évek óta folyamatosan csökken, |
| --- | --- |

O.

mivel világszinten az EU a fejlesztési és humanitárius segélyek fő adományozója, ugyanakkor nemzetközi szinten – különösképpen az Európai Unióból érkező – mezőgazdasági célú segélyek részesedése az 1980-as évek óta folyamatosan csökken,

| P. | mivel az EU a hagyományoknak megfelelően – a tagállamok hozzájárulásain felül – a világméretű fejlesztési együttműködés körülbelül 10%-át finanszírozza; mivel ezt alátámasztja az EK-eszközökön keresztül történő jelenlegi hozzájárulás (körülbelül 1,8 milliárd euró; 1 milliárd euró a fejlődő országokban a gyorsan emelkedő élelmiszerárak miatt alkalmazandó gyorsreagálási eszköz révén, a fennmaradó összeg pedig a jelenleg rendelkezésre álló fejlesztési és humanitárius segélyezési eszközökön keresztül), |
| --- | --- |

P.

mivel az EU a hagyományoknak megfelelően – a tagállamok hozzájárulásain felül – a világméretű fejlesztési együttműködés körülbelül 10%-át finanszírozza; mivel ezt alátámasztja az EK-eszközökön keresztül történő jelenlegi hozzájárulás (körülbelül 1,8 milliárd euró; 1 milliárd euró a fejlődő országokban a gyorsan emelkedő élelmiszerárak miatt alkalmazandó gyorsreagálási eszköz révén, a fennmaradó összeg pedig a jelenleg rendelkezésre álló fejlesztési és humanitárius segélyezési eszközökön keresztül),

| Q. | mivel a természeti erőforrásokra nehezedő, egyre növekvő terhelés mellett az élelmiszerek iránti globális kereslet 2050-re várhatóan megkétszereződik, és a globális élelmiszer-termelésnek növekednie kell, |
| --- | --- |

Q.

mivel a természeti erőforrásokra nehezedő, egyre növekvő terhelés mellett az élelmiszerek iránti globális kereslet 2050-re várhatóan megkétszereződik, és a globális élelmiszer-termelésnek növekednie kell,

| R. | mivel a FAO szerint elegendő lenne évi 30 milliárd euró beruházása ahhoz, hogy biztosítható legyen a 2050-re 9 milliárd főre növekvő népesség élelmiszerrel való biztonságos ellátása, |
| --- | --- |

R.

mivel a FAO szerint elegendő lenne évi 30 milliárd euró beruházása ahhoz, hogy biztosítható legyen a 2050-re 9 milliárd főre növekvő népesség élelmiszerrel való biztonságos ellátása,

| S. | mivel az eddig létrejött nemzetközi és regionális egyezmények elégtelennek bizonyultak a piaci kínálat és a kereskedelem normalizálása tekintetében és az élelmiszerárak legutóbbi ugrásszerű emelkedésének figyelmeztetésül kell szolgálnia a világ kormányai számára, hogy a mezőgazdasági termelést ne vegyék természetesnek, |
| --- | --- |

S.

mivel az eddig létrejött nemzetközi és regionális egyezmények elégtelennek bizonyultak a piaci kínálat és a kereskedelem normalizálása tekintetében és az élelmiszerárak legutóbbi ugrásszerű emelkedésének figyelmeztetésül kell szolgálnia a világ kormányai számára, hogy a mezőgazdasági termelést ne vegyék természetesnek,

| 1. | megerősíti, hogy a globális élelmezésbiztonság az egyik legsürgetőbb kérdés az EU számára, valamint azonnali és folyamatos fellépésre szólít fel az élelmiszer-ellátás biztonságának megteremtése érdekében, az uniós polgárok számára és világméretekben is; véleménye szerint hasznosítani kell a világ valamennyi mezőgazdasági termelési és élelmezési kultúrájának értékeit; hangsúlyozza, hogy az élelmiszereknek elfogadható áron kell elérhetőnek lenniük a fogyasztók számára, ugyanakkor megfelelő életszínvonalat kell biztosítani a mezőgazdasági termelőknek; |
| --- | --- |

1.

megerősíti, hogy a globális élelmezésbiztonság az egyik legsürgetőbb kérdés az EU számára, valamint azonnali és folyamatos fellépésre szólít fel az élelmiszer-ellátás biztonságának megteremtése érdekében, az uniós polgárok számára és világméretekben is; véleménye szerint hasznosítani kell a világ valamennyi mezőgazdasági termelési és élelmezési kultúrájának értékeit; hangsúlyozza, hogy az élelmiszereknek elfogadható áron kell elérhetőnek lenniük a fogyasztók számára, ugyanakkor megfelelő életszínvonalat kell biztosítani a mezőgazdasági termelőknek;

| 2. | hangsúlyozza a KAP jelentőségét, amely az EU-n belüli élelmiszer-termelés megerősítésének eszköze; úgy gondolja, hogy a KAP 1962-es bevezetése óta biztos élelmiszer-ellátást jelentett az uniós polgárok számára, a vidéki környezet védelmén és fejlesztésén, valamint a világon a legszigorúbb, uniós élelmiszer-termelési normákon felül; kiemeli annak szükségességét, hogy a közösségi mezőgazdaság a jövőben is betöltse ezt a szerepet; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza a KAP jelentőségét, amely az EU-n belüli élelmiszer-termelés megerősítésének eszköze; úgy gondolja, hogy a KAP 1962-es bevezetése óta biztos élelmiszer-ellátást jelentett az uniós polgárok számára, a vidéki környezet védelmén és fejlesztésén, valamint a világon a legszigorúbb, uniós élelmiszer-termelési normákon felül; kiemeli annak szükségességét, hogy a közösségi mezőgazdaság a jövőben is betöltse ezt a szerepet;

| 3. | megjegyzi azonban hogy az elmúlt 25 évben a sok KAP-reform következtében csökkent a mezőgazdasági termelés az EU-ban, a hangsúly a mennyiségről áthelyeződött a piacvezérelt, minőségi termelésre; úgy gondolja, hogy ez a politikaváltás oda vezetett, hogy az uniós termelők potenciális piaci lehetőségeket veszítettek el, és egyre nagyobb mértékű függőség alakult ki az EU-n kívülről importált élelmiszerek tekintetében, amelyeket igen eltérő termelési normák szerint állítanak elő, és így az EU mezőgazdasági termékei egyenlőtlen versenynek vannak kitéve; |
| --- | --- |

3.

megjegyzi azonban hogy az elmúlt 25 évben a sok KAP-reform következtében csökkent a mezőgazdasági termelés az EU-ban, a hangsúly a mennyiségről áthelyeződött a piacvezérelt, minőségi termelésre; úgy gondolja, hogy ez a politikaváltás oda vezetett, hogy az uniós termelők potenciális piaci lehetőségeket veszítettek el, és egyre nagyobb mértékű függőség alakult ki az EU-n kívülről importált élelmiszerek tekintetében, amelyeket igen eltérő termelési normák szerint állítanak elő, és így az EU mezőgazdasági termékei egyenlőtlen versenynek vannak kitéve;

A kialakult helyzet és okai

| 4. | rámutat arra, hogy az élelmiszerárak legutóbbi emelkedését megelőzően a világon több mint 860 millióan tapasztalták meg a tartós éhezést; megjegyzi, hogy a Világbank előrejelzése szerint az élelmiszerárak ugrásszerű emelkedése további 100 millió embert taszíthat még nagyobb szegénységbe; |
| --- | --- |

4.

rámutat arra, hogy az élelmiszerárak legutóbbi emelkedését megelőzően a világon több mint 860 millióan tapasztalták meg a tartós éhezést; megjegyzi, hogy a Világbank előrejelzése szerint az élelmiszerárak ugrásszerű emelkedése további 100 millió embert taszíthat még nagyobb szegénységbe;

| 5. | elfogadja a FAO azon véleményét, amely szerint az élelmiszerárak emelkedése legsúlyosabban a nettó élelmiszer-importáló országokat érintette, valamint hogy ezen országok közül sok a világ kevésbé fejlett országai közé tartozik; ismételten megerősíti, hogy az élelmiszer-ellátás bizonytalanságának fő oka a szegénység és az élelmiszerimporttól való függőség; tudatában van annak, hogy a nemzetközi piacokon a globális élelmiszer-termelésnek ténylegesen csupán egy kis részével kereskednek, amely egyre kevesebb exportáló országból származik; |
| --- | --- |

5.

elfogadja a FAO azon véleményét, amely szerint az élelmiszerárak emelkedése legsúlyosabban a nettó élelmiszer-importáló országokat érintette, valamint hogy ezen országok közül sok a világ kevésbé fejlett országai közé tartozik; ismételten megerősíti, hogy az élelmiszer-ellátás bizonytalanságának fő oka a szegénység és az élelmiszerimporttól való függőség; tudatában van annak, hogy a nemzetközi piacokon a globális élelmiszer-termelésnek ténylegesen csupán egy kis részével kereskednek, amely egyre kevesebb exportáló országból származik;

| 6. | megállapítja, hogy a fő gabonafélék 2007. és 2008. évi terméseredménye jó volt; megállapítja, hogy az élelmiszer-ellátás bizonytalanságával kapcsolatos közvetlen probléma 2007-ben a kínálat csökkenése és az alapvető árucikkek árának növekedése miatt alakult ki; mélységesen aggasztja a globális élelmiszerkészletek alacsony szintje, amely jelenleg az egész világ számára csupán 40 napnál kevesebb időre elegendő gabonát biztosít; |
| --- | --- |

6.

megállapítja, hogy a fő gabonafélék 2007. és 2008. évi terméseredménye jó volt; megállapítja, hogy az élelmiszer-ellátás bizonytalanságával kapcsolatos közvetlen probléma 2007-ben a kínálat csökkenése és az alapvető árucikkek árának növekedése miatt alakult ki; mélységesen aggasztja a globális élelmiszerkészletek alacsony szintje, amely jelenleg az egész világ számára csupán 40 napnál kevesebb időre elegendő gabonát biztosít;

| 7. | hangsúlyozza, hogy a lakosság alapvető igényeinek, nevezetesen a víz- és élelmiszerigényeknek a kielégítése gyakran konfliktusforrás; megállapítja, hogy a világ népességének 2050-ig becslések szerint 3 milliárd fővel való növekedése a világ minden részén növeli majd a feszültségeket; ezért kéri, hogy ezt a geostratégiai szempontot is vegyék figyelembe a jövőbeli agrárpolitika kidolgozásakor; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy a lakosság alapvető igényeinek, nevezetesen a víz- és élelmiszerigényeknek a kielégítése gyakran konfliktusforrás; megállapítja, hogy a világ népességének 2050-ig becslések szerint 3 milliárd fővel való növekedése a világ minden részén növeli majd a feszültségeket; ezért kéri, hogy ezt a geostratégiai szempontot is vegyék figyelembe a jövőbeli agrárpolitika kidolgozásakor;

| 8. | aggodalommal állapítja meg, hogy a gazdálkodás bemeneti költségei emelkednek (a műtrágyák, vetőmagok stb. árának emelkedése), ami (különösen az állattenyésztési ágazatban) a költségek olyan növekedéséhez vezetett, amelyet nem ellensúlyoztak egyformán valamennyi gazdálkodó számára, és amely jelentősen felemésztette a gazdaságok bevételeinek a termények és élelmiszerek árának emelkedéséből eredő növekedési lehetőségeit, elejét véve a termelés növelésére irányuló minden ösztönzésnek; aggasztja, hogy a bemeneti árak drámai mértékű növekedése csökkentheti a ráfordításokat és potenciálisan kisebb termeléshez vezethet, amely fokozza majd az élelmiszerválságot mind az EU-ban, mind pedig a világ más területein; |
| --- | --- |

8.

aggodalommal állapítja meg, hogy a gazdálkodás bemeneti költségei emelkednek (a műtrágyák, vetőmagok stb. árának emelkedése), ami (különösen az állattenyésztési ágazatban) a költségek olyan növekedéséhez vezetett, amelyet nem ellensúlyoztak egyformán valamennyi gazdálkodó számára, és amely jelentősen felemésztette a gazdaságok bevételeinek a termények és élelmiszerek árának emelkedéséből eredő növekedési lehetőségeit, elejét véve a termelés növelésére irányuló minden ösztönzésnek; aggasztja, hogy a bemeneti árak drámai mértékű növekedése csökkentheti a ráfordításokat és potenciálisan kisebb termeléshez vezethet, amely fokozza majd az élelmiszerválságot mind az EU-ban, mind pedig a világ más területein;

| 9. | megállapítja, hogy az árupiacokon a jelenlegi szezonban meredek áremelkedés volt tapasztalható, ami a termelők körében aggodalomhoz, a gazdálkodók körében pedig a bizalom csökkenéséhez vezetett; |
| --- | --- |

9.

megállapítja, hogy az árupiacokon a jelenlegi szezonban meredek áremelkedés volt tapasztalható, ami a termelők körében aggodalomhoz, a gazdálkodók körében pedig a bizalom csökkenéséhez vezetett;

| 10. | hangsúlyozza az emelkedő élelmiszerárak átfogó elemzésének fontosságát, figyelembe véve az emelkedő energiaárakat, az egyre jelentősebb időjárási jelenségeket és a világ növekvő népességének nagyobb energiaigényét, és felszólítja a Bizottságot, hogy végezzen további vizsgálatot a magas élelmiszerárak és az emelkedő energiaárak, főleg üzemanyagok árai közötti összefüggések feltárására; továbbá hangsúlyozza, hogy lépéseket kell tenni a mezőgazdaság fosszilis energiaforrásoktól való függőségének a hatékonyabb energiafelhasználáson és az energiatakarékos termesztési rendszerek kialakításán keresztül történő csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza az emelkedő élelmiszerárak átfogó elemzésének fontosságát, figyelembe véve az emelkedő energiaárakat, az egyre jelentősebb időjárási jelenségeket és a világ növekvő népességének nagyobb energiaigényét, és felszólítja a Bizottságot, hogy végezzen további vizsgálatot a magas élelmiszerárak és az emelkedő energiaárak, főleg üzemanyagok árai közötti összefüggések feltárására; továbbá hangsúlyozza, hogy lépéseket kell tenni a mezőgazdaság fosszilis energiaforrásoktól való függőségének a hatékonyabb energiafelhasználáson és az energiatakarékos termesztési rendszerek kialakításán keresztül történő csökkentése érdekében;

| 11. | olyan politikai eszközök létrehozására szólít fel, amelyek az ilyen drámai mértékű és káros áringadozások megelőzésére irányulnak, és amelyek tekintetbe veszik azt, hogy a mezőgazdasági termelők számára megfelelő életszínvonalat kell biztosítani; úgy gondolja, hogy a mezőgazdasági üzemek egységes támogatási rendszere lehetőséget biztosít a mezőgazdasági termelők számára, hogy a termelést a piaci igényekhez igazítsák, de előfordulhat, hogy a rendszer nem megfelelő ahhoz, hogy a piaci árak drámai mértékű ingadozásait kezelni tudja; |
| --- | --- |

11.

olyan politikai eszközök létrehozására szólít fel, amelyek az ilyen drámai mértékű és káros áringadozások megelőzésére irányulnak, és amelyek tekintetbe veszik azt, hogy a mezőgazdasági termelők számára megfelelő életszínvonalat kell biztosítani; úgy gondolja, hogy a mezőgazdasági üzemek egységes támogatási rendszere lehetőséget biztosít a mezőgazdasági termelők számára, hogy a termelést a piaci igényekhez igazítsák, de előfordulhat, hogy a rendszer nem megfelelő ahhoz, hogy a piaci árak drámai mértékű ingadozásait kezelni tudja;

| 12. | felhívja a figyelmet arra, hogy a hosszabb távú strukturális okok szerepet játszanak a mezőgazdasági árucikkek legutóbbi áremelkedésében, beleértve a globális kereslet tartós növekedését és a mezőgazdasági termeléssel kapcsolatos beruházások folyamatos csökkenését; megállapítja, hogy az említett tényezők között az energia, különösen a kőolaj árának emelkedése (a mezőgazdasági üzemek termelési és az élelmiszerek értékesítési költségeinek növekedése folytán) jelentős hatást gyakorolt a globális mezőgazdasági termelésre, a szegény országokban pedig (az élelmiszerek ezen országokon belüli szállítási költsége miatt) élelmiszerválságok kirobbanásához vezetett; |
| --- | --- |

12.

felhívja a figyelmet arra, hogy a hosszabb távú strukturális okok szerepet játszanak a mezőgazdasági árucikkek legutóbbi áremelkedésében, beleértve a globális kereslet tartós növekedését és a mezőgazdasági termeléssel kapcsolatos beruházások folyamatos csökkenését; megállapítja, hogy az említett tényezők között az energia, különösen a kőolaj árának emelkedése (a mezőgazdasági üzemek termelési és az élelmiszerek értékesítési költségeinek növekedése folytán) jelentős hatást gyakorolt a globális mezőgazdasági termelésre, a szegény országokban pedig (az élelmiszerek ezen országokon belüli szállítási költsége miatt) élelmiszerválságok kirobbanásához vezetett;

| 13. | megállapítja, hogy 2007-ben az EU gabonatermelésének 2%-át fordították bioüzemanyagok előállítására, míg ugyanezen évben az Amerikai Egyesült Államok kukoricatermelésének 25%-át használták fel etanoltermelésre; e tendencia, valamint az élelmiszerárakra gyakorolt hatás globális értékelésére szólít fel, továbbá globális szintű politikai koordinációra annak biztosítása érdekében, hogy az élelmiszer-ellátást ne veszélyeztesse a megújulóenergia-előállítás szorgalmazása; mindezek mellett a nemzetközi és regionális egyezmények tartalmát illetően arra szólít fel, hogy a bioüzemanyag-termelés számára nyújtott támogatások ne veszélyeztessék a bolygó élelmezésbiztonságát, és legyenek összhangban a szabályokkal annak érdekében, hogy a kereskedelmi partnerek közötti verseny megmaradjon; kéri azonban, hogy az EU határozottan kötelezze el magát a második generációs bioüzemanyagok ösztönzése mellett; |
| --- | --- |

13.

megállapítja, hogy 2007-ben az EU gabonatermelésének 2%-át fordították bioüzemanyagok előállítására, míg ugyanezen évben az Amerikai Egyesült Államok kukoricatermelésének 25%-át használták fel etanoltermelésre; e tendencia, valamint az élelmiszerárakra gyakorolt hatás globális értékelésére szólít fel, továbbá globális szintű politikai koordinációra annak biztosítása érdekében, hogy az élelmiszer-ellátást ne veszélyeztesse a megújulóenergia-előállítás szorgalmazása; mindezek mellett a nemzetközi és regionális egyezmények tartalmát illetően arra szólít fel, hogy a bioüzemanyag-termelés számára nyújtott támogatások ne veszélyeztessék a bolygó élelmezésbiztonságát, és legyenek összhangban a szabályokkal annak érdekében, hogy a kereskedelmi partnerek közötti verseny megmaradjon; kéri azonban, hogy az EU határozottan kötelezze el magát a második generációs bioüzemanyagok ösztönzése mellett;

| 14. | kiemeli, hogy egyensúlyt kell kialakítani egyrészt a bioüzemanyag- és bioenergia-termelés, másrészt a világ szükséges élelmiszerkészletének biztosítása között; megjegyzi, hogy a bioüzemanyagok és a bioenergia termelésének növekedése pozitív hatást gyakorolhat az élelmiszer-ipari ágazatra, amelyet jelenleg a feldolgozóipar számára szükséges nyersanyagok, mint például a műtrágya, gázolaj stb. magas árai sújtanak; úgy véli, hogy ily módon az újrahasznosítható energiakészletek fejlesztése elfogadható gazdasági és társadalmi alternatíva a vidék felemelkedése, illetve támogatható koncepció a környezetvédelem szempontjából is, főkképp akkor, ha figyelembe vesszük az újrahasznosítható energiával kapcsolatban 2020-ra kitűzött EU-s célokat; rámutat ugyanakkor arra, hogy intézkedésekre van szükség ahhoz, hogy meg lehessen előzni az energiatermelő növények termesztésének növekedése során a biológiai sokféleségben, az élelmiszerárakban és a földhasználat módjaiban megjelenő negatív hatásokat; |
| --- | --- |

14.

kiemeli, hogy egyensúlyt kell kialakítani egyrészt a bioüzemanyag- és bioenergia-termelés, másrészt a világ szükséges élelmiszerkészletének biztosítása között; megjegyzi, hogy a bioüzemanyagok és a bioenergia termelésének növekedése pozitív hatást gyakorolhat az élelmiszer-ipari ágazatra, amelyet jelenleg a feldolgozóipar számára szükséges nyersanyagok, mint például a műtrágya, gázolaj stb. magas árai sújtanak; úgy véli, hogy ily módon az újrahasznosítható energiakészletek fejlesztése elfogadható gazdasági és társadalmi alternatíva a vidék felemelkedése, illetve támogatható koncepció a környezetvédelem szempontjából is, főkképp akkor, ha figyelembe vesszük az újrahasznosítható energiával kapcsolatban 2020-ra kitűzött EU-s célokat; rámutat ugyanakkor arra, hogy intézkedésekre van szükség ahhoz, hogy meg lehessen előzni az energiatermelő növények termesztésének növekedése során a biológiai sokféleségben, az élelmiszerárakban és a földhasználat módjaiban megjelenő negatív hatásokat;

| 15. | megállapítja, hogy az EU jelentős mértékben hozzájárult a mezőgazdasági áruk kínálatának növekedéséhez azáltal, hogy megszüntette területpihentetési rendszerét; |
| --- | --- |

15.

megállapítja, hogy az EU jelentős mértékben hozzájárult a mezőgazdasági áruk kínálatának növekedéséhez azáltal, hogy megszüntette területpihentetési rendszerét;

| 16. | felhívja a figyelmet a fogyasztók gyorsan változó étkezési szokásaira, különösen a gazdaságilag felemelkedő országokban, ahol több hús és fehérje fogyasztására térnek át, ami több gabona termelését teszi szükségessé; ezenkívül megállapítja, hogy a reáljövedelem örvendetesen nő olyan országokban, mint Kína és India, aminek következtében folytatódni fog a mezőgazdasági árucikkek és a feldolgozott élelmiszerek iránti kereslet ösztönzése; |
| --- | --- |

16.

felhívja a figyelmet a fogyasztók gyorsan változó étkezési szokásaira, különösen a gazdaságilag felemelkedő országokban, ahol több hús és fehérje fogyasztására térnek át, ami több gabona termelését teszi szükségessé; ezenkívül megállapítja, hogy a reáljövedelem örvendetesen nő olyan országokban, mint Kína és India, aminek következtében folytatódni fog a mezőgazdasági árucikkek és a feldolgozott élelmiszerek iránti kereslet ösztönzése;

| 17. | úgy gondolja, hogy ellenőrizni kell az élelmiszer-kiskereskedelem terén tapasztalható piaci koncentrációt a monopolhelyzetek kialakulásának megakadályozása céljából, mivel előfordulhat, hogy a nagy forgalmat bonyolító kiskereskedők tevékenységei nem mindig a termelők, a feldolgozók, illetve a fogyasztók érdekeit szolgálják; |
| --- | --- |

17.

úgy gondolja, hogy ellenőrizni kell az élelmiszer-kiskereskedelem terén tapasztalható piaci koncentrációt a monopolhelyzetek kialakulásának megakadályozása céljából, mivel előfordulhat, hogy a nagy forgalmat bonyolító kiskereskedők tevékenységei nem mindig a termelők, a feldolgozók, illetve a fogyasztók érdekeit szolgálják;

| 18. | szorgalmazza olyan alternatív megoldások elfogadását, amelyek segítséget nyújtanának a nagy forgalmazókkal tárgyalni képtelen kistermelőknek; rámutat arra, hogy bár uniós szinten létezik monopóliumellenes jogalkotási keret, amely megakadályozza, hogy a nagytermelők az uniós piacon visszaéljenek erőfölényükkel, még nem létezik sajátos szabályrendszer, amely fellépne az egyes szupermarketek és hipermarketek által alkalmazott monopolista gyakorlatokkal szemben; |
| --- | --- |

18.

szorgalmazza olyan alternatív megoldások elfogadását, amelyek segítséget nyújtanának a nagy forgalmazókkal tárgyalni képtelen kistermelőknek; rámutat arra, hogy bár uniós szinten létezik monopóliumellenes jogalkotási keret, amely megakadályozza, hogy a nagytermelők az uniós piacon visszaéljenek erőfölényükkel, még nem létezik sajátos szabályrendszer, amely fellépne az egyes szupermarketek és hipermarketek által alkalmazott monopolista gyakorlatokkal szemben;

Az EU válaszai

| 19. | úgy gondolja, hogy az EU élelmezésbiztonsági politikájának alapját továbbra is a KAP-nak kell képeznie most és 2013 után is; úgy véli, hogy az élelmiszer-ellátás biztonságának hosszú távú fenntartásához elengedhetetlenül szükséges a működőképes ökoszisztéma, a termékeny talaj, az állandó vízkészletek és a sokoldalú vidéki gazdaság; továbbá véleménye szerint alapvetően fontos, hogy a KAP – más közösségi politikákkal együtt – nagyobb mértékben járuljon hozzá a világ élelmezési egyensúlyához; |
| --- | --- |

19.

úgy gondolja, hogy az EU élelmezésbiztonsági politikájának alapját továbbra is a KAP-nak kell képeznie most és 2013 után is; úgy véli, hogy az élelmiszer-ellátás biztonságának hosszú távú fenntartásához elengedhetetlenül szükséges a működőképes ökoszisztéma, a termékeny talaj, az állandó vízkészletek és a sokoldalú vidéki gazdaság; továbbá véleménye szerint alapvetően fontos, hogy a KAP – más közösségi politikákkal együtt – nagyobb mértékben járuljon hozzá a világ élelmezési egyensúlyához;

| 20. | határozott meggyőződése azonban, hogy a KAP kiigazítását tovább kell folytatni az élelmezésbiztonsági szempontoknak való megfelelés érdekében; csalódott amiatt, hogy a KAP állapotfelmérésére vonatkozó 2008. májusi jogalkotási javaslataiban az Európai Bizottság nem foglalkozott teljes körűen a kihívással; ellenzi a piacszabályozási intézkedések felszámolását és a mezőgazdasági termelők támogatását szolgáló kifizetések csökkentését; |
| --- | --- |

20.

határozott meggyőződése azonban, hogy a KAP kiigazítását tovább kell folytatni az élelmezésbiztonsági szempontoknak való megfelelés érdekében; csalódott amiatt, hogy a KAP állapotfelmérésére vonatkozó 2008. májusi jogalkotási javaslataiban az Európai Bizottság nem foglalkozott teljes körűen a kihívással; ellenzi a piacszabályozási intézkedések felszámolását és a mezőgazdasági termelők támogatását szolgáló kifizetések csökkentését;

| 21. | a 2008–2009-es költségvetési felülvizsgálat figyelembevételével a közös agrárpolitikával kapcsolatban stabil és változatlan mértékű uniós és tagállami ráfordítások biztosítására szólít fel, amelyek tisztességes jövedelmet garantálnak a mezőgazdasági termelők számára; emlékeztet arra, hogy a mezőgazdasági termelőknek stabil politikai háttérre van szükségük, hogy tervezni tudjanak a jövőre; hangsúlyozza, hogy egy ilyen típusú politika első lépése a kedvezőtlen természeti körülmények, vagy a piaci torzulás és szokatlan időtartamú és mértékű árcsökkenés következményeként fellépő veszélyek és válságok esetére a jövedelem biztonságát garantáló hálózat kiépítése; ezzel kapcsolatban rámutat arra, hogy a mezőgazdaság jelentős hozzáadott értéket biztosít a nemzeti gazdaságok és az uniós gazdaság számára; |
| --- | --- |

21.

a 2008–2009-es költségvetési felülvizsgálat figyelembevételével a közös agrárpolitikával kapcsolatban stabil és változatlan mértékű uniós és tagállami ráfordítások biztosítására szólít fel, amelyek tisztességes jövedelmet garantálnak a mezőgazdasági termelők számára; emlékeztet arra, hogy a mezőgazdasági termelőknek stabil politikai háttérre van szükségük, hogy tervezni tudjanak a jövőre; hangsúlyozza, hogy egy ilyen típusú politika első lépése a kedvezőtlen természeti körülmények, vagy a piaci torzulás és szokatlan időtartamú és mértékű árcsökkenés következményeként fellépő veszélyek és válságok esetére a jövedelem biztonságát garantáló hálózat kiépítése; ezzel kapcsolatban rámutat arra, hogy a mezőgazdaság jelentős hozzáadott értéket biztosít a nemzeti gazdaságok és az uniós gazdaság számára;

| 22. | rámutat arra, hogy a piac önmagában nem tudja a gazdálkodás folytatásához szükséges biztos jövedelmet biztosítani a termelők számára, mert az uniós élelmiszer-előállítási, élelmiszer-biztonsági, környezetvédelmi és állatjóléti előírások teljesítése magas költségekkel jár; örvendetesnek tartja azonban, hogy a KAP fokozottan piacorientált; sajnálja viszont, hogy a 2003. évi reform célkitűzései – azaz magasabb piaci árak biztosítása és a mezőgazdasági termelők adminisztratív terheinek csökkentése – nem valósultak meg teljes mértékben; |
| --- | --- |

22.

rámutat arra, hogy a piac önmagában nem tudja a gazdálkodás folytatásához szükséges biztos jövedelmet biztosítani a termelők számára, mert az uniós élelmiszer-előállítási, élelmiszer-biztonsági, környezetvédelmi és állatjóléti előírások teljesítése magas költségekkel jár; örvendetesnek tartja azonban, hogy a KAP fokozottan piacorientált; sajnálja viszont, hogy a 2003. évi reform célkitűzései – azaz magasabb piaci árak biztosítása és a mezőgazdasági termelők adminisztratív terheinek csökkentése – nem valósultak meg teljes mértékben;

| 23. | úgy véli, hogy a számos keresztmegfelelési szabály a termelők számára nem ösztönző, továbbá hogy lehetőség szerint e szabályoknak kevésbé összetettnek kell lenniük; ezzel kapcsolatban üdvözli a Bizottság egyszerűsítésre irányuló kezdeményezéseit; |
| --- | --- |

23.

úgy véli, hogy a számos keresztmegfelelési szabály a termelők számára nem ösztönző, továbbá hogy lehetőség szerint e szabályoknak kevésbé összetettnek kell lenniük; ezzel kapcsolatban üdvözli a Bizottság egyszerűsítésre irányuló kezdeményezéseit;

| 24. | aggasztja, hogy egyes javasolt uniós jogszabályok (például a növényvédő szerek tekintetében) a terméshozamok maximalizálása céljából a mezőgazdasági termelők rendelkezésére álló eszközök csökkentése révén drámai hatást gyakorolhatnak, és végeredményben az EU mezőgazdasági termelésének rendkívül jelentős mértékű csökkenéséhez vezethetnek; felszólít arra, hogy az összes javasolt intézkedéssel kapcsolatban – főleg az élelmezésbiztonsági vonatkozások tekintetében – végezzenek részletes hatásvizsgálatot; |
| --- | --- |

24.

aggasztja, hogy egyes javasolt uniós jogszabályok (például a növényvédő szerek tekintetében) a terméshozamok maximalizálása céljából a mezőgazdasági termelők rendelkezésére álló eszközök csökkentése révén drámai hatást gyakorolhatnak, és végeredményben az EU mezőgazdasági termelésének rendkívül jelentős mértékű csökkenéséhez vezethetnek; felszólít arra, hogy az összes javasolt intézkedéssel kapcsolatban – főleg az élelmezésbiztonsági vonatkozások tekintetében – végezzenek részletes hatásvizsgálatot;

| 25. | sürgeti a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az éghajlatváltozás mérséklésére irányuló kezdeményezések agrárszektorral kapcsolatos hatását; úgy ítéli meg, hogy a mezőgazdaságnak hozzá kell járulnia az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez, mindazonáltal forrásokat is a rendelkezésére kell bocsátani ahhoz, hogy éghajlati szempontból az egyik legérzékenyebb ágazatként kezelni tudja az éghajlatváltozás hatásait, hogy azok ne csökkentsék az EU mezőgazdasági termelését, és ne vezessenek oda, hogy importált termékek lépjenek a helyébe; |
| --- | --- |

25.

sürgeti a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az éghajlatváltozás mérséklésére irányuló kezdeményezések agrárszektorral kapcsolatos hatását; úgy ítéli meg, hogy a mezőgazdaságnak hozzá kell járulnia az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez, mindazonáltal forrásokat is a rendelkezésére kell bocsátani ahhoz, hogy éghajlati szempontból az egyik legérzékenyebb ágazatként kezelni tudja az éghajlatváltozás hatásait, hogy azok ne csökkentsék az EU mezőgazdasági termelését, és ne vezessenek oda, hogy importált termékek lépjenek a helyébe;

| 26. | úgy gondolja, hogy felül kell vizsgálni az uniós és egyéb nemzetközi termelés- és piacfelügyeleti rendszereket, hogy gyorsabb figyelmeztető mechanizmusokat lehessen biztosítani a termelési tendenciák meghatározása érdekében; úgy gondolja, hogy globális élelmiszer-nyilvántartási rendszerre és az élelmiszerkészletek globális rendszerére van szükség, valamint hogy az EU vezető szerepet kell vállalnia egy ilyen rendszer megtervezésében; szorgalmazza, hogy a Bizottság működjön együtt a globális partnerekkel, és terjesszen elő javaslatot ezzel kapcsolatban; |
| --- | --- |

26.

úgy gondolja, hogy felül kell vizsgálni az uniós és egyéb nemzetközi termelés- és piacfelügyeleti rendszereket, hogy gyorsabb figyelmeztető mechanizmusokat lehessen biztosítani a termelési tendenciák meghatározása érdekében; úgy gondolja, hogy globális élelmiszer-nyilvántartási rendszerre és az élelmiszerkészletek globális rendszerére van szükség, valamint hogy az EU vezető szerepet kell vállalnia egy ilyen rendszer megtervezésében; szorgalmazza, hogy a Bizottság működjön együtt a globális partnerekkel, és terjesszen elő javaslatot ezzel kapcsolatban;

| 27. | szorgalmazza hatékony biztosítási kötvények elérhetővé tételét, amelyek védelmet nyújtanak a folyamatos áremelkedésekkel, a jövedelemingadozásokkal, valamint az időjárás termelésre gyakorolt hatásaival szemben; |
| --- | --- |

27.

szorgalmazza hatékony biztosítási kötvények elérhetővé tételét, amelyek védelmet nyújtanak a folyamatos áremelkedésekkel, a jövedelemingadozásokkal, valamint az időjárás termelésre gyakorolt hatásaival szemben;

| 28. | felhívja a Bizottságot, hogy vegye tervbe hatékony uniós piacfelügyeleti rendszer létrehozását, amely képes rögzíteni mezőgazdasági termékek árában és a kiegészítő költségekben bekövetkező változásokat és a megfigyelhető tendenciákat; hangsúlyozza, hogy e rendszernek átláthatónak kell lennie, és elő kell segítenie az azonos termékek különböző államok közötti összehasonlítását; |
| --- | --- |

28.

felhívja a Bizottságot, hogy vegye tervbe hatékony uniós piacfelügyeleti rendszer létrehozását, amely képes rögzíteni mezőgazdasági termékek árában és a kiegészítő költségekben bekövetkező változásokat és a megfigyelhető tendenciákat; hangsúlyozza, hogy e rendszernek átláthatónak kell lennie, és elő kell segítenie az azonos termékek különböző államok közötti összehasonlítását;

| 29. | úgy ítéli meg, hogy hasznos volna a FAO keretein belül egy nemzetközi megfigyelő szervezet létrehozása annak érdekében hogy a mezőgazdasági termékek, segédanyagok és élelmiszerek árának figyelemmel kísérése nemzetközi viszonylatban is lehetséges legyen; |
| --- | --- |

29.

úgy ítéli meg, hogy hasznos volna a FAO keretein belül egy nemzetközi megfigyelő szervezet létrehozása annak érdekében hogy a mezőgazdasági termékek, segédanyagok és élelmiszerek árának figyelemmel kísérése nemzetközi viszonylatban is lehetséges legyen;

| 30. | megállapítja, hogy a KAP egymást követő reformjai révén az EU agrárpolitikájának kereskedelemtorzító, a fejlődő világ mezőgazdasági termelőire kedvezőtlen hatást gyakorló elemeivel kapcsolatos problémák megoldódtak, ugyanakkor a kereskedelmi kapcsolatok továbbra is egyenlőtlenek, és erőfeszítéseket kell tenni egy méltányosabb rendszer kialakítására; |
| --- | --- |

30.

megállapítja, hogy a KAP egymást követő reformjai révén az EU agrárpolitikájának kereskedelemtorzító, a fejlődő világ mezőgazdasági termelőire kedvezőtlen hatást gyakorló elemeivel kapcsolatos problémák megoldódtak, ugyanakkor a kereskedelmi kapcsolatok továbbra is egyenlőtlenek, és erőfeszítéseket kell tenni egy méltányosabb rendszer kialakítására;

| 31. | megállapítja azonban, hogy az uniós politikának a WTO-követelmények teljesítésére irányuló reformjai a KAP-támogatásoknak a termeléshez kapcsolódó kifizetésektől eltérő felhasználásához, a piacirányítási intézkedések fokozatos megszüntetéséhez és a piacok megnyitásához vezettek, aminek következtében a fogyasztók és a termelők még inkább kiszolgáltatottá váltak a világpiac instabilitásának; kéri, hogy a KAP különböző politikáiba foglaljanak bele az élelmezésbiztonságra vonatkozó rendelkezéseket, és a kereskedelmi szerződésekben a szerződő felek számára írjanak elő azonos piacszabályozási kötelezettségeket oly módon, hogy az ne veszélyeztesse a világszintű élelmezésbiztonságot; felszólítja a Bizottságot, hogy a WTO-tárgyalások során álljon ki a minősített piaci hozzáférés mellett, amely biztosítja, hogy az uniós mezőgazdaságban megállapított magas szintű környezetvédelmi normákat, valamint a tagállamok élelmezésbiztonsághoz való jogát ne ássák alá az olcsó behozatalon keresztül; |
| --- | --- |

31.

megállapítja azonban, hogy az uniós politikának a WTO-követelmények teljesítésére irányuló reformjai a KAP-támogatásoknak a termeléshez kapcsolódó kifizetésektől eltérő felhasználásához, a piacirányítási intézkedések fokozatos megszüntetéséhez és a piacok megnyitásához vezettek, aminek következtében a fogyasztók és a termelők még inkább kiszolgáltatottá váltak a világpiac instabilitásának; kéri, hogy a KAP különböző politikáiba foglaljanak bele az élelmezésbiztonságra vonatkozó rendelkezéseket, és a kereskedelmi szerződésekben a szerződő felek számára írjanak elő azonos piacszabályozási kötelezettségeket oly módon, hogy az ne veszélyeztesse a világszintű élelmezésbiztonságot; felszólítja a Bizottságot, hogy a WTO-tárgyalások során álljon ki a minősített piaci hozzáférés mellett, amely biztosítja, hogy az uniós mezőgazdaságban megállapított magas szintű környezetvédelmi normákat, valamint a tagállamok élelmezésbiztonsághoz való jogát ne ássák alá az olcsó behozatalon keresztül;

| 32. | megállapítja, hogy az EU halad azon kötelezettségvállalásának teljesítése felé, hogy 2013-ra az összes export-visszatérítést megszüntesse, és hogy a KAP állapotfelmérése révén a piactámogatási eszközök további reformjára kerül sor a WTO-megállapodásokkal összhangban; |
| --- | --- |

32.

megállapítja, hogy az EU halad azon kötelezettségvállalásának teljesítése felé, hogy 2013-ra az összes export-visszatérítést megszüntesse, és hogy a KAP állapotfelmérése révén a piactámogatási eszközök további reformjára kerül sor a WTO-megállapodásokkal összhangban;

| 33. | úgy véli, hogy a fejlődő országokban a gyorsan emelkedő élelmiszerárak miatt alkalmazandó gyorsreagálási eszköz feltétlenül szükséges első lépés az élelmiszerválság által leginkább érintettek azonnali szükségleteinek kielégítéséhez; hangsúlyozza azonban, hogy ez az eszköz egyszeri intézkedés, amely arra szolgál, hogy az EU Általános Költségvetésének 4. fejezetéből pénzösszegeket irányítsanak át a legsúlyosabban érintett országok kistermelői számára, amelyeket további befektetések révén kell megerősíteni; úgy véli, hogy a Bizottságnak ellenőriznie kell a pénzösszegek elköltésének módját, illetve biztosítania kell, hogy azokat mindig olyan területeken használják fel, ahol erre a legnagyobb szükség van, valamint hogy a Parlament számára rendszeresen jelentést kell benyújtani; továbbá azt kéri, hogy a Parlament az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljáráson keresztül rendszeresen felügyelje a végrehajtást; |
| --- | --- |

33.

úgy véli, hogy a fejlődő országokban a gyorsan emelkedő élelmiszerárak miatt alkalmazandó gyorsreagálási eszköz feltétlenül szükséges első lépés az élelmiszerválság által leginkább érintettek azonnali szükségleteinek kielégítéséhez; hangsúlyozza azonban, hogy ez az eszköz egyszeri intézkedés, amely arra szolgál, hogy az EU Általános Költségvetésének 4. fejezetéből pénzösszegeket irányítsanak át a legsúlyosabban érintett országok kistermelői számára, amelyeket további befektetések révén kell megerősíteni; úgy véli, hogy a Bizottságnak ellenőriznie kell a pénzösszegek elköltésének módját, illetve biztosítania kell, hogy azokat mindig olyan területeken használják fel, ahol erre a legnagyobb szükség van, valamint hogy a Parlament számára rendszeresen jelentést kell benyújtani; továbbá azt kéri, hogy a Parlament az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljáráson keresztül rendszeresen felügyelje a végrehajtást;

| 34. | felhívja a Bizottságot arra, hogy erősítse meg az élelmiszer-ellátás európai és világszinten történő biztosítására szolgáló jelenlegi programjait; felszólít az Élelmiszer-biztonsági Tematikus Program (2007–2010) megerősítésére, amely számára jelenleg 925 millió euró került elkülönítésre a teljes programozási időszakra; üdvözli a Bizottság által 2008. szeptember 17-én előterjesztett azon javaslatot, hogy a Közösségen belül a legrászorultabb személyek élelmiszerrel való ellátására szolgáló programra szánt költségvetési előirányzat növekedjen; felhívja a Bizottságot, hogy az élelmiszer-ellátás biztonságával kapcsolatos kérdések tekintetében fogadjon el olyan átfogó stratégiát, amely koherenciát teremt valamennyi közösségi politika között; |
| --- | --- |

34.

felhívja a Bizottságot arra, hogy erősítse meg az élelmiszer-ellátás európai és világszinten történő biztosítására szolgáló jelenlegi programjait; felszólít az Élelmiszer-biztonsági Tematikus Program (2007–2010) megerősítésére, amely számára jelenleg 925 millió euró került elkülönítésre a teljes programozási időszakra; üdvözli a Bizottság által 2008. szeptember 17-én előterjesztett azon javaslatot, hogy a Közösségen belül a legrászorultabb személyek élelmiszerrel való ellátására szolgáló programra szánt költségvetési előirányzat növekedjen; felhívja a Bizottságot, hogy az élelmiszer-ellátás biztonságával kapcsolatos kérdések tekintetében fogadjon el olyan átfogó stratégiát, amely koherenciát teremt valamennyi közösségi politika között;

| 35. | aggasztja a jelenlegi globális pénzügyi válság, amelynek következtében csökkenhet a mezőgazdasági termeléshez rendelkezésre álló finanszírozás; felhívja a Bizottságot, hogy elemezze a pénzügyi válság agrárszektorra gyakorolt hatásait, és gondolkodjon javaslatokon a szektor stabilitásának biztosítása céljából, tekintetbe véve a kölcsönökhöz és hitelgaranciákhoz való hozzájutást is; |
| --- | --- |

35.

aggasztja a jelenlegi globális pénzügyi válság, amelynek következtében csökkenhet a mezőgazdasági termeléshez rendelkezésre álló finanszírozás; felhívja a Bizottságot, hogy elemezze a pénzügyi válság agrárszektorra gyakorolt hatásait, és gondolkodjon javaslatokon a szektor stabilitásának biztosítása céljából, tekintetbe véve a kölcsönökhöz és hitelgaranciákhoz való hozzájutást is;

| 36. | kiemeli azt a kutatást (4), amely kimutatja, hogy a fogyasztók túlnyomórészt nem ismerik az élelmezésbiztonság és az elfogadható árú élelmiszerek révén a KAP által biztosított alapvető előnyöket; felhív a lakosságot megcélzó tájékoztatási politikák fejlesztésére, valamint az egyszerűsítés iránti elkötelezettség megújítására, amelynek eredményeképpen a nyilvánosság többet tudna a KAP eszközeiről és előnyeiről; javasolja, hogy hozzák a közvélemény tudomására, hogy mennyibe kerülne, ha nem lenne közös agrárpolitika; |
| --- | --- |

36.

kiemeli azt a kutatást (4), amely kimutatja, hogy a fogyasztók túlnyomórészt nem ismerik az élelmezésbiztonság és az elfogadható árú élelmiszerek révén a KAP által biztosított alapvető előnyöket; felhív a lakosságot megcélzó tájékoztatási politikák fejlesztésére, valamint az egyszerűsítés iránti elkötelezettség megújítására, amelynek eredményeképpen a nyilvánosság többet tudna a KAP eszközeiről és előnyeiről; javasolja, hogy hozzák a közvélemény tudomására, hogy mennyibe kerülne, ha nem lenne közös agrárpolitika;

| 37. | úgy véli, hogy a közös agrárpolitikának jelentős szerepet kellene játszania az EU külügyeiben és fejlesztési politikájában, különös tekintettel a külső élelmezésbiztonsági politikára; úgy véli, hogy – amellett, hogy biztosítja az EU élelmiszer-termelését – a közös agrárpolitika hozzájárulhat a világszerte megnövekedett élelmiszerigény kielégítéséhez; |
| --- | --- |

37.

úgy véli, hogy a közös agrárpolitikának jelentős szerepet kellene játszania az EU külügyeiben és fejlesztési politikájában, különös tekintettel a külső élelmezésbiztonsági politikára; úgy véli, hogy – amellett, hogy biztosítja az EU élelmiszer-termelését – a közös agrárpolitika hozzájárulhat a világszerte megnövekedett élelmiszerigény kielégítéséhez;

| 38. | megállapítja, hogy a fegyveres konfliktusok rendkívül negatív hatást gyakorolnak az élelmiszer-termelésre és az élelmiszer-ellátásra; aggályait fejezi ki a fenyegető válságok élelmezésbiztonságra gyakorolt súlyos következményei miatt, amelyek például tömeges elvándorlások, a mezőgazdasági termelés megbénulása, vagy a létfontosságú infrastruktúrára kifejtett káros hatások lehetnek; |
| --- | --- |

38.

megállapítja, hogy a fegyveres konfliktusok rendkívül negatív hatást gyakorolnak az élelmiszer-termelésre és az élelmiszer-ellátásra; aggályait fejezi ki a fenyegető válságok élelmezésbiztonságra gyakorolt súlyos következményei miatt, amelyek például tömeges elvándorlások, a mezőgazdasági termelés megbénulása, vagy a létfontosságú infrastruktúrára kifejtett káros hatások lehetnek;

| 39. | úgy véli, hogy rendkívül fontos a szűkös élelmiszerforrásokért folytatott romboló hatású versenyszerű küzdelem elkerülése; ezért az EU hatékonyabb technikai együttműködését kéri a nem kormányzati szervezetekkel, a FAO-val és egyéb nemzetközi ügynökségekkel, valamint politikai szinten az ENSZ-szel a globális élelmiszerforrásokhoz való méltányos hozzáférés ösztönzése és a kulcsfontosságú fejlődő országokban az élelmiszer-termelés növelése érdekében, a biológiai sokféleség és a fenntartható fejlődés kritériumainak következetes figyelembevétele mellett; |
| --- | --- |

39.

úgy véli, hogy rendkívül fontos a szűkös élelmiszerforrásokért folytatott romboló hatású versenyszerű küzdelem elkerülése; ezért az EU hatékonyabb technikai együttműködését kéri a nem kormányzati szervezetekkel, a FAO-val és egyéb nemzetközi ügynökségekkel, valamint politikai szinten az ENSZ-szel a globális élelmiszerforrásokhoz való méltányos hozzáférés ösztönzése és a kulcsfontosságú fejlődő országokban az élelmiszer-termelés növelése érdekében, a biológiai sokféleség és a fenntartható fejlődés kritériumainak következetes figyelembevétele mellett;

| 40. | sürgeti az Európai Uniót, hogy támogassa a konfliktusokkal fenyegetett országokat abban, hogy erős saját agrárpolitikákat dolgozzanak ki, amelyek a nyersanyagokhoz való könnyű hozzáférésen, a magas színvonalú oktatáson és az elegendő finanszírozáson, valamint a megbízható infrastruktúrán alapulnak; úgy véli, hogy az uniós támogatásnak az élelmiszer-önellátás javulását kell célul kitűznie a kedvezményezett fejlődő országokban, ami a regionális élelmezésbiztonság javulását és a legszegényebb társadalmi rétegek élelmiszerhez jutását fogja eredményezni; |
| --- | --- |

40.

sürgeti az Európai Uniót, hogy támogassa a konfliktusokkal fenyegetett országokat abban, hogy erős saját agrárpolitikákat dolgozzanak ki, amelyek a nyersanyagokhoz való könnyű hozzáférésen, a magas színvonalú oktatáson és az elegendő finanszírozáson, valamint a megbízható infrastruktúrán alapulnak; úgy véli, hogy az uniós támogatásnak az élelmiszer-önellátás javulását kell célul kitűznie a kedvezményezett fejlődő országokban, ami a regionális élelmezésbiztonság javulását és a legszegényebb társadalmi rétegek élelmiszerhez jutását fogja eredményezni;

| 41. | megállapítja, hogy egyes növekedésben lévő gazdaságok azt tervezhetik, hogy nagy földterületeket vesznek bérbe Afrika és Ázsia szegényebb részein növénytermesztés céljából, és a terményeket saját piacukra szállítják vissza saját élelmezésbiztonságuk javítása érdekében; úgy véli, hogy a FAO-val együtt az Európai Uniónak komolyan kell vennie ezt a jelenséget, amely súlyos fenyegetést jelent az élelmezésbiztonságra és a hatékony agrárpolitikára nézve a befogadó országokban; |
| --- | --- |

41.

megállapítja, hogy egyes növekedésben lévő gazdaságok azt tervezhetik, hogy nagy földterületeket vesznek bérbe Afrika és Ázsia szegényebb részein növénytermesztés céljából, és a terményeket saját piacukra szállítják vissza saját élelmezésbiztonságuk javítása érdekében; úgy véli, hogy a FAO-val együtt az Európai Uniónak komolyan kell vennie ezt a jelenséget, amely súlyos fenyegetést jelent az élelmezésbiztonságra és a hatékony agrárpolitikára nézve a befogadó országokban;

Mezőgazdaság a fejlődő világban

| 42. | hangsúlyozza, hogy ez az élelmiszer-ellátást érintő kihívás az élelmiszer-termelés növelését teszi szükségessé a növekvő igények kielégítésére, jobb minőségű termékek alacsonyabb költséggel és fenntarthatóbb módon történő előállításával; úgy véli, hogy e cél eléréséhez elengedhetetlen az állami politikák átfogó újragondolása annak érdekében, hogy javítani lehessen a termelési módokon, a készletek kezelésén és a világpiac szabályozásán; |
| --- | --- |

42.

hangsúlyozza, hogy ez az élelmiszer-ellátást érintő kihívás az élelmiszer-termelés növelését teszi szükségessé a növekvő igények kielégítésére, jobb minőségű termékek alacsonyabb költséggel és fenntarthatóbb módon történő előállításával; úgy véli, hogy e cél eléréséhez elengedhetetlen az állami politikák átfogó újragondolása annak érdekében, hogy javítani lehessen a termelési módokon, a készletek kezelésén és a világpiac szabályozásán;

| 43. | hangsúlyozza, hogy az IAASTD fenti ajánlásainak figyelembevételével közép- és hosszú távú fellépésre van szükség a fejlődő országok mezőgazdaságának és élelmiszer-termelésének fejlesztése céljából, főleg Afrikában; úgy véli, hogy a mezőgazdaság fejlődése bármely országban a szélesebb körű gazdasági fejlődés alapjául szolgálhat; |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza, hogy az IAASTD fenti ajánlásainak figyelembevételével közép- és hosszú távú fellépésre van szükség a fejlődő országok mezőgazdaságának és élelmiszer-termelésének fejlesztése céljából, főleg Afrikában; úgy véli, hogy a mezőgazdaság fejlődése bármely országban a szélesebb körű gazdasági fejlődés alapjául szolgálhat;

| 44. | úgy véli, hogy az Európai Fejlesztési Alapnak nagyobb hangsúlyt kell helyeznie a mezőgazdaságra, különösen a kis mezőgazdasági üzemekre és a termékek helyben történő feldolgozására, mivel a világ szegényeinek döntő többsége vidéki térségekben él, amelyek nagymértékben a mezőgazdasági termeléstől függnek; továbbá úgy véli, hogy törekedni kell az agrárkereskedelemre vonatkozó szabályok meghatározására, amelyek az összes ország élelmiszer-ellátását garantálják; úgy gondolja, hogy a fejlődő országok számára olyan kereskedelmi előnyöket kell biztosítani, amelyek támogatják a nemzeti termelés megerősítését; felszólítja a Bizottságot, hogy e szempontokat vegye figyelembe a WTO-tárgyalások, illetve a fejlődő országokkal a gazdasági partnerségi megállapodásokról folytatott tárgyalások során; |
| --- | --- |

44.

úgy véli, hogy az Európai Fejlesztési Alapnak nagyobb hangsúlyt kell helyeznie a mezőgazdaságra, különösen a kis mezőgazdasági üzemekre és a termékek helyben történő feldolgozására, mivel a világ szegényeinek döntő többsége vidéki térségekben él, amelyek nagymértékben a mezőgazdasági termeléstől függnek; továbbá úgy véli, hogy törekedni kell az agrárkereskedelemre vonatkozó szabályok meghatározására, amelyek az összes ország élelmiszer-ellátását garantálják; úgy gondolja, hogy a fejlődő országok számára olyan kereskedelmi előnyöket kell biztosítani, amelyek támogatják a nemzeti termelés megerősítését; felszólítja a Bizottságot, hogy e szempontokat vegye figyelembe a WTO-tárgyalások, illetve a fejlődő országokkal a gazdasági partnerségi megállapodásokról folytatott tárgyalások során;

| 45. | úgy véli, hogy a fejlődő országok mezőgazdasági termelésének növekedése szempontjából az egyik legsúlyosabb akadály az, hogy a mezőgazdasági kistermelők nem jutnak a vetőmagok, műtrágyák és öntözési rendszerek fejlesztésével kapcsolatos befektetésekre szolgáló kölcsönökhöz és mikrohitelekhez; továbbá hangsúlyozza a hitelgaranciák nyújtásának kérdését, amelyek az esetek nagy részében nem állnak rendelkezésre; felhívja az Európai Beruházási Bankot, hogy vizsgálja meg azon eszközöket, amelyek révén hitelgarancia-programokat lehet biztosítani a fejlődő országok helyi élelmiszer-termelőinek a hitelhez és mikrohitelhez való hozzájutás támogatása céljából; |
| --- | --- |

45.

úgy véli, hogy a fejlődő országok mezőgazdasági termelésének növekedése szempontjából az egyik legsúlyosabb akadály az, hogy a mezőgazdasági kistermelők nem jutnak a vetőmagok, műtrágyák és öntözési rendszerek fejlesztésével kapcsolatos befektetésekre szolgáló kölcsönökhöz és mikrohitelekhez; továbbá hangsúlyozza a hitelgaranciák nyújtásának kérdését, amelyek az esetek nagy részében nem állnak rendelkezésre; felhívja az Európai Beruházási Bankot, hogy vizsgálja meg azon eszközöket, amelyek révén hitelgarancia-programokat lehet biztosítani a fejlődő országok helyi élelmiszer-termelőinek a hitelhez és mikrohitelhez való hozzájutás támogatása céljából;

| 46. | ismételten megerősíti azon meggyőződését, hogy regionálisan integrált agárpiacokra van szükség; felhívja a Bizottságot, hogy támogassa a regionális együttműködést és integrációt; emlékezteti az afrikai, karibi és csendes-óceáni országokat (AKCS) a sikeres európai mezőgazdasági integrációra, valamint az ez által 50 éven keresztül biztosított stabilitásra; ezért ösztönzi az AKCS-államok regionális gazdasági csoportosulásait, hogy erőteljesebben lépjenek fel a mezőgazdaság terén, és felhívja a fejlődő országokat, hogy csökkentsék a közöttük meglévő kereskedelmi akadályokat; |
| --- | --- |

46.

ismételten megerősíti azon meggyőződését, hogy regionálisan integrált agárpiacokra van szükség; felhívja a Bizottságot, hogy támogassa a regionális együttműködést és integrációt; emlékezteti az afrikai, karibi és csendes-óceáni országokat (AKCS) a sikeres európai mezőgazdasági integrációra, valamint az ez által 50 éven keresztül biztosított stabilitásra; ezért ösztönzi az AKCS-államok regionális gazdasági csoportosulásait, hogy erőteljesebben lépjenek fel a mezőgazdaság terén, és felhívja a fejlődő országokat, hogy csökkentsék a közöttük meglévő kereskedelmi akadályokat;

| 47. | hangsúlyozza továbbá, hogy az önellátó gazdálkodási rendszerként működő mezőgazdaságot munkahelyteremtő vidéki gazdasági ágazattá kell változtatni; úgy véli továbbá, hogy a mezőgazdasági szektor megszilárdítása érdekében különös hangsúlyt kell fektetni a fejlődő világban a fiatal gazdálkodók támogatását célzó intézkedésekre; úgy véli, hogy az EU-nak fokoznia kell az együttműködést és támogatnia kell az élelmiszerlánc modernizálására irányuló erőfeszítéseket a fejlődő országokban, hatékonyabbá téve azokat; úgy véli továbbá, hogy az EU-nak támogatnia kell az olyan kezdeményezéseket, mint az Afrikai Unió és annak nemzeti és regionális partnerei által indított közös vetőmag-program; |
| --- | --- |

47.

hangsúlyozza továbbá, hogy az önellátó gazdálkodási rendszerként működő mezőgazdaságot munkahelyteremtő vidéki gazdasági ágazattá kell változtatni; úgy véli továbbá, hogy a mezőgazdasági szektor megszilárdítása érdekében különös hangsúlyt kell fektetni a fejlődő világban a fiatal gazdálkodók támogatását célzó intézkedésekre; úgy véli, hogy az EU-nak fokoznia kell az együttműködést és támogatnia kell az élelmiszerlánc modernizálására irányuló erőfeszítéseket a fejlődő országokban, hatékonyabbá téve azokat; úgy véli továbbá, hogy az EU-nak támogatnia kell az olyan kezdeményezéseket, mint az Afrikai Unió és annak nemzeti és regionális partnerei által indított közös vetőmag-program;

| 48. | úgy véli, hogy – amennyiben a fejlődő országok hatékony fejlesztési politikát kívánnak folytatni – nemzeti és közös területi agrárfejlesztési stratégiát kell kidolgozniuk a termékek és termelők vonatkozásában egyértelmű támogatási intézkedésekkel; úgy gondolja, hogy ennek keretében az EU fejlesztési támogatása nem csak töredéke lesz az egésznek, hanem részét alkotja a közös finanszírozású nemzeti és közös területi mezőgazdasági fejlesztési stratégiának; |
| --- | --- |

48.

úgy véli, hogy – amennyiben a fejlődő országok hatékony fejlesztési politikát kívánnak folytatni – nemzeti és közös területi agrárfejlesztési stratégiát kell kidolgozniuk a termékek és termelők vonatkozásában egyértelmű támogatási intézkedésekkel; úgy gondolja, hogy ennek keretében az EU fejlesztési támogatása nem csak töredéke lesz az egésznek, hanem részét alkotja a közös finanszírozású nemzeti és közös területi mezőgazdasági fejlesztési stratégiának;

| 49. | kéri egy állandó élelmezésbiztonsági alap létrehozását a világ legszegényebb részének támogatására, az EU általános költségvetésének 4. fejezetén belül, más, az EU által finanszírozott fejlesztési intézkedések kiegészítésére; |
| --- | --- |

49.

kéri egy állandó élelmezésbiztonsági alap létrehozását a világ legszegényebb részének támogatására, az EU általános költségvetésének 4. fejezetén belül, más, az EU által finanszírozott fejlesztési intézkedések kiegészítésére;

| 50. | üdvözli az olyan globális kezdeményezéseket, mint például a világszintű élelmiszerválsággal foglalkozó ENSZ-munkacsoport, és úgy véli, hogy az EU-nak össze kellene hangolnia az erőfeszítéseit a munkacsoporttal; kiemeli a FAO tagjai által az élelemhez való jog – a nemzeti élelmiszer-ellátási biztonság összefüggésében – fokozatos megvalósításának támogatásáról elfogadott 2004. novemberi önkéntes iránymutatások fontosságát; javasolja továbbá, hogy az élelmiszerek elérhetőségének biztosítása érdekében létre kellene hozni egy programot az egész világra kiterjedő készletezési kötelezettséggel, valamint jobb alapvető tárolási rendszert a termelésben használt fő segédanyagok számára (fehérjék, műtrágyák, vetőmagok, növényvédő szerek), amely lehetőleg a magánszektor szereplőire épül, beleértve a termelőszövetkezeteket is; |
| --- | --- |

50.

üdvözli az olyan globális kezdeményezéseket, mint például a világszintű élelmiszerválsággal foglalkozó ENSZ-munkacsoport, és úgy véli, hogy az EU-nak össze kellene hangolnia az erőfeszítéseit a munkacsoporttal; kiemeli a FAO tagjai által az élelemhez való jog – a nemzeti élelmiszer-ellátási biztonság összefüggésében – fokozatos megvalósításának támogatásáról elfogadott 2004. novemberi önkéntes iránymutatások fontosságát; javasolja továbbá, hogy az élelmiszerek elérhetőségének biztosítása érdekében létre kellene hozni egy programot az egész világra kiterjedő készletezési kötelezettséggel, valamint jobb alapvető tárolási rendszert a termelésben használt fő segédanyagok számára (fehérjék, műtrágyák, vetőmagok, növényvédő szerek), amely lehetőleg a magánszektor szereplőire épül, beleértve a termelőszövetkezeteket is;

| 51. | tudatában van a fejlődő világ iránti uniós kötelezettségvállalásoknak és a jelenlegi és jövőbeni WTO-kötelezettségeinknek; kéri, hogy az EU támogatási intézkedései segítsék az afrikai kormányok 2002-es maputói nyilatkozatában kinyilvánított célokat; felszólítja a tagállamokat, hogy tartsák tiszteletben az ENSZ millenniumi fejlesztési céljainak elérésére, és különösen a bruttó nemzeti termék 0,7%-ának fejlesztési segítségnyújtásra való fordítására tett kötelezettségvállalásaikat; úgy véli azonban, hogy a fejlesztési segítségnyújtás minősége fontosabb, mint az erre fordított összegek; |
| --- | --- |

51.

tudatában van a fejlődő világ iránti uniós kötelezettségvállalásoknak és a jelenlegi és jövőbeni WTO-kötelezettségeinknek; kéri, hogy az EU támogatási intézkedései segítsék az afrikai kormányok 2002-es maputói nyilatkozatában kinyilvánított célokat; felszólítja a tagállamokat, hogy tartsák tiszteletben az ENSZ millenniumi fejlesztési céljainak elérésére, és különösen a bruttó nemzeti termék 0,7%-ának fejlesztési segítségnyújtásra való fordítására tett kötelezettségvállalásaikat; úgy véli azonban, hogy a fejlesztési segítségnyújtás minősége fontosabb, mint az erre fordított összegek;

| 52. | sajnálja a mezőgazdaságra és vidékfejlesztésre szánt fejlesztési támogatás összegének csökkenését, amely 1980-ban még 17% volt, 2006-ban pedig már csak 3%; szorgalmazza, hogy a Bizottság irányítsa és ellenőrizze az uniós pénzügyi támogatás hozzájárulását a mezőgazdaság vezette növekedés megvalósításához, és tegyen meg mindent azért, hogy a kormányok nemzeti költségvetésük 10%-ának megfelelő összeget fordítsanak a mezőgazdasági szektorra, ahogyan arra kötelezettséget vállaltak (például konkrét célok meghatározásával a nemzeti agrárpolitikák számára); |
| --- | --- |

52.

sajnálja a mezőgazdaságra és vidékfejlesztésre szánt fejlesztési támogatás összegének csökkenését, amely 1980-ban még 17% volt, 2006-ban pedig már csak 3%; szorgalmazza, hogy a Bizottság irányítsa és ellenőrizze az uniós pénzügyi támogatás hozzájárulását a mezőgazdaság vezette növekedés megvalósításához, és tegyen meg mindent azért, hogy a kormányok nemzeti költségvetésük 10%-ának megfelelő összeget fordítsanak a mezőgazdasági szektorra, ahogyan arra kötelezettséget vállaltak (például konkrét célok meghatározásával a nemzeti agrárpolitikák számára);

| 53. | megerősíti, hogy az AKCS államokban a mezőgazdaság a többi szektornál hatékonyabb növekedést biztosíthat a szegény vidéki emberek számára, amelynek révén valóban hozzájárul a szélsőséges éhínség és szegénység megszüntetésére irányuló millenniumi fejlesztési célok eléréséhez, és hangsúlyozza, hogy az azonnali cselekvés, illetve a mezőgazdaságba és vidékfejlesztésbe való nagyobb befektetés előmozdítása rendkívül fontos; |
| --- | --- |

53.

megerősíti, hogy az AKCS államokban a mezőgazdaság a többi szektornál hatékonyabb növekedést biztosíthat a szegény vidéki emberek számára, amelynek révén valóban hozzájárul a szélsőséges éhínség és szegénység megszüntetésére irányuló millenniumi fejlesztési célok eléréséhez, és hangsúlyozza, hogy az azonnali cselekvés, illetve a mezőgazdaságba és vidékfejlesztésbe való nagyobb befektetés előmozdítása rendkívül fontos;

| 54. | hangsúlyozza, hogy a mezőgazdasági fejlesztést elsősorban az élelmiszerhez és az élelmiszer előállításához való jogra kell alapozni, lehetővé téve valamennyi ember számára a biztonságos, tápláló és kulturális szempontból megfelelő, környezetvédelmi szempontból megbízható és fenntartható módszerekkel, autonóm mezőgazdasági struktúrában termelt élelmiszerhez való hozzáférést; |
| --- | --- |

54.

hangsúlyozza, hogy a mezőgazdasági fejlesztést elsősorban az élelmiszerhez és az élelmiszer előállításához való jogra kell alapozni, lehetővé téve valamennyi ember számára a biztonságos, tápláló és kulturális szempontból megfelelő, környezetvédelmi szempontból megbízható és fenntartható módszerekkel, autonóm mezőgazdasági struktúrában termelt élelmiszerhez való hozzáférést;

| 55. | felhívja az EU-t, hogy ismerje el a fejlődő országok élelmiszer-szuverenitáshoz való jogát, és ezt célzott intézkedésekkel támogassa, amelynek során elsődlegesen a rendelkezésre álló struktúrákat és erőforrásokat – például vetőmag, trágya, termelőeszközök – használják és fejlesztik, valamint előmozdítják a regionális integrációt; |
| --- | --- |

55.

felhívja az EU-t, hogy ismerje el a fejlődő országok élelmiszer-szuverenitáshoz való jogát, és ezt célzott intézkedésekkel támogassa, amelynek során elsődlegesen a rendelkezésre álló struktúrákat és erőforrásokat – például vetőmag, trágya, termelőeszközök – használják és fejlesztik, valamint előmozdítják a regionális integrációt;

| 56. | felhívja az EU-t, hogy a mezőgazdaságot ismét helyezze fejlesztési napirendjének középpontjába, különleges prioritást biztosítva a mezőgazdasági fejlesztésre irányuló programoknak, beleértve a szegénység csökkentésére vonatkozó egyértelmű célokat és megvalósítható célkitűzéseket, és különösen az olyan intézkedéseknek, amelyek ösztönzik a mezőgazdasági kistermelést és támogatják a helyi piacra szánt élelmiszereknek a biológiai sokféleség felhasználásával történő termelését, külön figyelmet fordítva a kisgazdálkodókat és a nőket érintő kapacitásbővítésre; |
| --- | --- |

56.

felhívja az EU-t, hogy a mezőgazdaságot ismét helyezze fejlesztési napirendjének középpontjába, különleges prioritást biztosítva a mezőgazdasági fejlesztésre irányuló programoknak, beleértve a szegénység csökkentésére vonatkozó egyértelmű célokat és megvalósítható célkitűzéseket, és különösen az olyan intézkedéseknek, amelyek ösztönzik a mezőgazdasági kistermelést és támogatják a helyi piacra szánt élelmiszereknek a biológiai sokféleség felhasználásával történő termelését, külön figyelmet fordítva a kisgazdálkodókat és a nőket érintő kapacitásbővítésre;

| 57. | felhívja az EU-t, hogy működjön együtt tagállamaival, az AKCS-országok kormányaival, nemzetközi szervezetekkel, regionális fejlesztési bankokkal és magánalapítványokkal, nem kormányzati szervezetekkel és helyi hatóságokkal annak érdekében, hogy az emelkedő élelmiszerárak kezelésére irányuló új projekteket és programokat jobban beilleszthessék a regionális programokba; |
| --- | --- |

57.

felhívja az EU-t, hogy működjön együtt tagállamaival, az AKCS-országok kormányaival, nemzetközi szervezetekkel, regionális fejlesztési bankokkal és magánalapítványokkal, nem kormányzati szervezetekkel és helyi hatóságokkal annak érdekében, hogy az emelkedő élelmiszerárak kezelésére irányuló új projekteket és programokat jobban beilleszthessék a regionális programokba;

| 58. | intézkedéseket sürget a képzés javítására annak érdekében, hogy a fiatalok mezőgazdasági felsőoktatásban részesülhessenek, beleértve az arra irányuló képzést is, hogy miként felelhetnek meg az EU egészségügyi és növény-egészségügyi előírásainak, valamint a mezőgazdasági diplomával rendelkezők számára munkalehetőségek teremtésére, amelynek célja a szegénység és a vidéki területekről a városokba irányuló migráció csökkentése és az „agyelszívás”, a fejlődő országokból a fejlett országokba irányuló migráció elkerülése; |
| --- | --- |

58.

intézkedéseket sürget a képzés javítására annak érdekében, hogy a fiatalok mezőgazdasági felsőoktatásban részesülhessenek, beleértve az arra irányuló képzést is, hogy miként felelhetnek meg az EU egészségügyi és növény-egészségügyi előírásainak, valamint a mezőgazdasági diplomával rendelkezők számára munkalehetőségek teremtésére, amelynek célja a szegénység és a vidéki területekről a városokba irányuló migráció csökkentése és az „agyelszívás”, a fejlődő országokból a fejlett országokba irányuló migráció elkerülése;

| 59. | emlékeztet az Élelmiszerválság-megelőzési Hálózat által kiadott 2008. évi, az élelmiszerválság megelőzésében és kezelésében tanúsított helyes magatartásra vonatkozó kódexre, valamint felszólít e magatartási kódex közös agrárpolitikában való végrehajtására és figyelembevételére; ezenkívül támogatja és szorgalmazza a civil társadalom bevonását, valamint a nők, a kis termelőszövetkezetek és a termelői csoportok érdekeinek támogatását annak érdekében, hogy biztosítsák az élelmezésbiztonságot és az élelmiszer-önellátást; |
| --- | --- |

59.

emlékeztet az Élelmiszerválság-megelőzési Hálózat által kiadott 2008. évi, az élelmiszerválság megelőzésében és kezelésében tanúsított helyes magatartásra vonatkozó kódexre, valamint felszólít e magatartási kódex közös agrárpolitikában való végrehajtására és figyelembevételére; ezenkívül támogatja és szorgalmazza a civil társadalom bevonását, valamint a nők, a kis termelőszövetkezetek és a termelői csoportok érdekeinek támogatását annak érdekében, hogy biztosítsák az élelmezésbiztonságot és az élelmiszer-önellátást;

| 60. | nagyon aggályosnak találja azt a tényt, hogy a katonai és a védelmi költségvetés sok esetben magasabb a mezőgazdaságra és az élelmiszerekre szánt költségvetésnél; |
| --- | --- |

60.

nagyon aggályosnak találja azt a tényt, hogy a katonai és a védelmi költségvetés sok esetben magasabb a mezőgazdaságra és az élelmiszerekre szánt költségvetésnél;

| 61. | úgy véli, hogy a kistermelők a mezőgazdasági fejlődés sarokkövei; kiemel néhányat a fejlődő világban élő kisgazdálkodók előtt álló legsúlyosabb problémák közül, például a piacokhoz, a földhöz, a képzéshez, a finanszírozáshoz, a termeléshez szükséges anyagokhoz és a technológiához való hozzáférést; ismételten megerősíti a vidéki infrastruktúra fejlesztésének, és a kisgazdaságokba, valamint a hagyományos, helyi feltételekhez igazodó, alacsony szükségletű termelési módszerekbe való befektetésnek a fontosságát; |
| --- | --- |

61.

úgy véli, hogy a kistermelők a mezőgazdasági fejlődés sarokkövei; kiemel néhányat a fejlődő világban élő kisgazdálkodók előtt álló legsúlyosabb problémák közül, például a piacokhoz, a földhöz, a képzéshez, a finanszírozáshoz, a termeléshez szükséges anyagokhoz és a technológiához való hozzáférést; ismételten megerősíti a vidéki infrastruktúra fejlesztésének, és a kisgazdaságokba, valamint a hagyományos, helyi feltételekhez igazodó, alacsony szükségletű termelési módszerekbe való befektetésnek a fontosságát;

| 62. | mivel a világ élelmiszer-termelésének egyik jelentős tényezője az élelmiszerekkel való kereskedelem hiánya, és a FAO szerint a világ rizstermelése 2007-ben nőtt, míg a rizs kereskedelme ugyanebben az évben csökkent; |
| --- | --- |

62.

mivel a világ élelmiszer-termelésének egyik jelentős tényezője az élelmiszerekkel való kereskedelem hiánya, és a FAO szerint a világ rizstermelése 2007-ben nőtt, míg a rizs kereskedelme ugyanebben az évben csökkent;

| 63. | úgy véli, hogy a mezőgazdasági cikkek kereskedelmének további, szabályozatlan liberalizálása az élelmiszerárak további növekedéséhez és még nagyobb áringadozásokhoz vezethet; hangsúlyozza, hogy ez legsúlyosabb mértékben a legkiszolgáltatottabb, élelmiszer-importra szoruló fejlődő országokat érinti; továbbá hangsúlyozza, hogy a világkereskedelem szabályai semmilyen esetben nem áshatják alá az országok és régiók azon jogát, hogy népességük élelmiszer-ellátásának biztosítása érdekében a mezőgazdasági szektort támogató intézkedéseket vezessenek be; |
| --- | --- |

63.

úgy véli, hogy a mezőgazdasági cikkek kereskedelmének további, szabályozatlan liberalizálása az élelmiszerárak további növekedéséhez és még nagyobb áringadozásokhoz vezethet; hangsúlyozza, hogy ez legsúlyosabb mértékben a legkiszolgáltatottabb, élelmiszer-importra szoruló fejlődő országokat érinti; továbbá hangsúlyozza, hogy a világkereskedelem szabályai semmilyen esetben nem áshatják alá az országok és régiók azon jogát, hogy népességük élelmiszer-ellátásának biztosítása érdekében a mezőgazdasági szektort támogató intézkedéseket vezessenek be;

| 64. | úgy véli, hogy a mezőgazdasági termékek piacának megnyitására irányuló, a WTO és kétoldalú szabadkereskedelmi egyezmények keretében kidolgozott politikák jelentős mértékben hozzájárultak az élelmezésbiztonság romlásához számos fejlődő országban és a jelenlegi világméretű ellátási válság összefüggésében; felszólítja a Bizottságot, hogy ennek megfelelően értékelje újra a mezőgazdasági termékek kereskedelmével kapcsolatos szabadpiaci szemléletmódját; |
| --- | --- |

64.

úgy véli, hogy a mezőgazdasági termékek piacának megnyitására irányuló, a WTO és kétoldalú szabadkereskedelmi egyezmények keretében kidolgozott politikák jelentős mértékben hozzájárultak az élelmezésbiztonság romlásához számos fejlődő országban és a jelenlegi világméretű ellátási válság összefüggésében; felszólítja a Bizottságot, hogy ennek megfelelően értékelje újra a mezőgazdasági termékek kereskedelmével kapcsolatos szabadpiaci szemléletmódját;

| 65. | felhívja a nagy élelmiszer-exportáló országokat (Brazília, Argentína, Thaiföld, stb.), hogy biztosítsák a legfontosabb élelmiszerek megbízható szállítását, és kerüljék az exportkorlátozásokat, amelyek katasztrofális következményekkel járhatnak, különösen a szegény, élelmiszer-importáló fejlődő országokra nézve; |
| --- | --- |

65.

felhívja a nagy élelmiszer-exportáló országokat (Brazília, Argentína, Thaiföld, stb.), hogy biztosítsák a legfontosabb élelmiszerek megbízható szállítását, és kerüljék az exportkorlátozásokat, amelyek katasztrofális következményekkel járhatnak, különösen a szegény, élelmiszer-importáló fejlődő országokra nézve;

| 66. | aggasztja a jelenlegi pénzügyi világválság, amely az állami fejlesztési segélyekre rendelkezésre álló pénzösszegek csökkenését okozhatja; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a pénzügyi válság fejlesztési segélyezésre gyakorolt hatásait, és továbbra is gondolkozzon olyan javaslatokon, amelyek célja a mezőgazdaság támogatása a világ legszegényebb országaiban; |
| --- | --- |

66.

aggasztja a jelenlegi pénzügyi világválság, amely az állami fejlesztési segélyekre rendelkezésre álló pénzösszegek csökkenését okozhatja; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a pénzügyi válság fejlesztési segélyezésre gyakorolt hatásait, és továbbra is gondolkozzon olyan javaslatokon, amelyek célja a mezőgazdaság támogatása a világ legszegényebb országaiban;

| 67. | megállapítja, hogy a globális élelmiszerválság a világ békéjére és biztonságára leselkedő legnagyobb veszélyek egyike; e tekintetben üdvözli a Bizottság legújabb erőfeszítéseit a globális élelmezésbiztonság kérdésének kezelésére vonatkozó vizsgálatok terén; felhívja a tagállamokat, hogy támogassák az ilyen kezdeményezéseket nemzeti és helyi szinten; |
| --- | --- |

67.

megállapítja, hogy a globális élelmiszerválság a világ békéjére és biztonságára leselkedő legnagyobb veszélyek egyike; e tekintetben üdvözli a Bizottság legújabb erőfeszítéseit a globális élelmezésbiztonság kérdésének kezelésére vonatkozó vizsgálatok terén; felhívja a tagállamokat, hogy támogassák az ilyen kezdeményezéseket nemzeti és helyi szinten;

Kutatás és fejlesztés

| 68. | ismételten megerősíti a technológiába és az innovációba történő befektetés melletti elkötelezettségét a mezőgazdaság és a gazdálkodás terén; |
| --- | --- |

68.

ismételten megerősíti a technológiába és az innovációba történő befektetés melletti elkötelezettségét a mezőgazdaság és a gazdálkodás terén;

| 69. | hangsúlyozza az állami forrásokból finanszírozott kutatás jelentőségét, amely az élelmezésbiztonságot, nem pedig egyoldalúan az ipari érdekeket szolgálja; szorgalmazza, hogy a kutatási beruházások ne csak az egyedi új technológiákra irányuljanak, hanem a hosszú távú élelmezésbiztonságot szolgáló, átfogó mezőgazdasági rendszerekre is; ezzel kapcsolatban hangsúlyozza, hogy például egy ökológiai mezőgazdasági kutatással foglalkozó uniós technológiai platform úttörő szerepet játszhatna e területen; |
| --- | --- |

69.

hangsúlyozza az állami forrásokból finanszírozott kutatás jelentőségét, amely az élelmezésbiztonságot, nem pedig egyoldalúan az ipari érdekeket szolgálja; szorgalmazza, hogy a kutatási beruházások ne csak az egyedi új technológiákra irányuljanak, hanem a hosszú távú élelmezésbiztonságot szolgáló, átfogó mezőgazdasági rendszerekre is; ezzel kapcsolatban hangsúlyozza, hogy például egy ökológiai mezőgazdasági kutatással foglalkozó uniós technológiai platform úttörő szerepet játszhatna e területen;

| 70. | hangsúlyozza a kutatás fontosságát, de egyúttal azt is, hogy a kutatással szerzett ismereteket egy hatékony gazdaságfejlesztési szolgálaton keresztül át kell adni a gazdaságok számára, különösen a fejlődő világban; felszólít a mezőgazdasági kutatás és az ismeretek gyarapításának megerősítésére; |
| --- | --- |

70.

hangsúlyozza a kutatás fontosságát, de egyúttal azt is, hogy a kutatással szerzett ismereteket egy hatékony gazdaságfejlesztési szolgálaton keresztül át kell adni a gazdaságok számára, különösen a fejlődő világban; felszólít a mezőgazdasági kutatás és az ismeretek gyarapításának megerősítésére;

| 71. | aggályosnak találja, hogy az EU-ban a kölcsönös megfeleltetésre helyezett hangsúly hátráltathatja a mezőgazdasági termelésre irányuló kutatást és tanácsadást; hangsúlyozza, hogy mindkettőre szükség van; |
| --- | --- |

71.

aggályosnak találja, hogy az EU-ban a kölcsönös megfeleltetésre helyezett hangsúly hátráltathatja a mezőgazdasági termelésre irányuló kutatást és tanácsadást; hangsúlyozza, hogy mindkettőre szükség van;

| 72. | felszólít egy gyorsított kutatási és fejlesztési program létrehozására a fenntartható, helyi feltételekhez igazodó és energiahatékony mezőgazdaság területén; arra ösztönzi a tagállamokat, hogy támogassák a termelékenység növelésére irányuló kutatásokat a mezőgazdasági alkalmazások tekintetében; tudatában van az uniós fogyasztók aggodalmainak; |
| --- | --- |

72.

felszólít egy gyorsított kutatási és fejlesztési program létrehozására a fenntartható, helyi feltételekhez igazodó és energiahatékony mezőgazdaság területén; arra ösztönzi a tagállamokat, hogy támogassák a termelékenység növelésére irányuló kutatásokat a mezőgazdasági alkalmazások tekintetében; tudatában van az uniós fogyasztók aggodalmainak;

Világszinten fenntartható mezőgazdaság

| 73. | aggályosnak találja az időjárási minták terén az éghajlatváltozás által előidézett változásokat, amelyek miatt az előrejelzések szerint növekedni fog az aszályok és árvizek gyakorisága, ami negatívan hat a terméshozamokra és a globális mezőgazdasági termelés kiszámíthatóságára; |
| --- | --- |

73.

aggályosnak találja az időjárási minták terén az éghajlatváltozás által előidézett változásokat, amelyek miatt az előrejelzések szerint növekedni fog az aszályok és árvizek gyakorisága, ami negatívan hat a terméshozamokra és a globális mezőgazdasági termelés kiszámíthatóságára;

| 74. | aggályosnak találja, hogy az üvegházhatást okozó gázok további csökkentésére irányuló javaslatok végrehajtása az EU-ban hátrányosan érintheti az uniós élelmiszer-termelést, különösen az állattenyésztést; |
| --- | --- |

74.

aggályosnak találja, hogy az üvegházhatást okozó gázok további csökkentésére irányuló javaslatok végrehajtása az EU-ban hátrányosan érintheti az uniós élelmiszer-termelést, különösen az állattenyésztést;

| 75. | elismeri, hogy a teljes CO2-kibocsátás jelentős részéért felelős mezőgazdasági szektorban az energiahatékonyság javulására van szükség; |
| --- | --- |

75.

elismeri, hogy a teljes CO2-kibocsátás jelentős részéért felelős mezőgazdasági szektorban az energiahatékonyság javulására van szükség;

| 76. | úgy véli, hogy a bioüzemanyagok és a bioenergia előállításának terjedése pozitív hatást gyakorolhat a mezőgazdaságra és az élelmiszer-feldolgozó ágazatra, amelyek a felhasznált anyagok, mint például a műtrágyák, a növényvédő szerek és a gázolaj, valamint a közlekedési és feldolgozási költségek terén magasabb árakkal szembesülnek; |
| --- | --- |

76.

úgy véli, hogy a bioüzemanyagok és a bioenergia előállításának terjedése pozitív hatást gyakorolhat a mezőgazdaságra és az élelmiszer-feldolgozó ágazatra, amelyek a felhasznált anyagok, mint például a műtrágyák, a növényvédő szerek és a gázolaj, valamint a közlekedési és feldolgozási költségek terén magasabb árakkal szembesülnek;

| 77. | elismeri, hogy a mezőgazdasági szektor biztosítja a lakosság többségének megélhetését számos fejlődő országban, ezért ösztönzi ezen országokat, hogy hozzanak létre stabil és átlátható mezőgazdasági politikai mechanizmust, ami hosszú távú tervezést és fenntartható fejlődést biztosít; |
| --- | --- |

77.

elismeri, hogy a mezőgazdasági szektor biztosítja a lakosság többségének megélhetését számos fejlődő országban, ezért ösztönzi ezen országokat, hogy hozzanak létre stabil és átlátható mezőgazdasági politikai mechanizmust, ami hosszú távú tervezést és fenntartható fejlődést biztosít;

| 78. | kéri a Bizottságot, hogy az EU-ban és harmadik országokban szorosan kísérje figyelemmel a megnövekedett bioenergia-előállítás hatásait a földhasználat, az élelmiszer-termékek ára és az élelmiszer-ellátás terén bekövetkező változásokat illetően; |
| --- | --- |

78.

kéri a Bizottságot, hogy az EU-ban és harmadik országokban szorosan kísérje figyelemmel a megnövekedett bioenergia-előállítás hatásait a földhasználat, az élelmiszer-termékek ára és az élelmiszer-ellátás terén bekövetkező változásokat illetően;

| 79. | ismételten hangsúlyozza, hogy az energianövények fenntartható termesztéséhez nyújtott ösztönzők nem veszélyeztethetik az élelmiszer-termelést; |
| --- | --- |

79.

ismételten hangsúlyozza, hogy az energianövények fenntartható termesztéséhez nyújtott ösztönzők nem veszélyeztethetik az élelmiszer-termelést;

| 80. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mozdítsák elő az éghajlatváltozás megelőzésével és az ahhoz való alkalmazkodással, többek között a bioüzemanyagok következő generációival kapcsolatban végzett kutatást és fejlesztést, különösen a nagy terméshozamú energianövények, a lehető leghatékonyabb, környezetbarát műtrágyák, a földhasználatra minimális negatív hatást gyakorló új mezőgazdasági technológiák használatát, új növénytípusok fejlesztését, amelyek ellenállnak az éghajlati változásoknak és az azokkal összefüggő betegségeknek, valamint a hulladék mezőgazdasági felhasználásának módjaira vonatkozó kutatásokat; |
| --- | --- |

80.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mozdítsák elő az éghajlatváltozás megelőzésével és az ahhoz való alkalmazkodással, többek között a bioüzemanyagok következő generációival kapcsolatban végzett kutatást és fejlesztést, különösen a nagy terméshozamú energianövények, a lehető leghatékonyabb, környezetbarát műtrágyák, a földhasználatra minimális negatív hatást gyakorló új mezőgazdasági technológiák használatát, új növénytípusok fejlesztését, amelyek ellenállnak az éghajlati változásoknak és az azokkal összefüggő betegségeknek, valamint a hulladék mezőgazdasági felhasználásának módjaira vonatkozó kutatásokat;

| 81. | úgy gondolja, hogy további mezőgazdasági kutatásra van szükség a mezőgazdasági termelékenység növeléséhez, és felhívja a tagállamokat, hogy teljes mértékben használják ki az e tekintetben az Európai Közösség 7. kutatási, technológiai fejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó keretprogramja által kínált lehetőségeket, és fogadjanak el intézkedéseket, amelyek fenntartható és energiahatékony módon javítják a mezőgazdasági termelést; |
| --- | --- |

81.

úgy gondolja, hogy további mezőgazdasági kutatásra van szükség a mezőgazdasági termelékenység növeléséhez, és felhívja a tagállamokat, hogy teljes mértékben használják ki az e tekintetben az Európai Közösség 7. kutatási, technológiai fejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó keretprogramja által kínált lehetőségeket, és fogadjanak el intézkedéseket, amelyek fenntartható és energiahatékony módon javítják a mezőgazdasági termelést;

*

- *

| 82. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

82.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 263. E, 2008.10.16., 621. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0229.

(3)  HL C 297. E, 2008.11.20., 201. o.

(4)  Az Agri Aware TNS/Mrbi által Írországban elvégzett kutatás, 2008. augusztus.

---

| 24.2.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 46/23 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 46/23

---

A civil társadalmi párbeszéd fejlesztésének perspektívái a Lisszaboni Szerződés alapján

P6_TA(2009)0007

Az Európai Parlament 2009. január 13-i állásfoglalása a civil társadalmi párbeszéd fejlesztésének távlatairól a Lisszaboni Szerződés alapján (2008/2067(INI))

(2010/C 46 E/03)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Közösséget létrehozó szerződés módosításáról szóló Lisszaboni Szerződésre, amelyet 2007. december 13-án írták alá Lisszabonban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Közösséget létrehozó szerződés módosításáról szóló Lisszaboni Szerződésre, amelyet 2007. december 13-án írták alá Lisszabonban,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

| — | tekintettel a Lisszaboni Szerződésről szóló, 2008. február 20-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Lisszaboni Szerződésről szóló, 2008. február 20-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a jelenlegi parlamenti ciklus során elfogadott, a civil társadalommal foglalkozó különböző állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a jelenlegi parlamenti ciklus során elfogadott, a civil társadalommal foglalkozó különböző állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az Alkotmányügyi Bizottságnak a civil társadalmi szervezetek képviselőivel 2008. június 3-án tartott műhelymunkájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Alkotmányügyi Bizottságnak a civil társadalmi szervezetek képviselőivel 2008. június 3-án tartott műhelymunkájára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

| — | tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére (A6-0475/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére (A6-0475/2008),

| A. | mivel a demokratikus és polgárokhoz közeli Európai Unió feltétele, hogy az európai uniós intézmények és a tagállamok szorosan együttműködjenek a civil társadalommal európai, nemzeti, regionális és helyi szinten egyaránt, |
| --- | --- |

A.

mivel a demokratikus és polgárokhoz közeli Európai Unió feltétele, hogy az európai uniós intézmények és a tagállamok szorosan együttműködjenek a civil társadalommal európai, nemzeti, regionális és helyi szinten egyaránt,

| B. | mivel az európai uniós, nemzeti, regionális és helyi szervezeteknek a polgárokkal és a civil társadalmi szervezetekkel folytatott párbeszéd és együttműködés iránti nyitottsága minden szinten szerepvállalásuk előfeltételének számít a jogalkotás és a kormányzás folyamatában, |
| --- | --- |

B.

mivel az európai uniós, nemzeti, regionális és helyi szervezeteknek a polgárokkal és a civil társadalmi szervezetekkel folytatott párbeszéd és együttműködés iránti nyitottsága minden szinten szerepvállalásuk előfeltételének számít a jogalkotás és a kormányzás folyamatában,

| C. | mivel a Lisszaboni Szerződés az uniós polgárok Unióval szembeni jogait azáltal erősíti, hogy megkönnyíti a polgárok és a civil társadalmat képviselő szervezetek számára a „polgárok Európájáról” szóló vitában való részvételt, |
| --- | --- |

C.

mivel a Lisszaboni Szerződés az uniós polgárok Unióval szembeni jogait azáltal erősíti, hogy megkönnyíti a polgárok és a civil társadalmat képviselő szervezetek számára a „polgárok Európájáról” szóló vitában való részvételt,

| D. | mivel az aktuális rendelkezések – amelyeket szintén felvettek a Lisszaboni Szerződésbe – megteremtik az európai szintű civil társadalmi párbeszéd kialakításához elengedhetetlenül szükséges jogi keretet, mivel azonban ezeket a rendelkezéseket nem mindig hajtják végre megfelelő módon, |
| --- | --- |

D.

mivel az aktuális rendelkezések – amelyeket szintén felvettek a Lisszaboni Szerződésbe – megteremtik az európai szintű civil társadalmi párbeszéd kialakításához elengedhetetlenül szükséges jogi keretet, mivel azonban ezeket a rendelkezéseket nem mindig hajtják végre megfelelő módon,

| E. | mivel a civil társadalom a 27 tagállamban egymástól eltérő fejlettségi szinten áll, és egymástól eltérő mértékben él a részvételi demokráciában, a jogalkotási eljárásban és a nemzeti, regionális és helyi hatóságokkal folytatott párbeszédben való részvétel lehetőségeivel, |
| --- | --- |

E.

mivel a civil társadalom a 27 tagállamban egymástól eltérő fejlettségi szinten áll, és egymástól eltérő mértékben él a részvételi demokráciában, a jogalkotási eljárásban és a nemzeti, regionális és helyi hatóságokkal folytatott párbeszédben való részvétel lehetőségeivel,

| F. | mivel a „civil társadalom” kifejezés a polgárok által saját akaratukból létrehozott számos nem kormányzati és non-profit szervezetet takar, amelyek jelen vannak a közéletben, etikai, kulturális, politikai, tudományos, vallási vagy filantróp megfontolások alapján kifejezésre juttatva tagjaik és mások érdekeit, gondolatait és ideológiáit, |
| --- | --- |

F.

mivel a „civil társadalom” kifejezés a polgárok által saját akaratukból létrehozott számos nem kormányzati és non-profit szervezetet takar, amelyek jelen vannak a közéletben, etikai, kulturális, politikai, tudományos, vallási vagy filantróp megfontolások alapján kifejezésre juttatva tagjaik és mások érdekeit, gondolatait és ideológiáit,

| G. | mivel a civil társadalmi szervezetek reprezentativitása rendkívül vitatott kérdés, és mivel egyes szervezetek elképzeléseik érvényre juttatása érdekében kifejtett aktivitása és hatékonysága nem minden esetben áll arányban az általuk képviselt népesség nagyságával, |
| --- | --- |

G.

mivel a civil társadalmi szervezetek reprezentativitása rendkívül vitatott kérdés, és mivel egyes szervezetek elképzeléseik érvényre juttatása érdekében kifejtett aktivitása és hatékonysága nem minden esetben áll arányban az általuk képviselt népesség nagyságával,

| H. | mivel az Európai Unió különböző intézményei a civil társadalmi párbeszéd tekintetében egymástól eltérő megközelítést választottak, |
| --- | --- |

H.

mivel az Európai Unió különböző intézményei a civil társadalmi párbeszéd tekintetében egymástól eltérő megközelítést választottak,

| 1. | üdvözli, hogy az Európai Unió a polgárokkal folytatott párbeszéd fejlesztéséhez mind európai szinten, mind nemzeti, regionális és helyi szinten a tagállamokban hozzájárul; |
| --- | --- |

1.

üdvözli, hogy az Európai Unió a polgárokkal folytatott párbeszéd fejlesztéséhez mind európai szinten, mind nemzeti, regionális és helyi szinten a tagállamokban hozzájárul;

| 2. | hangsúlyozza, hogy az európai civil társadalom fontos szerepet játszik az európai integrációs folyamatban, amelynek keretében közvetíti az uniós polgárok véleményét és igényeit az európai intézmények számára; kiemeli a civil társadalom által az intézmények számára rendelkezésre bocsátott szakértelem jelentőségét, és hangsúlyozza, hogy jelentős és lényeges a polgárokkal folytatott párbeszéd tájékoztató és népszerűsítő szerepe, különösen ami az Európai Unió intézkedéseinek és céljainak támogatását és azok közvetítését illeti, valamint az európai együttműködési hálózat létrehozása és az európai identitás és önazonosság polgári társadalmon belüli erősítése terén; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy az európai civil társadalom fontos szerepet játszik az európai integrációs folyamatban, amelynek keretében közvetíti az uniós polgárok véleményét és igényeit az európai intézmények számára; kiemeli a civil társadalom által az intézmények számára rendelkezésre bocsátott szakértelem jelentőségét, és hangsúlyozza, hogy jelentős és lényeges a polgárokkal folytatott párbeszéd tájékoztató és népszerűsítő szerepe, különösen ami az Európai Unió intézkedéseinek és céljainak támogatását és azok közvetítését illeti, valamint az európai együttműködési hálózat létrehozása és az európai identitás és önazonosság polgári társadalmon belüli erősítése terén;

| 3. | hangsúlyozza, hogy az Európai Unió politikai céljainak és terveinek megvalósításához széleskörű nyilvános vitára, a polgárokkal folytatott hatékony párbeszédre és a politikai tudatosság erősítésére van szükség; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az Európai Unió politikai céljainak és terveinek megvalósításához széleskörű nyilvános vitára, a polgárokkal folytatott hatékony párbeszédre és a politikai tudatosság erősítésére van szükség;

| 4. | hangsúlyozza, hogy rendkívüli kötelezettséget vállalt a polgárokkal folytatott párbeszéd terén, valamint felhívja a figyelmet arra, hogy e párbeszédnek a Lisszaboni Szerződés is nagy jelentőséget tulajdonít, és e párbeszédet ezáltal az Európai Unió összes tevékenységi körében elsőbbséget élvező alapelvvé tette; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy rendkívüli kötelezettséget vállalt a polgárokkal folytatott párbeszéd terén, valamint felhívja a figyelmet arra, hogy e párbeszédnek a Lisszaboni Szerződés is nagy jelentőséget tulajdonít, és e párbeszédet ezáltal az Európai Unió összes tevékenységi körében elsőbbséget élvező alapelvvé tette;

| 5. | üdvözli a képviseleten és részvételen alapuló demokráciának a Lisszaboni Szerződés azon rendelkezése általi fejlesztését, amely a „polgári kezdeményezésre” irányul és előírja, hogy több tagállam egymillió polgára jogalkotási javaslat kidolgozására kérheti fel a Bizottságot; |
| --- | --- |

5.

üdvözli a képviseleten és részvételen alapuló demokráciának a Lisszaboni Szerződés azon rendelkezése általi fejlesztését, amely a „polgári kezdeményezésre” irányul és előírja, hogy több tagállam egymillió polgára jogalkotási javaslat kidolgozására kérheti fel a Bizottságot;

| 6. | arra kéri az Európai Unió intézményeit, valamint a tagállamok nemzeti, regionális és helyi hatóságait, hogy a lehető legjobban használják ki a fennálló jogi keretet és a bevált módszerek jegyzékét a polgárokkal és a civil társadalmi szervezetekkel folytatott párbeszéd fejlesztésére; úgy véli, hogy az EP tájékoztatási irodáinak minden tagállamban aktív szerepet kell vállalniuk a Parlament és az adott tagállam civil társadalmának képviselői közötti, legalább évente egyszer megrendezésre kerülő fórumok népszerűsítésében, megszervezésében és lebonyolításában, illetve hangsúlyozza annak fontosságát, hogy mind az adott tagállamból, mind a többi tagállamból való európai parlamenti képviselők rendszeresen részt vegyenek ezeken a fórumokon; |
| --- | --- |

6.

arra kéri az Európai Unió intézményeit, valamint a tagállamok nemzeti, regionális és helyi hatóságait, hogy a lehető legjobban használják ki a fennálló jogi keretet és a bevált módszerek jegyzékét a polgárokkal és a civil társadalmi szervezetekkel folytatott párbeszéd fejlesztésére; úgy véli, hogy az EP tájékoztatási irodáinak minden tagállamban aktív szerepet kell vállalniuk a Parlament és az adott tagállam civil társadalmának képviselői közötti, legalább évente egyszer megrendezésre kerülő fórumok népszerűsítésében, megszervezésében és lebonyolításában, illetve hangsúlyozza annak fontosságát, hogy mind az adott tagállamból, mind a többi tagállamból való európai parlamenti képviselők rendszeresen részt vegyenek ezeken a fórumokon;

| 7. | felhívja az Európai Unió intézményeit, hogy a civil társadalom valamennyi érdekelt képviselőjét vonják be a polgárokkal folytatott párbeszédbe; ezzel kapcsolatban létfontosságúnak tartja, hogy odafigyeljenek a fiatal európaiak szavára, akik a jövő Európai Unióját formálják majd és magukra vállalják az ezzel kapcsolatos felelősséget; |
| --- | --- |

7.

felhívja az Európai Unió intézményeit, hogy a civil társadalom valamennyi érdekelt képviselőjét vonják be a polgárokkal folytatott párbeszédbe; ezzel kapcsolatban létfontosságúnak tartja, hogy odafigyeljenek a fiatal európaiak szavára, akik a jövő Európai Unióját formálják majd és magukra vállalják az ezzel kapcsolatos felelősséget;

| 8. | kéri az Európai Unió intézményeit, hogy gondoskodjanak arról, hogy az EU valamennyi polgára – nők és férfiak, idősek és fiatalok, városiak és vidékiek egyaránt – aktívan, hátrányos megkülönböztetés nélkül és egyenlő jogok mellett vehessen részt a polgárokkal folytatott párbeszédben, illetve különösen arról, hogy a nyelvi kisebbségek képviselői használhassák anyanyelvüket ezeken a fórumokon; úgy véli, hogy az Európai Uniónak e téren elő kell mozdítania a nők és férfiak egyenjogúságára vonatkozó alapelv megvalósítását, és ezen elv előmozdítása során mind az EU-n belül, mind azon kívül példát kell mutatnia; |
| --- | --- |

8.

kéri az Európai Unió intézményeit, hogy gondoskodjanak arról, hogy az EU valamennyi polgára – nők és férfiak, idősek és fiatalok, városiak és vidékiek egyaránt – aktívan, hátrányos megkülönböztetés nélkül és egyenlő jogok mellett vehessen részt a polgárokkal folytatott párbeszédben, illetve különösen arról, hogy a nyelvi kisebbségek képviselői használhassák anyanyelvüket ezeken a fórumokon; úgy véli, hogy az Európai Uniónak e téren elő kell mozdítania a nők és férfiak egyenjogúságára vonatkozó alapelv megvalósítását, és ezen elv előmozdítása során mind az EU-n belül, mind azon kívül példát kell mutatnia;

| 9. | felhívja az Európai Unió intézményeit, hogy intézményközi megállapodásban fogadjanak el kötelező erejű iránymutatásokat a civil társadalmi szervezetek képviselőinek kijelölésére, a konzultációk kialakításának módszereire, valamint e konzultációk finanszírozására vonatkozóan, és ennek során tartsák szem előtt a Bizottság „A konzultáció és a párbeszéd magasabb kultúrája felé – Az érdekelt felek Európai Bizottság által történő megkérdezésének általános elvei és minimális követelményei” című közleményét (2); rámutat arra, hogy erre a célra az EU valamennyi intézményének rendelkeznie kell az összes vonatkozó nem kormányzati szervezet naprakész nyilvántartásával, függetlenül attól, hogy az adott tagállamban folytatnak-e tevékenységet e szervezetek és/vagy az uniós intézményekkel foglalkoznak-e; |
| --- | --- |

9.

felhívja az Európai Unió intézményeit, hogy intézményközi megállapodásban fogadjanak el kötelező erejű iránymutatásokat a civil társadalmi szervezetek képviselőinek kijelölésére, a konzultációk kialakításának módszereire, valamint e konzultációk finanszírozására vonatkozóan, és ennek során tartsák szem előtt a Bizottság „A konzultáció és a párbeszéd magasabb kultúrája felé – Az érdekelt felek Európai Bizottság által történő megkérdezésének általános elvei és minimális követelményei” című közleményét (2); rámutat arra, hogy erre a célra az EU valamennyi intézményének rendelkeznie kell az összes vonatkozó nem kormányzati szervezet naprakész nyilvántartásával, függetlenül attól, hogy az adott tagállamban folytatnak-e tevékenységet e szervezetek és/vagy az uniós intézményekkel foglalkoznak-e;

| 10. | kéri az Európai Unió intézményeit, hogy a polgárokkal folytatott párbeszédet tegyék a Bizottság valamennyi főigazgatóságának, a Miniszterek Tanácsa minden munkacsoportjának, valamint az Európai Parlament összes bizottságának horizontális feladatává, és ennek során vegyék figyelembe az átláthatóság alapelvét és ügyeljenek arra, hogy az állami és a magánszektor között kiegyensúlyozott viszonyt tartsanak fenn; |
| --- | --- |

10.

kéri az Európai Unió intézményeit, hogy a polgárokkal folytatott párbeszédet tegyék a Bizottság valamennyi főigazgatóságának, a Miniszterek Tanácsa minden munkacsoportjának, valamint az Európai Parlament összes bizottságának horizontális feladatává, és ennek során vegyék figyelembe az átláthatóság alapelvét és ügyeljenek arra, hogy az állami és a magánszektor között kiegyensúlyozott viszonyt tartsanak fenn;

| 11. | kéri az Európai Unió intézményeit, hogy törekedjenek a hatékonyabb kommunikáció és koordináció biztosítására, valamint a kommunikációs folyamatok javítására a társadalom szereplőivel az európai polgárokkal folytatott párbeszéd során érvényesülő szorosabb együttműködés kialakítása érdekében tartandó konzultációra irányuló intézkedéseikre vonatkozóan, és lépjenek fel aktívan a polgárokkal szemben az európai álláspont képviselete érdekében; megjegyzi ezzel kapcsolatban, hogy a civil társadalomnak és a biztosoknak rendszeresen találkozniuk kellene a tagállamokban szervezett fórumokon annak érdekében, hogy csökkenjen az EU és az európai polgárok között érzékelhető szakadék; |
| --- | --- |

11.

kéri az Európai Unió intézményeit, hogy törekedjenek a hatékonyabb kommunikáció és koordináció biztosítására, valamint a kommunikációs folyamatok javítására a társadalom szereplőivel az európai polgárokkal folytatott párbeszéd során érvényesülő szorosabb együttműködés kialakítása érdekében tartandó konzultációra irányuló intézkedéseikre vonatkozóan, és lépjenek fel aktívan a polgárokkal szemben az európai álláspont képviselete érdekében; megjegyzi ezzel kapcsolatban, hogy a civil társadalomnak és a biztosoknak rendszeresen találkozniuk kellene a tagállamokban szervezett fórumokon annak érdekében, hogy csökkenjen az EU és az európai polgárok között érzékelhető szakadék;

| 12. | arra kéri a Tanácsot, hogy egyszerűsítse le és könnyítse meg az eljárásaiba való betekintést, mivel az a polgári társadalommal folytatandó valódi párbeszéd alapvető előfeltétele; |
| --- | --- |

12.

arra kéri a Tanácsot, hogy egyszerűsítse le és könnyítse meg az eljárásaiba való betekintést, mivel az a polgári társadalommal folytatandó valódi párbeszéd alapvető előfeltétele;

| 13. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy európai kommunikációs politikát dolgozzanak ki az EU polgáraival folytatandó kommunikáció új eszközeinek és módozatainak (amelyek felhasználják az internetet, az e-technológiákat és a modern audiovizuális technikákat) rendelkezésre bocsátása tekintetében; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy európai kommunikációs politikát dolgozzanak ki az EU polgáraival folytatandó kommunikáció új eszközeinek és módozatainak (amelyek felhasználják az internetet, az e-technológiákat és a modern audiovizuális technikákat) rendelkezésre bocsátása tekintetében;

| 14. | szorgalmazza az EU arra irányuló, már létező és bevált kezdeményezései végrehajtásának folytatását, amelyek a civil társadalom európai integráció folyamatába történő bevonásának fokozására irányulnak, ilyen kezdeményezés például a Europe by Satelite, a polgári agora, a tematikus polgári fórumok (pl. „A te Európád”), az internetes viták stb.; |
| --- | --- |

14.

szorgalmazza az EU arra irányuló, már létező és bevált kezdeményezései végrehajtásának folytatását, amelyek a civil társadalom európai integráció folyamatába történő bevonásának fokozására irányulnak, ilyen kezdeményezés például a Europe by Satelite, a polgári agora, a tematikus polgári fórumok (pl. „A te Európád”), az internetes viták stb.;

| 15. | hangsúlyozza a szakértők által végzett európai közvélemény-kutatások fontosságát, amelyek segítik meghatározni és megérteni az EU polgárainak az Unió működésére vonatkozó igényeit és elvárásait; sürgeti mind az uniós intézményeket, mind a tagállamok civil társadalmát, hogy tartsák szem előtt ezeket az elvárásokat kapcsolattartásuk és vitáik során; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza a szakértők által végzett európai közvélemény-kutatások fontosságát, amelyek segítik meghatározni és megérteni az EU polgárainak az Unió működésére vonatkozó igényeit és elvárásait; sürgeti mind az uniós intézményeket, mind a tagállamok civil társadalmát, hogy tartsák szem előtt ezeket az elvárásokat kapcsolattartásuk és vitáik során;

| 16. | arra kéri a tagállamok nemzeti, regionális és helyi hatóságait, hogy támogassák a polgárokkal folytatott párbeszédet – különösen azokban az országokban és régiókban, illetve azokban az ágazatokban, ahol az még nem alakult ki, vagy nem valósult meg teljes mértékben; továbbá sürgeti ezeket a szerveket, hogy aktívan támogassák a civil társadalom tagállamok közötti regionális párbeszédének kialakítását, illetve a határokon átnyúló kezdeményezéseket; úgy ítéli meg, hogy meg kellene vizsgálni a tagállamokból álló csoportosulások kiépítésének mint az ötletek és tapasztalatok EU-n belüli cseréjét előmozdító eszköznek a lehetőségét is; |
| --- | --- |

16.

arra kéri a tagállamok nemzeti, regionális és helyi hatóságait, hogy támogassák a polgárokkal folytatott párbeszédet – különösen azokban az országokban és régiókban, illetve azokban az ágazatokban, ahol az még nem alakult ki, vagy nem valósult meg teljes mértékben; továbbá sürgeti ezeket a szerveket, hogy aktívan támogassák a civil társadalom tagállamok közötti regionális párbeszédének kialakítását, illetve a határokon átnyúló kezdeményezéseket; úgy ítéli meg, hogy meg kellene vizsgálni a tagállamokból álló csoportosulások kiépítésének mint az ötletek és tapasztalatok EU-n belüli cseréjét előmozdító eszköznek a lehetőségét is;

| 17. | kéri az európai társadalom képviselőit, hogy tevékenyen vegyenek részt a polgárokkal folytatott párbeszédben, valamint az európai programok és politikák kialakításában, ezáltal lehetővé téve a döntéshozatali folyamatok befolyásolását; |
| --- | --- |

17.

kéri az európai társadalom képviselőit, hogy tevékenyen vegyenek részt a polgárokkal folytatott párbeszédben, valamint az európai programok és politikák kialakításában, ezáltal lehetővé téve a döntéshozatali folyamatok befolyásolását;

| 18. | arra biztatja az EU polgárait, hogy aktívabban vegyenek részt az európai vitákban és eszmecserékben, és szavazzanak a közelgő európai parlamenti választásokon; |
| --- | --- |

18.

arra biztatja az EU polgárait, hogy aktívabban vegyenek részt az európai vitákban és eszmecserékben, és szavazzanak a közelgő európai parlamenti választásokon;

| 19. | utal arra, hogy a polgárokkal folytatott párbeszédhez minden szinten – európai, nemzeti, regionális és helyi szinten egyaránt – megfelelő pénzeszközökre van szükség, és arra kéri az ezen párbeszédben részt vevő érdekelt feleket és a párbeszédért felelős szerveket, hogy biztosítsák ehhez a megfelelő finanszírozást; |
| --- | --- |

19.

utal arra, hogy a polgárokkal folytatott párbeszédhez minden szinten – európai, nemzeti, regionális és helyi szinten egyaránt – megfelelő pénzeszközökre van szükség, és arra kéri az ezen párbeszédben részt vevő érdekelt feleket és a párbeszédért felelős szerveket, hogy biztosítsák ehhez a megfelelő finanszírozást;

| 20. | hangsúlyozza, hogy a civil társadalommal folytatott párbeszéd mellett az Uniónak nyílt, átlátható és rendszeres párbeszédet kell folytatnia az egyházakkal és vallási közösségekkel is, amint az a Lisszaboni Szerződésben is szerepel; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy a civil társadalommal folytatott párbeszéd mellett az Uniónak nyílt, átlátható és rendszeres párbeszédet kell folytatnia az egyházakkal és vallási közösségekkel is, amint az a Lisszaboni Szerződésben is szerepel;

| 21. | javasolja az európai uniós intézményeknek, hogy bocsássák rendelkezésre közösen a civil társadalmi szervezetek képviselőire és tevékenységi területeire vonatkozó információkat, például egy nyilvános és felhasználóbarát adatbázis formájában; |
| --- | --- |

21.

javasolja az európai uniós intézményeknek, hogy bocsássák rendelkezésre közösen a civil társadalmi szervezetek képviselőire és tevékenységi területeire vonatkozó információkat, például egy nyilvános és felhasználóbarát adatbázis formájában;

| 22. | felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot egy olyan európai egyesületi forma létrehozására, amelynek révén az európai civil társadalmi szervezetek közös jogalapra támaszkodhatnának; |
| --- | --- |

22.

felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot egy olyan európai egyesületi forma létrehozására, amelynek révén az európai civil társadalmi szervezetek közös jogalapra támaszkodhatnának;

| 23. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok parlamentjeinek, valamint az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának. |
| --- | --- |

23.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok parlamentjeinek, valamint az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0055.

(2)  Lásd „A konzultáció és a párbeszéd magasabb kultúrája felé – Az érdekelt felek Európai Bizottság által történő megkérdezésének általános elvei és minimális követelményei” című 2002.december 11-i bizottsági közleményt (COM(2002)0704).

---

| 24.2.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 46/26 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 46/26

---

A belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól szóló 2005/29/EK irányelv, valamint a megtévesztő és összehasonlító reklámról szóló 2006/114/EK irányelv átültetése, alkalmazása és végrehajtása

P6_TA(2009)0008

Az Európai Parlament 2009. január 13-i állásfoglalása a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól szóló 2005/29/EK irányelv és a megtévesztő és összehasonlító reklámra vonatkozó 2006/114/EK irányelv átültetéséről, végrehajtásáról és érvényesítéséről (2008/2114(INI))

(2010/C 46 E/04)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Szerződésre, és különösen annak a belső piacot létrehozó, illetve a vállalkozások számára szolgáltatások más tagállamokban történő nyújtásának szabadságát biztosító rendelkezéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Szerződésre, és különösen annak a belső piacot létrehozó, illetve a vállalkozások számára szolgáltatások más tagállamokban történő nyújtásának szabadságát biztosító rendelkezéseire,

| — | tekintettel a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól szóló, 2005. május 11-i 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) („UCP irányelv”), |
| --- | --- |

—

tekintettel a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól szóló, 2005. május 11-i 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) („UCP irányelv”),

| — | tekintettel a megtévesztő és összehasonlító reklámról szóló, 2006. december 12-i 2006/114/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2) („MCA irányelv”), |
| --- | --- |

—

tekintettel a megtévesztő és összehasonlító reklámról szóló, 2006. december 12-i 2006/114/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2) („MCA irányelv”),

| — | tekintettel a megtévesztő reklámra vonatkozó 84/450/EGK tanácsi irányelvnek az összehasonlító reklámra történő kiterjesztése miatt történő módosításáról szóló, 1997. október 6-i 97/55/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a megtévesztő reklámra vonatkozó 84/450/EGK tanácsi irányelvnek az összehasonlító reklámra történő kiterjesztése miatt történő módosításáról szóló, 1997. október 6-i 97/55/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3),

| — | tekintettel a megtévesztő reklámra vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1984. szeptember 10-i 84/450/EGK tanácsi irányelvre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a megtévesztő reklámra vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1984. szeptember 10-i 84/450/EGK tanácsi irányelvre (4),

| — | tekintettel a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló, 2004. október 27-i 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (a fogyasztóvédelmi együttműködésről szóló rendelet) (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló, 2004. október 27-i 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (a fogyasztóvédelmi együttműködésről szóló rendelet) (5),

| — | tekintettel a fogyasztói érdekek védelme érdekében a jogsértés megszüntetésére irányuló eljárásokról szóló, 1998. május 19-i 98/27/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (6) és az ezen irányelv alkalmazásáról szóló, 2008. november 18-i bizottsági jelentésre (COM(2008)0756), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyasztói érdekek védelme érdekében a jogsértés megszüntetésére irányuló eljárásokról szóló, 1998. május 19-i 98/27/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (6) és az ezen irányelv alkalmazásáról szóló, 2008. november 18-i bizottsági jelentésre (COM(2008)0756),

| — | tekintettel a Bizottság kollektív fogyasztói jogorvoslatról szóló, 2008. november 27-i zöld könyvére (COM(2008)0794), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság kollektív fogyasztói jogorvoslatról szóló, 2008. november 27-i zöld könyvére (COM(2008)0794),

| — | tekintettel a 2007 és 2013 közötti időszakra vonatkozó közösségi fogyasztóügyi politikai stratégiáról szóló, 2007. március 13-i bizottsági közleményre (COM(2007)0099), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2007 és 2013 közötti időszakra vonatkozó közösségi fogyasztóügyi politikai stratégiáról szóló, 2007. március 13-i bizottsági közleményre (COM(2007)0099),

| — | tekintettel a Petíciós Bizottságához 24 tagállamtól és 19 harmadik országból beérkezett, megtévesztő címjegyzékekkel foglalkozó társaságokról szóló több mint 400 petícióra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Petíciós Bizottságához 24 tagállamtól és 19 harmadik országból beérkezett, megtévesztő címjegyzékekkel foglalkozó társaságokról szóló több mint 400 petícióra,

| — | tekintettel a szakmai címjegyzékekkel foglalkozó társaságok megtévesztő reklámja elleni küzdelemről szóló, 2008. december 16-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szakmai címjegyzékekkel foglalkozó társaságok megtévesztő reklámja elleni küzdelemről szóló, 2008. december 16-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodásra (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodásra (8),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére (A6-0514/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére (A6-0514/2008),

| A. | mivel a Bizottság 2007–2013-as időszakra szóló közösségi fogyasztóvédelmi stratégiájának célja „a fogyasztói piacok és a nemzeti fogyasztóügyi politikák nagyobb figyelemmel kísérése” és különösen a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló irányelv időben történő és egységes átültetése, |
| --- | --- |

A.

mivel a Bizottság 2007–2013-as időszakra szóló közösségi fogyasztóvédelmi stratégiájának célja „a fogyasztói piacok és a nemzeti fogyasztóügyi politikák nagyobb figyelemmel kísérése” és különösen a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló irányelv időben történő és egységes átültetése,

| B. | mivel az UCP irányelv az uniós fogyasztóvédelmi jog területén új megközelítést testesít meg azáltal, hogy a fogyasztók tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokkal szembeni védelmének teljes harmonizációjáról rendelkezik, |
| --- | --- |

B.

mivel az UCP irányelv az uniós fogyasztóvédelmi jog területén új megközelítést testesít meg azáltal, hogy a fogyasztók tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokkal szembeni védelmének teljes harmonizációjáról rendelkezik,

| C. | mivel az MCA irányelv egységes szerkezetbe foglalja a 84/450/EGK irányelvet, és különösen annak a 97/55/EK irányelv által bevezetett módosításait, valamint annak hatályát a vállalkozások közötti (B2B) ügyletekre szűkíti, |
| --- | --- |

C.

mivel az MCA irányelv egységes szerkezetbe foglalja a 84/450/EGK irányelvet, és különösen annak a 97/55/EK irányelv által bevezetett módosításait, valamint annak hatályát a vállalkozások közötti (B2B) ügyletekre szűkíti,

| D. | mivel az UCP irányelv hatálya az üzleti vállalkozások és fogyasztók közötti ügyletekre korlátozódik, és nem terjed ki minden kereskedelmi gyakorlatra, hanem csak a tisztességtelennek tekinthetőekre; mivel az előbbi irányelv azon kereskedelmi gyakorlatokra korlátozódik, amelyek alkalmasak a fogyasztók gazdasági érdekeinek megsértésére, és ezen irányelv keretén belül nem kötelező a vállalkozásokat más vállalkozások tisztességtelen kereskedelmi gyakorlataitól védő nemzeti jogszabályok kiigazítása, |
| --- | --- |

D.

mivel az UCP irányelv hatálya az üzleti vállalkozások és fogyasztók közötti ügyletekre korlátozódik, és nem terjed ki minden kereskedelmi gyakorlatra, hanem csak a tisztességtelennek tekinthetőekre; mivel az előbbi irányelv azon kereskedelmi gyakorlatokra korlátozódik, amelyek alkalmasak a fogyasztók gazdasági érdekeinek megsértésére, és ezen irányelv keretén belül nem kötelező a vállalkozásokat más vállalkozások tisztességtelen kereskedelmi gyakorlataitól védő nemzeti jogszabályok kiigazítása,

| E. | mivel három tagállam, nevezetesen Németország, Spanyolország és Luxemburg még nem jelentette be a Bizottságnak az UCP irányelv átültetése céljából elfogadott intézkedéseket; mivel az Európai Közösségek Bírósága elé utaltak három előzetes döntéshozatal iránti kérelmet a nemzeti intézkedések UCP irányelvvel való összeegyeztethetősége vonatkozásában; mivel a Bizottság véleménye szerint néhány tagállamban elégtelen átültetést állapítottak meg, |
| --- | --- |

E.

mivel három tagállam, nevezetesen Németország, Spanyolország és Luxemburg még nem jelentette be a Bizottságnak az UCP irányelv átültetése céljából elfogadott intézkedéseket; mivel az Európai Közösségek Bírósága elé utaltak három előzetes döntéshozatal iránti kérelmet a nemzeti intézkedések UCP irányelvvel való összeegyeztethetősége vonatkozásában; mivel a Bizottság véleménye szerint néhány tagállamban elégtelen átültetést állapítottak meg,

| F. | mivel az UCP irányelv és az MCA irányelv jelentős mozgásteret hagy a tagállamok számára a rendelkezéseik megsértése esetén alkalmazandó jogkövetkezmények és szankciók tekintetében, |
| --- | --- |

F.

mivel az UCP irányelv és az MCA irányelv jelentős mozgásteret hagy a tagállamok számára a rendelkezéseik megsértése esetén alkalmazandó jogkövetkezmények és szankciók tekintetében,

| G. | mivel hiányoznak az MCA irányelv megsértésének esetén alkalmazható hatékony jogorvoslati eszközök, valamint ahogy azt többek között a megtévesztő gyakorlatokat folytató nyilvántartó cégek is mutatják, az irányelvet végre sem hajtják, |
| --- | --- |

G.

mivel hiányoznak az MCA irányelv megsértésének esetén alkalmazható hatékony jogorvoslati eszközök, valamint ahogy azt többek között a megtévesztő gyakorlatokat folytató nyilvántartó cégek is mutatják, az irányelvet végre sem hajtják,

Bevezetés

| 1. | hangsúlyozza az UCP irányelv és az MCA irányelv fontosságát abban, hogy a fogyasztók és kereskedők bizalmát növeljék a határokon átnyúló ügyletekben való részvételben, valamint nagyobb jogbiztonságot nyújtsanak a vállalkozások számára a különböző kereskedelmi gyakorlatok és a belső piaci reklám elfogadhatósága tekintetében; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza az UCP irányelv és az MCA irányelv fontosságát abban, hogy a fogyasztók és kereskedők bizalmát növeljék a határokon átnyúló ügyletekben való részvételben, valamint nagyobb jogbiztonságot nyújtsanak a vállalkozások számára a különböző kereskedelmi gyakorlatok és a belső piaci reklám elfogadhatósága tekintetében;

| 2. | kiemeli az UCP irányelvet mint a közösségi fogyasztóvédelmi jog területén kulcsfontosságú jogszabályt, amelyek átültetése, végrehajtása és érvényesítése a közösségi fogyasztóvédelmi jog jövőbeli fejlődése, valamint a belső piacban rejlő lehetőségek teljes körű kiaknázása, a határon átnyúló kereskedelem és az e-kereskedelem fejlődése szempontjából döntő jelentőségű lesz; |
| --- | --- |

2.

kiemeli az UCP irányelvet mint a közösségi fogyasztóvédelmi jog területén kulcsfontosságú jogszabályt, amelyek átültetése, végrehajtása és érvényesítése a közösségi fogyasztóvédelmi jog jövőbeli fejlődése, valamint a belső piacban rejlő lehetőségek teljes körű kiaknázása, a határon átnyúló kereskedelem és az e-kereskedelem fejlődése szempontjából döntő jelentőségű lesz;

| 3. | határozottan úgy véli, hogy az UCP irányelv és az MCA irányelv átültetése, végrehajtása és érvényesítése döntő jelentőségű ezen irányelvek céljainak eléréséhez, különösen a tagállamok foganatosító rendszerei és végrehajtási technikái közötti különbségek, az irányelvekben szereplő egyes jogintézmények összetettsége, a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokat és reklámot szabályozó többszörös és kiterjedt jelenlegi nemzeti szabályok, valamint az irányelvek széles alkalmazási köre miatt; |
| --- | --- |

3.

határozottan úgy véli, hogy az UCP irányelv és az MCA irányelv átültetése, végrehajtása és érvényesítése döntő jelentőségű ezen irányelvek céljainak eléréséhez, különösen a tagállamok foganatosító rendszerei és végrehajtási technikái közötti különbségek, az irányelvekben szereplő egyes jogintézmények összetettsége, a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokat és reklámot szabályozó többszörös és kiterjedt jelenlegi nemzeti szabályok, valamint az irányelvek széles alkalmazási köre miatt;

| 4. | felhívja a Bizottságot, hogy - hivatkozással az UCP irányelv (8) preambulumbekezdésére - vizsgálja meg a kis- és középvállalkozások agresszív üzleti gyakorlatokkal szembeni védelmének szükségességét, és indokolt esetben kezdeményezze a kívánt nyomon követő intézkedéseket; |
| --- | --- |

4.

felhívja a Bizottságot, hogy - hivatkozással az UCP irányelv (8) preambulumbekezdésére - vizsgálja meg a kis- és középvállalkozások agresszív üzleti gyakorlatokkal szembeni védelmének szükségességét, és indokolt esetben kezdeményezze a kívánt nyomon követő intézkedéseket;

Egységes szerkezetbe foglalás és átültetés

| 5. | üdvözli a Bizottság arra irányuló erőfeszítéseit, hogy segítséget nyújtson a tagállamoknak az UCP irányelv és az MCA irányelv átültetésében; |
| --- | --- |

5.

üdvözli a Bizottság arra irányuló erőfeszítéseit, hogy segítséget nyújtson a tagállamoknak az UCP irányelv és az MCA irányelv átültetésében;

| 6. | megjegyzi, hogy törölték a 97/55/EK irányelvvel módosított 84/450/EGK irányelv 3a. cikkének (2) bekezdését, amely „különleges ajánlatra vonatkozó” összehasonlításokra hivatkozik, és az sem az UCP irányelvben, sem az MCA irányelvben nem jelenik meg; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy zavar mutatkozik e szövegrész törlésének az üzleti vállalkozások fogyasztókkal folytatott ügyleteit érintő következményeivel kapcsolatban, ami különösen abban nyilvánul meg, hogy a tagállamok eltérő álláspontot képviselnek a 97/55/EK irányelvvel módosított 84/450/EGK irányelv 3a. cikkének (2) bekezdését végrehajtó, már létező rendelkezéseknek a nemzeti jogban az UCP irányelv elfogadását követő fenntartására vonatkozóan; felhívja a tagállamokat, hogy a Bizottság segítségével ezt vizsgálják ki, és hozzanak esetleges nyomon követő intézkedéseket; |
| --- | --- |

6.

megjegyzi, hogy törölték a 97/55/EK irányelvvel módosított 84/450/EGK irányelv 3a. cikkének (2) bekezdését, amely „különleges ajánlatra vonatkozó” összehasonlításokra hivatkozik, és az sem az UCP irányelvben, sem az MCA irányelvben nem jelenik meg; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy zavar mutatkozik e szövegrész törlésének az üzleti vállalkozások fogyasztókkal folytatott ügyleteit érintő következményeivel kapcsolatban, ami különösen abban nyilvánul meg, hogy a tagállamok eltérő álláspontot képviselnek a 97/55/EK irányelvvel módosított 84/450/EGK irányelv 3a. cikkének (2) bekezdését végrehajtó, már létező rendelkezéseknek a nemzeti jogban az UCP irányelv elfogadását követő fenntartására vonatkozóan; felhívja a tagállamokat, hogy a Bizottság segítségével ezt vizsgálják ki, és hozzanak esetleges nyomon követő intézkedéseket;

| 7. | úgy véli, hogy a Bizottságnak vagy javaslatot kell benyújtania az MCA irányelv módosítására, hogy az magában foglalja a minden körülmények között megtévesztőnek tekintendő gyakorlatok „fekete listáját”, vagy ki kell terjesztenie az UCP irányelv hatályát, hogy az kiterjedjen a B2B szerződésekre, különös tekintettel az irányelv I. mellékletének 21. pontjára; kéri a Bizottságot, hogy 2009 decemberére tegyen jelentést a meghozott intézkedésekről; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy a Bizottságnak vagy javaslatot kell benyújtania az MCA irányelv módosítására, hogy az magában foglalja a minden körülmények között megtévesztőnek tekintendő gyakorlatok „fekete listáját”, vagy ki kell terjesztenie az UCP irányelv hatályát, hogy az kiterjedjen a B2B szerződésekre, különös tekintettel az irányelv I. mellékletének 21. pontjára; kéri a Bizottságot, hogy 2009 decemberére tegyen jelentést a meghozott intézkedésekről;

| 8. | megjegyzi, hogy számos tagállam részeire bontotta az UCP irányelv I. mellékletében szereplő „fekete listát” annak jogrendszereikbe történő átültetése és végrehajtása során; úgy véli, hogy a fekete lista feldarabolása a nemzeti jogszabályok különböző elemeibe zavart kelt a vállalkozásoknál, és az UCP irányelv alkalmazásának torzulásához vezethet; kéri a Bizottságot, hogy dolgozzon együtt a tagállamokkal azok nemzeti jogszabályainak kiigazításán annak érdekében, hogy a „fekete listák” a lehető legnagyobb mértékben láthatók és hasznosak legyenek a fogyasztók számára; |
| --- | --- |

8.

megjegyzi, hogy számos tagállam részeire bontotta az UCP irányelv I. mellékletében szereplő „fekete listát” annak jogrendszereikbe történő átültetése és végrehajtása során; úgy véli, hogy a fekete lista feldarabolása a nemzeti jogszabályok különböző elemeibe zavart kelt a vállalkozásoknál, és az UCP irányelv alkalmazásának torzulásához vezethet; kéri a Bizottságot, hogy dolgozzon együtt a tagállamokkal azok nemzeti jogszabályainak kiigazításán annak érdekében, hogy a „fekete listák” a lehető legnagyobb mértékben láthatók és hasznosak legyenek a fogyasztók számára;

| 9. | sürgeti a tagállamokat, hogy vizsgálják át jogrendszereiket az UCP irányelv és az MCA irányelv átültetése során elfogadott szabályok, valamint a már meglévő nemzeti rendelkezések közötti lehetséges átfedések elkerülése céljából, nagyobb egyértelműséget biztosítva a fogyasztók és vállalkozások számára az átültetési folyamattal kapcsolatban; |
| --- | --- |

9.

sürgeti a tagállamokat, hogy vizsgálják át jogrendszereiket az UCP irányelv és az MCA irányelv átültetése során elfogadott szabályok, valamint a már meglévő nemzeti rendelkezések közötti lehetséges átfedések elkerülése céljából, nagyobb egyértelműséget biztosítva a fogyasztók és vállalkozások számára az átültetési folyamattal kapcsolatban;

| 10. | felhívja a tagállamokat, hogy összpontosítsák erőfeszítéseiket az UCP irányelv és az MCA irányelv megfelelő átültetésére, végrehajtására és érvényesítésére, valamint biztosítsák valamennyi vonatkozó nemzeti bírósági ítélet és európai bírósági határozat tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

10.

felhívja a tagállamokat, hogy összpontosítsák erőfeszítéseiket az UCP irányelv és az MCA irányelv megfelelő átültetésére, végrehajtására és érvényesítésére, valamint biztosítsák valamennyi vonatkozó nemzeti bírósági ítélet és európai bírósági határozat tiszteletben tartását;

| 11. | úgy véli, hogy a határon átnyúló ügyletekben a fogyasztókat és a vállalkozásokat gátolja az irányelvek tagállamok általi helytelen vagy késedelmes átültetése; |
| --- | --- |

11.

úgy véli, hogy a határon átnyúló ügyletekben a fogyasztókat és a vállalkozásokat gátolja az irányelvek tagállamok általi helytelen vagy késedelmes átültetése;

Végrehajtás és érvényesítés

| 12. | megállapítja, hogy egyes tagállamok úgy rendelkeztek, hogy csak bizonyos szabályozó testületek érvényesíthetik az UCP irányelv végrehajtása keretében elfogadott nemzeti szabályokat, és nem rendelkeztek a fogyasztók közvetlen jogorvoslati jogáról, akik ezért nem jogosultak a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokból eredő károk miatt keresettel élni; felhívja azon tagállamokat, amelyek még nem tettek így, hogy vizsgálják meg annak szükségességét, hogy a fogyasztókat közvetlen jogorvoslati joggal ruházzák fel annak biztosítása érdekében, hogy kellő védelemben részesüljenek a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokkal szemben; |
| --- | --- |

12.

megállapítja, hogy egyes tagállamok úgy rendelkeztek, hogy csak bizonyos szabályozó testületek érvényesíthetik az UCP irányelv végrehajtása keretében elfogadott nemzeti szabályokat, és nem rendelkeztek a fogyasztók közvetlen jogorvoslati jogáról, akik ezért nem jogosultak a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokból eredő károk miatt keresettel élni; felhívja azon tagállamokat, amelyek még nem tettek így, hogy vizsgálják meg annak szükségességét, hogy a fogyasztókat közvetlen jogorvoslati joggal ruházzák fel annak biztosítása érdekében, hogy kellő védelemben részesüljenek a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokkal szemben;

| 13. | üdvözli a Bizottság által a légitársaságokkal és csengőhangok árusításával kapcsolatban indított átfogó vizsgálatok (sweepek) (EU Airlines Sweep és EU Ringtones Sweep) eredményeit mint a belső piaci jogszabályok végrehajtásának és érvényesítésének hatékonyabb figyelemmel kísérése irányába tett első lépést; hangsúlyozza, hogy e tekintetben szükség van rendszeres időközönként tartott, kiterjedt ellenőrzések végzésére; felhívja a Bizottságot, hogy a Fogyasztóvédelmi Együttműködési Hálózattal együttműködésben gyűjtsön hasonló adatokat a belső piaci jogszabályok végrehajtásáról a belső piac egyéb kulcsfontosságú ágazataiban; |
| --- | --- |

13.

üdvözli a Bizottság által a légitársaságokkal és csengőhangok árusításával kapcsolatban indított átfogó vizsgálatok (sweepek) (EU Airlines Sweep és EU Ringtones Sweep) eredményeit mint a belső piaci jogszabályok végrehajtásának és érvényesítésének hatékonyabb figyelemmel kísérése irányába tett első lépést; hangsúlyozza, hogy e tekintetben szükség van rendszeres időközönként tartott, kiterjedt ellenőrzések végzésére; felhívja a Bizottságot, hogy a Fogyasztóvédelmi Együttműködési Hálózattal együttműködésben gyűjtsön hasonló adatokat a belső piaci jogszabályok végrehajtásáról a belső piac egyéb kulcsfontosságú ágazataiban;

| 14. | ösztönzi a Bizottságot, hogy dolgozzon ki a sweepekhez hasonló hatékonyabb végrehajtási ellenőrző eszközöket, hogy általuk javítani lehessen a fogyasztóvédelmi jogszabályok érvényesítését; kéri a Bizottságot, hogy fontolja meg a sweepeknek a fogyasztói eredménytábla ellenőrzési mechanizmusaiba történő beépítésének megvalósíthatóságát; |
| --- | --- |

14.

ösztönzi a Bizottságot, hogy dolgozzon ki a sweepekhez hasonló hatékonyabb végrehajtási ellenőrző eszközöket, hogy általuk javítani lehessen a fogyasztóvédelmi jogszabályok érvényesítését; kéri a Bizottságot, hogy fontolja meg a sweepeknek a fogyasztói eredménytábla ellenőrzési mechanizmusaiba történő beépítésének megvalósíthatóságát;

| 15. | felhívja a tagállamokat, hogy teljes mértékig működjenek együtt a Bizottsággal a bizottsági sweepek elvégzésében és nyomon követésében; |
| --- | --- |

15.

felhívja a tagállamokat, hogy teljes mértékig működjenek együtt a Bizottsággal a bizottsági sweepek elvégzésében és nyomon követésében;

| 16. | hangsúlyozza az ésszerű, naprakész és pontos adatok és információk fontosságát a fogyasztási cikkek piacainak megfelelő ellenőrzése érdekében; rámutat arra, hogy a vállalati és fogyasztói szervezetek kulcsszerepet játszanak ezen adatok szolgáltatásában; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza az ésszerű, naprakész és pontos adatok és információk fontosságát a fogyasztási cikkek piacainak megfelelő ellenőrzése érdekében; rámutat arra, hogy a vállalati és fogyasztói szervezetek kulcsszerepet játszanak ezen adatok szolgáltatásában;

| 17. | hangsúlyozza, hogy a belső piac működéséhez fontos a határokon átnyúló végrehajtás; felhívja a Bizottságot, hogy fejlessze tovább a Fogyasztóvédelmi Együttműködési Hálózat alkalmazását, hogy ezáltal javítani lehessen a határokon átnyúló jogérvényesítést; hangsúlyozza, hogy szükség van az Európai Fogyasztói Központok Hálózata ismertségének további növelésére; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy a belső piac működéséhez fontos a határokon átnyúló végrehajtás; felhívja a Bizottságot, hogy fejlessze tovább a Fogyasztóvédelmi Együttműködési Hálózat alkalmazását, hogy ezáltal javítani lehessen a határokon átnyúló jogérvényesítést; hangsúlyozza, hogy szükség van az Európai Fogyasztói Központok Hálózata ismertségének további növelésére;

| 18. | felhívja a tagállamokat, hogy szenteljenek elegendő személyzeti és pénzügyi erőforrást a határokon átnyúló végrehajtásra; |
| --- | --- |

18.

felhívja a tagállamokat, hogy szenteljenek elegendő személyzeti és pénzügyi erőforrást a határokon átnyúló végrehajtásra;

| 19. | felhívja a tagállamokat és a nemzeti igazságszolgáltatási hatóságokat, hogy erősítsék a határokon átnyúló együttműködést a megtévesztő adatbázis-szolgáltatásokkal kapcsolatban; |
| --- | --- |

19.

felhívja a tagállamokat és a nemzeti igazságszolgáltatási hatóságokat, hogy erősítsék a határokon átnyúló együttműködést a megtévesztő adatbázis-szolgáltatásokkal kapcsolatban;

| 20. | üdvözli a Bizottság azon kezdeményezését, hogy hozzanak létre nyilvánosan hozzáférhető adatbázist az UCP irányelv átültetése során elfogadott nemzeti intézkedésekről, a vonatkozó joggyakorlatról és egyéb kapcsolódó anyagokról; felhívja a Bizottságot, hogy vegye fel ebbe az adatbázisba a szakértői vizsgálati jelentéseket, amelyek az adatbázisban dokumentált esetek alapján egyedi cselekvési ajánlásokat fogalmaznak meg a jogérvényesítés javítása érdekében; továbbá felhívja a Bizottságot, hogy használja fel ezt az adatbázist egy „egységes hozzáférési pontként” működő weboldal létrehozására, ahonnan a vállalkozások és a fogyasztók is információkhoz juthatnak a tagállamokban hatályban lévő jogszabályokról; |
| --- | --- |

20.

üdvözli a Bizottság azon kezdeményezését, hogy hozzanak létre nyilvánosan hozzáférhető adatbázist az UCP irányelv átültetése során elfogadott nemzeti intézkedésekről, a vonatkozó joggyakorlatról és egyéb kapcsolódó anyagokról; felhívja a Bizottságot, hogy vegye fel ebbe az adatbázisba a szakértői vizsgálati jelentéseket, amelyek az adatbázisban dokumentált esetek alapján egyedi cselekvési ajánlásokat fogalmaznak meg a jogérvényesítés javítása érdekében; továbbá felhívja a Bizottságot, hogy használja fel ezt az adatbázist egy „egységes hozzáférési pontként” működő weboldal létrehozására, ahonnan a vállalkozások és a fogyasztók is információkhoz juthatnak a tagállamokban hatályban lévő jogszabályokról;

| 21. | felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy folytassanak tájékoztató kampányokat a fogyasztói jogok tudatosítása érdekében, nagyobb védelmet nyújtva a fogyasztóknak a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokkal és a megtévesztő összehasonlító reklámokkal szemben; |
| --- | --- |

21.

felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy folytassanak tájékoztató kampányokat a fogyasztói jogok tudatosítása érdekében, nagyobb védelmet nyújtva a fogyasztóknak a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokkal és a megtévesztő összehasonlító reklámokkal szemben;

| 22. | rámutat, hogy az átültetés, végrehajtás és érvényesítés ellenőrzése erőforrás-igényes feladat; ezért úgy véli, hogy megfelelő emberi erőforrásokat kell a Bizottság rendelkezésére bocsátani, hogy hatékonyabban felügyelje a végrehajtást; |
| --- | --- |

22.

rámutat, hogy az átültetés, végrehajtás és érvényesítés ellenőrzése erőforrás-igényes feladat; ezért úgy véli, hogy megfelelő emberi erőforrásokat kell a Bizottság rendelkezésére bocsátani, hogy hatékonyabban felügyelje a végrehajtást;

| 23. | felhívja a tagállamokat, hogy nemzeti szinten biztosítsanak a cégek számára elegendő iránymutatást; legjobb gyakorlatként kiemeli az Egyesült Királyság üzleti életért, vállalkozásokért és szabályozási reformért felelős minisztériuma által az Egyesült Királyság tisztességes kereskedelemért felelős hivatalával (UK Office for Fair Trade) együttműködésben megjelentetett „Fogyasztóvédelem a tisztességtelen kereskedelmi szabályozásokkal szemben: alapvető útmutató cégek számára” című kiadványát; |
| --- | --- |

23.

felhívja a tagállamokat, hogy nemzeti szinten biztosítsanak a cégek számára elegendő iránymutatást; legjobb gyakorlatként kiemeli az Egyesült Királyság üzleti életért, vállalkozásokért és szabályozási reformért felelős minisztériuma által az Egyesült Királyság tisztességes kereskedelemért felelős hivatalával (UK Office for Fair Trade) együttműködésben megjelentetett „Fogyasztóvédelem a tisztességtelen kereskedelmi szabályozásokkal szemben: alapvető útmutató cégek számára” című kiadványát;

| 24. | ragaszkodik ahhoz, hogy a Bizottság határidőre, 2011. június 12-ig terjessze be az UCP irányelv 18. cikke szerinti, átfogó végrehajtási jelentést, amely magában foglalja az MCA irányelvvel kapcsolatos tapasztalatokat is; |
| --- | --- |

24.

ragaszkodik ahhoz, hogy a Bizottság határidőre, 2011. június 12-ig terjessze be az UCP irányelv 18. cikke szerinti, átfogó végrehajtási jelentést, amely magában foglalja az MCA irányelvvel kapcsolatos tapasztalatokat is;

*

- *

| 25. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

25.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 149., 2005.6.11., 22. o.

(2)  HL L 376., 2006.12.27., 21. o.

(3)  HL L 290., 1997.10.23., 18. o.

(4)  HL L 250., 1984.9.19., 17. o.

(5)  HL L 364., 2004.12.9., 1. o.

(6)  HL L 166., 1998.6.11., 51. o.

(7)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0608.

(8)  HL C 321., 2003.12.31., 1. o.

---

| 24.2.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 46/31 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 46/31

---

A közös halászati politika és ökoszisztéma-alapú megközelítés a halászati gazdálkodásban

P6_TA(2009)0009

Az Európai Parlament 2009. január 13-i állásfoglalása a közös halászati politikáról és a halászati gazdálkodásban alkalmazott ökoszisztéma-alapú szemléletről (2008/2178(INI))

(2010/C 46 E/05)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az ENSZ 1982. december 10-i tengerjogi egyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 1982. december 10-i tengerjogi egyezményére,

| — | tekintettel a halászati erőforrások közös halászati politika (1) alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendeletre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a halászati erőforrások közös halászati politika (1) alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendeletre,

| — | tekintettel a Bizottság „A közös halászati politika szerepe az ökoszisztéma-alapú szemlélet tengergazdálkodásban való érvényesítésében” (COM(2008)0187) című közleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A közös halászati politika szerepe az ökoszisztéma-alapú szemlélet tengergazdálkodásban való érvényesítésében” (COM(2008)0187) című közleményére,

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Halászati Tanácsnak a fent említett bizottsági közleményről tartott 2008. szeptember 29-30-i ülésének következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Halászati Tanácsnak a fent említett bizottsági közleményről tartott 2008. szeptember 29-30-i ülésének következtetéseire,

| — | tekintettel az eljárási szabályzat 45. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az eljárási szabályzat 45. cikkére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A6-0485/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A6-0485/2008),

| A. | mivel minden földrajzi területen kölcsönhatásban áll egymással valamennyi élő szervezet (ember, növény, állat és mikroorganizmus), fizikai környezetük (talaj, víz, levegő) és az őket fenntartó természeti ciklusok, |
| --- | --- |

A.

mivel minden földrajzi területen kölcsönhatásban áll egymással valamennyi élő szervezet (ember, növény, állat és mikroorganizmus), fizikai környezetük (talaj, víz, levegő) és az őket fenntartó természeti ciklusok,

| B. | mivel az ökoszisztémákon belüli fejlemények, kölcsönhatások és változások közvetlen és gyakorta nem kívánt vagy előre nem látott hatást gyakorolnak a rendszeren belüli és kívüli elemekre egyaránt, és hasonlóképpen a rendszeren kívüli fejlemények is azonnal hatást gyakorolhatnak a rendszerre, |
| --- | --- |

B.

mivel az ökoszisztémákon belüli fejlemények, kölcsönhatások és változások közvetlen és gyakorta nem kívánt vagy előre nem látott hatást gyakorolnak a rendszeren belüli és kívüli elemekre egyaránt, és hasonlóképpen a rendszeren kívüli fejlemények is azonnal hatást gyakorolhatnak a rendszerre,

| C. | mivel a halászat ökoszisztéma-alapú megközelítése kínálja jelenleg a legjobb alapot az átfogó irányítási és döntéshozatali rendszerhez, amely figyelembe veszi az összes érdekelt felet és valamennyi érintett alkotóelemet, azok követelményeit és szükségleteit, valamint a rendszerre és annak kölcsönhatásaira gyakorolt jövőbeni hatásokat, |
| --- | --- |

C.

mivel a halászat ökoszisztéma-alapú megközelítése kínálja jelenleg a legjobb alapot az átfogó irányítási és döntéshozatali rendszerhez, amely figyelembe veszi az összes érdekelt felet és valamennyi érintett alkotóelemet, azok követelményeit és szükségleteit, valamint a rendszerre és annak kölcsönhatásaira gyakorolt jövőbeni hatásokat,

| D. | mivel az egyes tagállamok kizárólagos gazdasági övezetébe tartozó vizeken történő halászat nagy jelentőséggel bír a tagállamok szuverenitása és függetlensége szempontjából, különösen az élelmezés vonatkozásában, |
| --- | --- |

D.

mivel az egyes tagállamok kizárólagos gazdasági övezetébe tartozó vizeken történő halászat nagy jelentőséggel bír a tagállamok szuverenitása és függetlensége szempontjából, különösen az élelmezés vonatkozásában,

| E. | mivel az óceánokra és az azokat befolyásoló tényezőkre vonatkozó ismereteink még mindig korlátozottak, de elegendőek annak felismeréséhez, hogy az EU-ban és másutt sok kereskedelmi és nem kereskedelmi halállomány kimerült, és bár ez sok tényezővel magyarázható, az alapvető ok a legtöbb esetben a túlhalászás, |
| --- | --- |

E.

mivel az óceánokra és az azokat befolyásoló tényezőkre vonatkozó ismereteink még mindig korlátozottak, de elegendőek annak felismeréséhez, hogy az EU-ban és másutt sok kereskedelmi és nem kereskedelmi halállomány kimerült, és bár ez sok tényezővel magyarázható, az alapvető ok a legtöbb esetben a túlhalászás,

| F. | mivel a halászati erőforrások fenntarthatóságára vonatkozó tudományos kutatás előfeltétele az előítéleteken alapuló feltételezések elutasítása, következésképpen a halászati erőforrások felmérésének ökoszisztéma-alapú elemzésére vonatkozó javaslat csupán akkor lesz valóban ökoszisztéma-alapú, ha hitelesített tudományos adatokon alapul, |
| --- | --- |

F.

mivel a halászati erőforrások fenntarthatóságára vonatkozó tudományos kutatás előfeltétele az előítéleteken alapuló feltételezések elutasítása, következésképpen a halászati erőforrások felmérésének ökoszisztéma-alapú elemzésére vonatkozó javaslat csupán akkor lesz valóban ökoszisztéma-alapú, ha hitelesített tudományos adatokon alapul,

| G. | mivel az ökoszisztéma-alapú megközelítésnek tájékoztatási és döntéshozatali folyamatait tekintve dinamikusnak és rugalmasnak kell lennie, tekintettel arra, hogy újabb tudományos ismeretek és kölcsönhatások megjelenésével folyamatosan szükségessé válik annak kiigazítása, |
| --- | --- |

G.

mivel az ökoszisztéma-alapú megközelítésnek tájékoztatási és döntéshozatali folyamatait tekintve dinamikusnak és rugalmasnak kell lennie, tekintettel arra, hogy újabb tudományos ismeretek és kölcsönhatások megjelenésével folyamatosan szükségessé válik annak kiigazítása,

| H. | mivel a Bizottság COM(2008)0670 közleménye szerint a közösségi flottakapacitás csökkentésére irányuló erőfeszítések ellenére továbbra is nagy számban állapíthatóak meg súlyos és aggodalomra okot adó jogsértések a közös halászati politika szabályaival szemben, |
| --- | --- |

H.

mivel a Bizottság COM(2008)0670 közleménye szerint a közösségi flottakapacitás csökkentésére irányuló erőfeszítések ellenére továbbra is nagy számban állapíthatóak meg súlyos és aggodalomra okot adó jogsértések a közös halászati politika szabályaival szemben,

| I. | mivel a halászati erőforrások felmérése az állományok fenntarthatóságára irányul, és mivel ez a halászati tevékenység szempontjából alapvető fontosságú és a fenntarthatóság biztosítása a tagállamok feladata, |
| --- | --- |

I.

mivel a halászati erőforrások felmérése az állományok fenntarthatóságára irányul, és mivel ez a halászati tevékenység szempontjából alapvető fontosságú és a fenntarthatóság biztosítása a tagállamok feladata,

| J. | mivel a fenntartható fejlődésről szóló, 2002-ben Johannesburgban megrendezett csúcstalálkozó összes résztvevő állama által elfogadott, a halászati politikára vonatkozó fő cél a maximális fenntartható fogásmennyiség elérése, |
| --- | --- |

J.

mivel a fenntartható fejlődésről szóló, 2002-ben Johannesburgban megrendezett csúcstalálkozó összes résztvevő állama által elfogadott, a halászati politikára vonatkozó fő cél a maximális fenntartható fogásmennyiség elérése,

| K. | mivel a halászati iparágban tapasztalható jelentős bevételcsökkenés oka egyrészt sok kereskedelmi értékkel bíró halállomány kimerülése, ami miatt szükségessé vált a halászati tevékenységekre vonatkozó korlátozások bevezetése, másrészt az első eladási árak stagnálása, illetve visszaesése, amit a termelési tényezők (a gázolaj és a benzin) exponenciális növekedése kísért, amely helyzet még súlyosabb azokban az országokban, ahol magasabbak a költségek, mivel a más országokban elfogadottakhoz képest az iparágat támogató intézkedések hiányoznak vagy nem megfelelőek, |
| --- | --- |

K.

mivel a halászati iparágban tapasztalható jelentős bevételcsökkenés oka egyrészt sok kereskedelmi értékkel bíró halállomány kimerülése, ami miatt szükségessé vált a halászati tevékenységekre vonatkozó korlátozások bevezetése, másrészt az első eladási árak stagnálása, illetve visszaesése, amit a termelési tényezők (a gázolaj és a benzin) exponenciális növekedése kísért, amely helyzet még súlyosabb azokban az országokban, ahol magasabbak a költségek, mivel a más országokban elfogadottakhoz képest az iparágat támogató intézkedések hiányoznak vagy nem megfelelőek,

| L. | mivel a Bizottság javaslatot tett a közös halászati politika reformjának lehetőségéről szóló vita elindítására, |
| --- | --- |

L.

mivel a Bizottság javaslatot tett a közös halászati politika reformjának lehetőségéről szóló vita elindítására,

| 1. | üdvözli a Bizottság fenti közleményét, és hangsúlyozza, hogy e kezdeményezés hozzájárul annak biztosításához, hogy halászati erőforrások kiaknázása társadalmi, környezeti és gazdasági szempontból fenntartható feltételeket teremtve történjék; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a Bizottság fenti közleményét, és hangsúlyozza, hogy e kezdeményezés hozzájárul annak biztosításához, hogy halászati erőforrások kiaknázása társadalmi, környezeti és gazdasági szempontból fenntartható feltételeket teremtve történjék;

| 2. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a halászati gazdálkodás ökoszisztéma-alapú megközelítése dinamikus és rugalmas irányítási, kölcsönös tanulási és kutatási rendszert eredményezzen, amelybe beilleszthetők az előre nem látható tényezőkből, hatásokból vagy más jövőbeli tudományos eredményekből származó további változók; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a halászati gazdálkodás ökoszisztéma-alapú megközelítése dinamikus és rugalmas irányítási, kölcsönös tanulási és kutatási rendszert eredményezzen, amelybe beilleszthetők az előre nem látható tényezőkből, hatásokból vagy más jövőbeli tudományos eredményekből származó további változók;

| 3. | ebben az összefüggésben felhívja a Bizottságot, hogy javaslatába foglaljon bele olyan módszereket és eszközöket, amelyek lehetővé teszik a kölcsönös információ- és adatcserét, valamint a folyamatos tanulási folyamatot valamennyi érdekelt fél számára, annak érdekében, hogy közösen továbbfejleszthessék az ökoszisztéma-alapú megközelítést azzal a céllal, hogy annak előnyeit mindenkinek megmutathassák és bizonyíthassák; |
| --- | --- |

3.

ebben az összefüggésben felhívja a Bizottságot, hogy javaslatába foglaljon bele olyan módszereket és eszközöket, amelyek lehetővé teszik a kölcsönös információ- és adatcserét, valamint a folyamatos tanulási folyamatot valamennyi érdekelt fél számára, annak érdekében, hogy közösen továbbfejleszthessék az ökoszisztéma-alapú megközelítést azzal a céllal, hogy annak előnyeit mindenkinek megmutathassák és bizonyíthassák;

| 4. | rámutat arra, hogy a halászat az emberek élelmezésének és túlélésének biztosítására irányuló létfontosságú tevékenység, és úgy véli, hogy ez minden halászati politika elsődleges célja; |
| --- | --- |

4.

rámutat arra, hogy a halászat az emberek élelmezésének és túlélésének biztosítására irányuló létfontosságú tevékenység, és úgy véli, hogy ez minden halászati politika elsődleges célja;

| 5. | felhívja a figyelmet arra, hogy a halászati ágazat gazdasági, társadalmi és kulturális szempontból alapvető fontosságú az EU egyes part menti közösségeiben; |
| --- | --- |

5.

felhívja a figyelmet arra, hogy a halászati ágazat gazdasági, társadalmi és kulturális szempontból alapvető fontosságú az EU egyes part menti közösségeiben;

| 6. | megerősíti, hogy a közös halászati politikának a halászati ágazat modernizációját és fenntartható fejlődését kell elősegítenie, biztosítva annak társadalmi-gazdasági életképességét és a halászati források fenntarthatóságát, valamint garantálva a népesség halászati termékekkel történő ellátását, az élelmiszer-szuverenitást és -biztonságot, a munkahelyek megőrzését és a halászok életkörülményeinek javulását; |
| --- | --- |

6.

megerősíti, hogy a közös halászati politikának a halászati ágazat modernizációját és fenntartható fejlődését kell elősegítenie, biztosítva annak társadalmi-gazdasági életképességét és a halászati források fenntarthatóságát, valamint garantálva a népesség halászati termékekkel történő ellátását, az élelmiszer-szuverenitást és -biztonságot, a munkahelyek megőrzését és a halászok életkörülményeinek javulását;

| 7. | úgy véli, hogy minden halászati politikának számos – társadalmi, környezeti és gazdasági – tényezőt kell figyelembe vennie, ami integrált és kiegyensúlyozott megközelítést igényel, és nem egyeztethető össze olyan felfogással, amely előzetesen meghatározott fontossági sorrend alapján rangsorolja a különböző tényezőket; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy minden halászati politikának számos – társadalmi, környezeti és gazdasági – tényezőt kell figyelembe vennie, ami integrált és kiegyensúlyozott megközelítést igényel, és nem egyeztethető össze olyan felfogással, amely előzetesen meghatározott fontossági sorrend alapján rangsorolja a különböző tényezőket;

| 8. | hangsúlyozza, hogy a közös halászati politika saját céljaira való tekintettel nem rendelhető alá más, már meghatározott közösségi politikáknak; ellenkezőleg, úgy véli, hogy éppen ez utóbbi politikáknak kell védeniük és integrálniuk a halászati politika céljait; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy a közös halászati politika saját céljaira való tekintettel nem rendelhető alá más, már meghatározott közösségi politikáknak; ellenkezőleg, úgy véli, hogy éppen ez utóbbi politikáknak kell védeniük és integrálniuk a halászati politika céljait;

| 9. | rámutat arra, hogy egy adott part menti térség fenntartható fejlődése érdekében szükség van a környezeti, természeti, és emberi tényezők közötti kölcsönhatás felértékelésére és a halászközösségek életminőségének javítására; megerősíti, hogy a halászati politikának abból kell kiindulnia, hogy az ökoszisztémák fenntarthatósága és a szerves részüket képező halászközösségek jóléte között kölcsönös függőségi viszony áll fenn; |
| --- | --- |

9.

rámutat arra, hogy egy adott part menti térség fenntartható fejlődése érdekében szükség van a környezeti, természeti, és emberi tényezők közötti kölcsönhatás felértékelésére és a halászközösségek életminőségének javítására; megerősíti, hogy a halászati politikának abból kell kiindulnia, hogy az ökoszisztémák fenntarthatósága és a szerves részüket képező halászközösségek jóléte között kölcsönös függőségi viszony áll fenn;

| 10. | hangsúlyozza ebben az összefüggésben, hogy szükség van a kisüzemi part menti halászat és a kisipari halászat sajátosságainak és fontosságának felismerésére; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza ebben az összefüggésben, hogy szükség van a kisüzemi part menti halászat és a kisipari halászat sajátosságainak és fontosságának felismerésére;

| 11. | hangsúlyozza következésképpen, hogy az egyes tagállamok élelmiszerigényének kielégítése, a stratégiai halászati iparág és a halászközösségek életképességének védelmezése és a tengeri ökoszisztémák fenntarthatósága nem összeegyeztethetetlen célok; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza következésképpen, hogy az egyes tagállamok élelmiszerigényének kielégítése, a stratégiai halászati iparág és a halászközösségek életképességének védelmezése és a tengeri ökoszisztémák fenntarthatósága nem összeegyeztethetetlen célok;

| 12. | úgy véli, hogy a halállomány világszerte megfelelő szinten tartása érdekében meg kell határozni, hogy a halászok legfeljebb hány napot tölthetnek a tengeren; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy a halállomány világszerte megfelelő szinten tartása érdekében meg kell határozni, hogy a halászok legfeljebb hány napot tölthetnek a tengeren;

| 13. | rámutat, hogy az ökoszisztéma-alapú megközelítés alkalmazása a tengergazdálkodásban szükségessé teszi a multidiszciplináris és ágazatközi fellépést, amely magában foglalja a tengeri ökoszisztémákra hatással lévő, a halászati ágazatban elfogadott politikákon messze túlmenő és azokat megelőző különféle intézkedéseket és politikákat, aminek hiányában lehetetlen lesz megvalósítani az e megközelítés vonatkozásában kitűzött célokat; |
| --- | --- |

13.

rámutat, hogy az ökoszisztéma-alapú megközelítés alkalmazása a tengergazdálkodásban szükségessé teszi a multidiszciplináris és ágazatközi fellépést, amely magában foglalja a tengeri ökoszisztémákra hatással lévő, a halászati ágazatban elfogadott politikákon messze túlmenő és azokat megelőző különféle intézkedéseket és politikákat, aminek hiányában lehetetlen lesz megvalósítani az e megközelítés vonatkozásában kitűzött célokat;

| 14. | megerősíti, hogy szükség van a tengeri ökoszisztémák fenntarthatóságát és a halászati erőforrások alakulását, valamint ezáltal a halászati tevékenységet alapvetően befolyásoló számos különböző tényező vizsgálatára és az azokat érintő intézkedések meghozatalára, például a part menti és nyílt tengeri környezetszennyezés, az ipari és mezőgazdasági szennyvizek, a folyómedrek megváltoztatása, a mélytengeri kotrások, a kikötői tevékenység, a tengeri szállítás és a turizmus kérdésében; |
| --- | --- |

14.

megerősíti, hogy szükség van a tengeri ökoszisztémák fenntarthatóságát és a halászati erőforrások alakulását, valamint ezáltal a halászati tevékenységet alapvetően befolyásoló számos különböző tényező vizsgálatára és az azokat érintő intézkedések meghozatalára, például a part menti és nyílt tengeri környezetszennyezés, az ipari és mezőgazdasági szennyvizek, a folyómedrek megváltoztatása, a mélytengeri kotrások, a kikötői tevékenység, a tengeri szállítás és a turizmus kérdésében;

| 15. | hangsúlyozza, hogy jelentős különbségek vannak a különböző tengeri övezetek és a bennük rejlő halászati erőforrások, a különböző flották és az általuk használt felszerelés, valamint ezeknek az ökoszisztémára kifejtett hatása tekintetében, ami változatos, célzott, az egyes esetekre szabott halászati gazdálkodási intézkedéseket követel meg, mint amilyen a hálók műszaki átalakítása, bizonyos halászterületek lezárása és a halászati erőkifejtés csökkentése; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy jelentős különbségek vannak a különböző tengeri övezetek és a bennük rejlő halászati erőforrások, a különböző flották és az általuk használt felszerelés, valamint ezeknek az ökoszisztémára kifejtett hatása tekintetében, ami változatos, célzott, az egyes esetekre szabott halászati gazdálkodási intézkedéseket követel meg, mint amilyen a hálók műszaki átalakítása, bizonyos halászterületek lezárása és a halászati erőkifejtés csökkentése;

| 16. | hangsúlyozza az olyan mechanizmusok alkalmazásának szükségességét, amelyek támogatják vagy kárpótolják a többéves helyreállítási és gazdálkodási tervek, illetve az ökoszisztéma védelmére irányuló intézkedések gazdasági és társadalmi következményei által hátrányosan érintett halászokat; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza az olyan mechanizmusok alkalmazásának szükségességét, amelyek támogatják vagy kárpótolják a többéves helyreállítási és gazdálkodási tervek, illetve az ökoszisztéma védelmére irányuló intézkedések gazdasági és társadalmi következményei által hátrányosan érintett halászokat;

| 17. | rámutat arra, hogy a tengergazdálkodás globális, interdiszciplináris és ágazatközi megközelítésének szükségszerűen fokozatos alkalmazása megköveteli a tudományos ismeretek folyamatos bővítését és elmélyítését annak biztosítása érdekében, hogy az alkalmazott intézkedések hitelesített tudományos adatokon alapuljanak; |
| --- | --- |

17.

rámutat arra, hogy a tengergazdálkodás globális, interdiszciplináris és ágazatközi megközelítésének szükségszerűen fokozatos alkalmazása megköveteli a tudományos ismeretek folyamatos bővítését és elmélyítését annak biztosítása érdekében, hogy az alkalmazott intézkedések hitelesített tudományos adatokon alapuljanak;

| 18. | felhívja a figyelmet annak szükségességére, hogy a Bizottság beillessze a halászati ágazatot egy valódi, a tengeri környezet megőrzését szolgáló, ágazatközi terv kereteibe, összhangban a „tengervédelmi stratégiáról” szóló keretirányelv (2), az új európai tengerpolitika környezeti alappillérének rendelkezéseivel; |
| --- | --- |

18.

felhívja a figyelmet annak szükségességére, hogy a Bizottság beillessze a halászati ágazatot egy valódi, a tengeri környezet megőrzését szolgáló, ágazatközi terv kereteibe, összhangban a „tengervédelmi stratégiáról” szóló keretirányelv (2), az új európai tengerpolitika környezeti alappillérének rendelkezéseivel;

| 19. | hangsúlyozza, hogy a tudományos halászati kutatás a halászati gazdálkodás alapvető eszköze, amely nélkülözhetetlen a halászati erőforrások alakulását befolyásoló tényezők azonosításához, mennyiségi elemzések elvégzéséhez, az állományok alakulásának előrejelzését lehetővé tevő modellek kifejlesztéséhez, valamint a halászati eszközök, a flották, továbbá a halászok munkakörülményeinek és biztonsági feltételeinek javításához, a halászok ismereteinek és tapasztalatainak felhasználásával; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy a tudományos halászati kutatás a halászati gazdálkodás alapvető eszköze, amely nélkülözhetetlen a halászati erőforrások alakulását befolyásoló tényezők azonosításához, mennyiségi elemzések elvégzéséhez, az állományok alakulásának előrejelzését lehetővé tevő modellek kifejlesztéséhez, valamint a halászati eszközök, a flották, továbbá a halászok munkakörülményeinek és biztonsági feltételeinek javításához, a halászok ismereteinek és tapasztalatainak felhasználásával;

| 20. | olyan tudományos vizsgálatok elvégzését javasolja, amelyek képesek azonosítani a halászat által kiaknázott tengeri fajok új térhódításait az éghajlati változások következtében a vizek fizikai-kémiai paramétereiben végbement változások hatásainak fényében; úgy véli, hogy ezeknek a tanulmányoknak kell alapul szolgálniuk némely, jelenleg érvényben lévő, a halállomány visszaállítását szorgalmazó terv újrafogalmazásához, mint amilyen az Ibériai-félsziget mentén a déli szürke tőkehal és a norvég homár állományának visszaállítására vonatkozó terv; |
| --- | --- |

20.

olyan tudományos vizsgálatok elvégzését javasolja, amelyek képesek azonosítani a halászat által kiaknázott tengeri fajok új térhódításait az éghajlati változások következtében a vizek fizikai-kémiai paramétereiben végbement változások hatásainak fényében; úgy véli, hogy ezeknek a tanulmányoknak kell alapul szolgálniuk némely, jelenleg érvényben lévő, a halállomány visszaállítását szorgalmazó terv újrafogalmazásához, mint amilyen az Ibériai-félsziget mentén a déli szürke tőkehal és a norvég homár állományának visszaállítására vonatkozó terv;

| 21. | felhívja a figyelmet arra, hogy szükséges a legfenyegetettebb fajok állományainak újbóli feltöltésére irányuló, az akvakultúrát vizsgáló kutatási projektek létrehozása; |
| --- | --- |

21.

felhívja a figyelmet arra, hogy szükséges a legfenyegetettebb fajok állományainak újbóli feltöltésére irányuló, az akvakultúrát vizsgáló kutatási projektek létrehozása;

| 22. | úgy véli, hogy ebben a tekintetben szükség van az emberi erőforrás képzésére fordított beruházásokra, megfelelő pénzügyi források biztosítására és a tagállamok különböző közintézményei közötti együttműködés elősegítésére; |
| --- | --- |

22.

úgy véli, hogy ebben a tekintetben szükség van az emberi erőforrás képzésére fordított beruházásokra, megfelelő pénzügyi források biztosítására és a tagállamok különböző közintézményei közötti együttműködés elősegítésére;

| 23. | rámutat arra, hogy a tudományos kutatásnak figyelembe kell vennie a halászati tevékenység társadalmi, környezeti és gazdasági összetevőit; alapvető fontosságúnak tartja a különböző halászati gazdálkodási rendszerek, illetve eszközök foglalkoztatásra és a halászközösségek alakulására gyakorolt hatásának elemzését; |
| --- | --- |

23.

rámutat arra, hogy a tudományos kutatásnak figyelembe kell vennie a halászati tevékenység társadalmi, környezeti és gazdasági összetevőit; alapvető fontosságúnak tartja a különböző halászati gazdálkodási rendszerek, illetve eszközök foglalkoztatásra és a halászközösségek alakulására gyakorolt hatásának elemzését;

| 24. | rámutat arra, hogy mivel a halászat egy megújuló természeti erőforrást kiaknázó tevékenység, a halászati gazdálkodás elsődleges és legfőbb feladata az összes halászati erőkifejtésnek a fent említett 2002-es johannesburgi csúcs céljainak elérését biztosító közvetlen vagy közvetett ellenőrzése; |
| --- | --- |

24.

rámutat arra, hogy mivel a halászat egy megújuló természeti erőforrást kiaknázó tevékenység, a halászati gazdálkodás elsődleges és legfőbb feladata az összes halászati erőkifejtésnek a fent említett 2002-es johannesburgi csúcs céljainak elérését biztosító közvetlen vagy közvetett ellenőrzése;

| 25. | sürgeti a Bizottságot, hogy gondolja át a tengeri erőforrások kezelésének legfőbb eszközeként alkalmazott, a teljes kifogható mennyiségen (TAC) és a kvótákon alapuló jelenlegi rendszert, valamint ennek célravezetőségét, tekintettel a jelenlegi halászati korlátozásokra; |
| --- | --- |

25.

sürgeti a Bizottságot, hogy gondolja át a tengeri erőforrások kezelésének legfőbb eszközeként alkalmazott, a teljes kifogható mennyiségen (TAC) és a kvótákon alapuló jelenlegi rendszert, valamint ennek célravezetőségét, tekintettel a jelenlegi halászati korlátozásokra;

| 26. | sürgeti a Bizottságot, hogy szigorúbb ellenőrző és felügyeleti rendszereket alkalmazzon a halászati kirakodóhelyeket, a jogellenes fogásokat valamint a járulékos halfogás tengerbe való visszaengedését illetően; |
| --- | --- |

26.

sürgeti a Bizottságot, hogy szigorúbb ellenőrző és felügyeleti rendszereket alkalmazzon a halászati kirakodóhelyeket, a jogellenes fogásokat valamint a járulékos halfogás tengerbe való visszaengedését illetően;

| 27. | úgy véli, hogy az előbb említett intézkedések alapvető fontossággal bírnak arra nézve, hogy az illetékes tudományos szervek helyesen értékelhessék a halászati erőforrások állapotát; |
| --- | --- |

27.

úgy véli, hogy az előbb említett intézkedések alapvető fontossággal bírnak arra nézve, hogy az illetékes tudományos szervek helyesen értékelhessék a halászati erőforrások állapotát;

| 28. | elismeri, hogy a teljes kifogható mennyiségen (TAC) alapuló jelenlegi halászati gazdálkodási eszközök közvetlen hatással vannak a fogásmennyiségre és közvetett hatást gyakorolnak a halászati erőkifejtésre; úgy véli azonban, hogy a módszer hatékonyabb működése érdekében a halászati erőkifejtés ellenőrzésére van szükség; kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a különböző halászati gazdálkodási eszközöket, ügyelve azonban arra, hogy addig ne változtassa meg a jelenlegi eszközöket, amíg nem javasol egy, a jelenlegi halászati erőforrások megfelelőbb kiaknázását biztosító alternatívát; |
| --- | --- |

28.

elismeri, hogy a teljes kifogható mennyiségen (TAC) alapuló jelenlegi halászati gazdálkodási eszközök közvetlen hatással vannak a fogásmennyiségre és közvetett hatást gyakorolnak a halászati erőkifejtésre; úgy véli azonban, hogy a módszer hatékonyabb működése érdekében a halászati erőkifejtés ellenőrzésére van szükség; kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a különböző halászati gazdálkodási eszközöket, ügyelve azonban arra, hogy addig ne változtassa meg a jelenlegi eszközöket, amíg nem javasol egy, a jelenlegi halászati erőforrások megfelelőbb kiaknázását biztosító alternatívát;

| 29. | hangsúlyozza, hogy a TAC flották és halászati eszközök szerinti, a viszonylagos stabilitás elvének tiszteletben tartásával történő elosztása a tagállamok kizárólagos hatáskörébe tartozik; úgy véli, hogy a kvóták elosztásánál minden tagállamban figyelembe kell venni az eszköz típusát (vonóháló és más eszközök) és az ahhoz kapcsolódó fogásmennyiséget; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza, hogy a TAC flották és halászati eszközök szerinti, a viszonylagos stabilitás elvének tiszteletben tartásával történő elosztása a tagállamok kizárólagos hatáskörébe tartozik; úgy véli, hogy a kvóták elosztásánál minden tagállamban figyelembe kell venni az eszköz típusát (vonóháló és más eszközök) és az ahhoz kapcsolódó fogásmennyiséget;

| 30. | komoly aggodalmát fejezi ki a közös halászati politika minden olyan esetleges módosítása iránt, amely a halászati tevékenység koncentrációját segítené elő, különös tekintettel az erőforrásokhoz való hozzáférésre; |
| --- | --- |

30.

komoly aggodalmát fejezi ki a közös halászati politika minden olyan esetleges módosítása iránt, amely a halászati tevékenység koncentrációját segítené elő, különös tekintettel az erőforrásokhoz való hozzáférésre;

| 31. | rámutat, hogy a kvóták korlátozott számú szereplő közötti elosztása és koncentrációja nem feltétlenül jelenti a halászati erőkifejtés csökkentését, csupán a halászati erőforrások kiaknázásának koncentrációját; |
| --- | --- |

31.

rámutat, hogy a kvóták korlátozott számú szereplő közötti elosztása és koncentrációja nem feltétlenül jelenti a halászati erőkifejtés csökkentését, csupán a halászati erőforrások kiaknázásának koncentrációját;

| 32. | üdvözli az EU egyes legkülső régióiban a flotta megújítását szolgáló támogatás irányában tapasztalható pozitív diszkriminációt, és alapvető fontosságúnak tartja, hogy ezek a támogatások a jelenlegi, 2007–2013-as pénzügyi keretet követően is fennmaradjanak abból a célból, hogy ezt követően is biztosítani lehessen a halászat fenntartható és környezetbarát formáját; |
| --- | --- |

32.

üdvözli az EU egyes legkülső régióiban a flotta megújítását szolgáló támogatás irányában tapasztalható pozitív diszkriminációt, és alapvető fontosságúnak tartja, hogy ezek a támogatások a jelenlegi, 2007–2013-as pénzügyi keretet követően is fennmaradjanak abból a célból, hogy ezt követően is biztosítani lehessen a halászat fenntartható és környezetbarát formáját;

| 33. | rendkívül fontosnak tartja a legalább 12 mérföldes saját területi övezetbe tartozó vizekhez való hozzáférés korlátozásának fenntartását, a part menti tengeri ökoszisztémák fenntarthatósága, a hagyományos halászati tevékenység és a halászközösségek fennmaradása érdekében; szorgalmazza, hogy ez a korlátozás állandó jellegű legyen; |
| --- | --- |

33.

rendkívül fontosnak tartja a legalább 12 mérföldes saját területi övezetbe tartozó vizekhez való hozzáférés korlátozásának fenntartását, a part menti tengeri ökoszisztémák fenntarthatósága, a hagyományos halászati tevékenység és a halászközösségek fennmaradása érdekében; szorgalmazza, hogy ez a korlátozás állandó jellegű legyen;

| 34. | szorgalmazza, hogy a legkülső régiók kizárólagos gazdasági övezetébe tartozó terület állandó jelleggel „kizárólagos hozzáférési övezetnek” minősüljön a tengeri ökoszisztémák, a halászati tevékenység és a halászközösségek fenntarthatósága érdekében; |
| --- | --- |

34.

szorgalmazza, hogy a legkülső régiók kizárólagos gazdasági övezetébe tartozó terület állandó jelleggel „kizárólagos hozzáférési övezetnek” minősüljön a tengeri ökoszisztémák, a halászati tevékenység és a halászközösségek fenntarthatósága érdekében;

| 35. | úgy véli, hogy nem elegendő, ha a halászati erőkifejtést egységes módon, a flották és a halászati felszerelések közti különbségek figyelembe vétele nélkül mérik; úgy véli, hogy a halászati erőkifejtés szabályozásakor figyelembe kell venni a fajok sokféleségét, a különböző halászati felszereléseket és a fogásmennyiségnek az egyes fajok állományára gyakorolt hatását; |
| --- | --- |

35.

úgy véli, hogy nem elegendő, ha a halászati erőkifejtést egységes módon, a flották és a halászati felszerelések közti különbségek figyelembe vétele nélkül mérik; úgy véli, hogy a halászati erőkifejtés szabályozásakor figyelembe kell venni a fajok sokféleségét, a különböző halászati felszereléseket és a fogásmennyiségnek az egyes fajok állományára gyakorolt hatását;

| 36. | úgy véli, hogy a kw/nap alapú halászati erőkifejtés-kalkuláció csupán a vonóhálóval végzett halászat esetében használható, azonban a többi halászati eszköz esetében nem megfelelő; |
| --- | --- |

36.

úgy véli, hogy a kw/nap alapú halászati erőkifejtés-kalkuláció csupán a vonóhálóval végzett halászat esetében használható, azonban a többi halászati eszköz esetében nem megfelelő;

| 37. | úgy véli, hogy a területi korlátozások (zárt vagy védett területek, mint például a védett tengeri területek) multidiszciplináris tudományos alapokat igényelnek, különösen az ökoszisztémára ténylegesen befolyással lévő különféle tevékenységek és tényezők hatását, valamint az ilyen korlátozások végrehajtásának tényleges hozadékát illetően, melynek részeként alapos, célirányos vizsgálatokat kell végezni ezeknek a halászközösségekre gyakorolt környezeti és társadalmi-gazdasági hatásáról; |
| --- | --- |

37.

úgy véli, hogy a területi korlátozások (zárt vagy védett területek, mint például a védett tengeri területek) multidiszciplináris tudományos alapokat igényelnek, különösen az ökoszisztémára ténylegesen befolyással lévő különféle tevékenységek és tényezők hatását, valamint az ilyen korlátozások végrehajtásának tényleges hozadékát illetően, melynek részeként alapos, célirányos vizsgálatokat kell végezni ezeknek a halászközösségekre gyakorolt környezeti és társadalmi-gazdasági hatásáról;

| 38. | megállapítja, hogy a halászati kapacitás korlátozásaira főleg a hajók leselejtezésének ösztönzése nyomán került sor, de e korlátozásokat az egyes tagállamok nem egységesen alkalmazták; hangsúlyozza, hogy ennek következtében az egyes nemzeti flották halászati erőforrásokhoz rendelése során figyelembe kell venni a halászati erőkifejtés eddigi csökkentését; |
| --- | --- |

38.

megállapítja, hogy a halászati kapacitás korlátozásaira főleg a hajók leselejtezésének ösztönzése nyomán került sor, de e korlátozásokat az egyes tagállamok nem egységesen alkalmazták; hangsúlyozza, hogy ennek következtében az egyes nemzeti flották halászati erőforrásokhoz rendelése során figyelembe kell venni a halászati erőkifejtés eddigi csökkentését;

| 39. | úgy véli, hogy helytelen és indokolatlan az a hajók különbségtétel nélküli leselejtezését ösztönző politika, amely figyelmen kívül hagyja a flották sajátos jellemzőit, az egyes tagállamok fogyasztásához viszonyított halászati forrásokat és szükségleteket, valamint a gazdasági-társadalmi hatásokat; |
| --- | --- |

39.

úgy véli, hogy helytelen és indokolatlan az a hajók különbségtétel nélküli leselejtezését ösztönző politika, amely figyelmen kívül hagyja a flották sajátos jellemzőit, az egyes tagállamok fogyasztásához viszonyított halászati forrásokat és szükségleteket, valamint a gazdasági-társadalmi hatásokat;

| 40. | ezért úgy véli, hogy a megfelelő, célzott intézkedések meghozatala érdekében a halászati gazdálkodás területén az egyik legfontosabb feladat annak tudományos felmérése, hogy léteznek-e túlméretezett flották és túlhalászott halászati források, és ha igen, melyek ezek; |
| --- | --- |

40.

ezért úgy véli, hogy a megfelelő, célzott intézkedések meghozatala érdekében a halászati gazdálkodás területén az egyik legfontosabb feladat annak tudományos felmérése, hogy léteznek-e túlméretezett flották és túlhalászott halászati források, és ha igen, melyek ezek;

| 41. | megjegyzi, hogy a 2371/2002/EK tanácsi rendelet meghatározása szerint az elővigyázatos megközelítés a halászati gazdálkodásban azt jelenti, hogy a „a megfelelő tudományos információ hiánya nem lehet ok a célfajok, a járulékos vagy függő fajok, valamint a nem célfajok és környezetük védelmére irányuló gazdálkodási intézkedések meghozatalának elhalasztására”; |
| --- | --- |

41.

megjegyzi, hogy a 2371/2002/EK tanácsi rendelet meghatározása szerint az elővigyázatos megközelítés a halászati gazdálkodásban azt jelenti, hogy a „a megfelelő tudományos információ hiánya nem lehet ok a célfajok, a járulékos vagy függő fajok, valamint a nem célfajok és környezetük védelmére irányuló gazdálkodási intézkedések meghozatalának elhalasztására”;

| 42. | ismételten megerősíti a halászati gazdálkodás nyomon követésének fontosságát, ami a tagállamok hatáskörébe tartozik; |
| --- | --- |

42.

ismételten megerősíti a halászati gazdálkodás nyomon követésének fontosságát, ami a tagállamok hatáskörébe tartozik;

| 43. | felszólít a tagállamok kizárólagos gazdasági övezeteinek felügyeletét, nyomon követését és ellenőrzését szolgáló saját eszközök elhelyezésére és modernizálására, tekintettel a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemre, a tengeri biztonság növelésére és a tengeri ökoszisztémák védelmére; |
| --- | --- |

43.

felszólít a tagállamok kizárólagos gazdasági övezeteinek felügyeletét, nyomon követését és ellenőrzését szolgáló saját eszközök elhelyezésére és modernizálására, tekintettel a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemre, a tengeri biztonság növelésére és a tengeri ökoszisztémák védelmére;

| 44. | alapvető fontosságúnak véli a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat ellen eddig meghozott intézkedések alkalmazását, és felhívja a tagállamokat ellenőrzési mechanizmusaik megerősítésére; |
| --- | --- |

44.

alapvető fontosságúnak véli a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat ellen eddig meghozott intézkedések alkalmazását, és felhívja a tagállamokat ellenőrzési mechanizmusaik megerősítésére;

| 45. | sürgeti a Bizottságot, hogy javasoljon intézkedéseket annak érdekében, hogy a belső piacon értékesített importált halászati termékekre ugyanazok a követelmények vonatkozzanak, mint az egyes tagállamok halászati termékeire; |
| --- | --- |

45.

sürgeti a Bizottságot, hogy javasoljon intézkedéseket annak érdekében, hogy a belső piacon értékesített importált halászati termékekre ugyanazok a követelmények vonatkozzanak, mint az egyes tagállamok halászati termékeire;

| 46. | megismétli, hogy a szelektivitás növelése érdekében folyamatosan javítani kell a halászati felszerelések minőségét, ami fontos tényező lesz a járulékos halfogások és ezek környezeti hatásának csökkentésében; felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki konkrét politikai eszközöket, amelyek arra ösztönzik a halászokat, hogy minden intézkedést megtegyenek annak érdekében, hogy a lehető legjobban visszaszorítsák járulékos halfogásaikat; |
| --- | --- |

46.

megismétli, hogy a szelektivitás növelése érdekében folyamatosan javítani kell a halászati felszerelések minőségét, ami fontos tényező lesz a járulékos halfogások és ezek környezeti hatásának csökkentésében; felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki konkrét politikai eszközöket, amelyek arra ösztönzik a halászokat, hogy minden intézkedést megtegyenek annak érdekében, hogy a lehető legjobban visszaszorítsák járulékos halfogásaikat;

| 47. | úgy véli, hogy az ipari vonóháló bevezetése a halászati állománypusztulás növekedését eredményezte, ami az eszköz tekintetében külön felügyeleti intézkedések bevezetését tette szükségessé, például a halászati területekre alkalmazott korlátozások fenntartása révén (a parthoz való közelség vagy a parttól való távolság); |
| --- | --- |

47.

úgy véli, hogy az ipari vonóháló bevezetése a halászati állománypusztulás növekedését eredményezte, ami az eszköz tekintetében külön felügyeleti intézkedések bevezetését tette szükségessé, például a halászati területekre alkalmazott korlátozások fenntartása révén (a parthoz való közelség vagy a parttól való távolság);

| 48. | felhívja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő az ökologikusabb szemléletű, szelektívebb halászati eszközöket alkalmazó halászati gyakorlatokat, amelyek képesek csökkenteni a járulékos fogásokat, illetve a munka során felhasznált üzemanyag mennyiségét is; |
| --- | --- |

48.

felhívja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő az ökologikusabb szemléletű, szelektívebb halászati eszközöket alkalmazó halászati gyakorlatokat, amelyek képesek csökkenteni a járulékos fogásokat, illetve a munka során felhasznált üzemanyag mennyiségét is;

| 49. | felkéri a Bizottságot, hogy amennyire lehet, gyorsítsa fel a halak ökotanúsítási rendszerének kialakítását, előmozdítva ezzel a tisztább és környezetbarátabb halászatot; |
| --- | --- |

49.

felkéri a Bizottságot, hogy amennyire lehet, gyorsítsa fel a halak ökotanúsítási rendszerének kialakítását, előmozdítva ezzel a tisztább és környezetbarátabb halászatot;

| 50. | hangsúlyozza, hogy a halászati iparnak a közös halászati politika keretében hozott különböző intézkedések alakításába, alkalmazásába és értékelésébe történő bevonása alapvető fontosságú a megfelelőbb és hatékonyabb politikák kialakítása érdekében; |
| --- | --- |

50.

hangsúlyozza, hogy a halászati iparnak a közös halászati politika keretében hozott különböző intézkedések alakításába, alkalmazásába és értékelésébe történő bevonása alapvető fontosságú a megfelelőbb és hatékonyabb politikák kialakítása érdekében;

| 51. | rámutat, hogy a regionális tanácsadó testületek fontos szerepet játszhatnak a közös halászati politika döntéshozatali eljárásában, mivel ezekben a halászai erőforrások felméréséért felelős halászok és tudósok tevékenykednek; úgy véli, hogy e testületek működésének megfelelő anyagi forrásokat kell biztosítani; |
| --- | --- |

51.

rámutat, hogy a regionális tanácsadó testületek fontos szerepet játszhatnak a közös halászati politika döntéshozatali eljárásában, mivel ezekben a halászai erőforrások felméréséért felelős halászok és tudósok tevékenykednek; úgy véli, hogy e testületek működésének megfelelő anyagi forrásokat kell biztosítani;

| 52. | hangsúlyozza, hogy a regionális politika és a jószomszédi politika keretében fokozni kell a közösen kezelt állományokat kiaknázó nem közösségi flottákkal való együttműködést, biztosítva ezen állományok fenntarthatóságát; |
| --- | --- |

52.

hangsúlyozza, hogy a regionális politika és a jószomszédi politika keretében fokozni kell a közösen kezelt állományokat kiaknázó nem közösségi flottákkal való együttműködést, biztosítva ezen állományok fenntarthatóságát;

| 53. | hangsúlyozza az olyan halászati csoportok és szakmai szervezetek támogatásának szükségességét, amelyek készek arra, hogy osztozzanak a közös halászati politika alkalmazásának felelősségében (közös igazgatás); |
| --- | --- |

53.

hangsúlyozza az olyan halászati csoportok és szakmai szervezetek támogatásának szükségességét, amelyek készek arra, hogy osztozzanak a közös halászati politika alkalmazásának felelősségében (közös igazgatás);

| 54. | felszólít a közös halászati politika nagyobb mértékű decentralizálására, hogy lehetővé tegye a halászoknak, képviseleti szerveiknek és a halászközösségeknek a közös halászati politikában és a halászati gazdálkodásban való nagyobb mértékű részvételt, egyidejűleg biztosítva, hogy az egész Közösségben egységes és következetes minimumszabványok érvényesüljenek; |
| --- | --- |

54.

felszólít a közös halászati politika nagyobb mértékű decentralizálására, hogy lehetővé tegye a halászoknak, képviseleti szerveiknek és a halászközösségeknek a közös halászati politikában és a halászati gazdálkodásban való nagyobb mértékű részvételt, egyidejűleg biztosítva, hogy az egész Közösségben egységes és következetes minimumszabványok érvényesüljenek;

| 55. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok parlamentjeinek. |
| --- | --- |

55.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 358., 2002.12.31., 59. o.

(2)  A tengeri környezetvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2008. június 17-i 2008/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv) (HL L 164., 2008.6.25., 19. o.).

---

| 24.2.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 46/38 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 46/38

---

Államháztartások a gazdasági és monetáris unióban – 2007 és 2008

P6_TA(2009)0013

Az Európai Parlament 2009. január 13-i állásfoglalása az államháztartásokról a GMU-ban 2007–2008-ban (2008/2244(INI))

(2010/C 46 E/06)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az „Államháztartások a gazdasági és monetáris unióban – 2008 – az államháztartások minőségének szerepe az EU irányítási keretében” című, 2008. június 24-i bizottsági közleményre (COM(2008)0387), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Államháztartások a gazdasági és monetáris unióban – 2008 – az államháztartások minőségének szerepe az EU irányítási keretében” című, 2008. június 24-i bizottsági közleményre (COM(2008)0387),

| — | tekintettel az „Államháztartás a GMU-ban – 2007 – A Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ága eredményességének biztosítása” című, 2007. június 13-i bizottsági közleményre (COM(2007)0316), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Államháztartás a GMU-ban – 2007 – A Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ága eredményességének biztosítása” című, 2007. június 13-i bizottsági közleményre (COM(2007)0316),

| — | tekintettel a „A tíz éves GMU: a gazdasági és monetáris unió első tíz évének sikerei és kihívásai” című, 2008. május 7-i bizottsági közleményre (COM(2008)0238), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „A tíz éves GMU: a gazdasági és monetáris unió első tíz évének sikerei és kihívásai” című, 2008. május 7-i bizottsági közleményre (COM(2008)0238),

| — | tekintettel az „Államháztartás a GMU-ban – 2006” című, 2007. április 26-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Államháztartás a GMU-ban – 2006” című, 2007. április 26-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az „Államháztartások a GMU-ban – 2004” című, 2005. február 22-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Államháztartások a GMU-ban – 2004” című, 2005. február 22-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az euróövezetről szóló 2007. évi éves beszámolóra vonatkozó 2007. július 12-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az euróövezetről szóló 2007. évi éves beszámolóra vonatkozó 2007. július 12-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az euróövezetről szóló 2006. évi éves beszámolóra vonatkozó 2006. november 14-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az euróövezetről szóló 2006. évi éves beszámolóra vonatkozó 2006. november 14-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel „A 2008. évi tavaszi Európai Tanácshoz való hozzájárulásról a lisszaboni stratégia kapcsán” című, 2008. február 20-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A 2008. évi tavaszi Európai Tanácshoz való hozzájárulásról a lisszaboni stratégia kapcsán” című, 2008. február 20-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel 2007. november 15-i, „Európai érdek: siker a globalizáció korában” című állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2007. november 15-i, „Európai érdek: siker a globalizáció korában” című állásfoglalására (6),

| — | tekintettel az európai gazdaság helyzetéről (előkészítő jelentés a 2007-re vonatkozó átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokról) szóló 2007. február 15-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai gazdaság helyzetéről (előkészítő jelentés a 2007-re vonatkozó átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokról) szóló 2007. február 15-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel „Az adózási és a vámpolitika hozzájárulása a lisszaboni stratégiához” című, 2005. október 25-i bizottsági közleményre (COM(2005)0532) és a Parlament erről szóló, 2007. október 24-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az adózási és a vámpolitika hozzájárulása a lisszaboni stratégiához” című, 2005. október 25-i bizottsági közleményre (COM(2005)0532) és a Parlament erről szóló, 2007. október 24-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel „A nemi szempontú költségvetés – az állami költségvetések nemi szempontú felépítése” című, 2003. július 3-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nemi szempontú költségvetés – az állami költségvetések nemi szempontú felépítése” című, 2003. július 3-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel az Európai Tanácsnak az 1997. december 12–13-i brüsszeli európai tanácsi ülést követően az elnökségi következtetésekhez csatolt, a GMU III. fázisában a gazdaságpolitikai koordinációról és az EK-Szerződés 109. és 109b. cikkéről szóló állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanácsnak az 1997. december 12–13-i brüsszeli európai tanácsi ülést követően az elnökségi következtetésekhez csatolt, a GMU III. fázisában a gazdaságpolitikai koordinációról és az EK-Szerződés 109. és 109b. cikkéről szóló állásfoglalására,

| — | tekintettel a 2008. december 11–12-i Európai Tanács elnökségi következtetéseire, valamint az Ecofin Tanács 2008. december 16-i rendkívüli ülésének a pénzügyi válság kezelésére vonatkozó következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2008. december 11–12-i Európai Tanács elnökségi következtetéseire, valamint az Ecofin Tanács 2008. december 16-i rendkívüli ülésének a pénzügyi válság kezelésére vonatkozó következtetéseire,

| — | tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Tanács 2008. november 4-i ülésének a pénzügyi válságra adott nemzetközi kezdeményezésekről és a válsággal foglalkozó nemzetközi csúcstalálkozó előkészítéséről szóló következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Tanács 2008. november 4-i ülésének a pénzügyi válságra adott nemzetközi kezdeményezésekről és a válsággal foglalkozó nemzetközi csúcstalálkozó előkészítéséről szóló következtetéseire,

| — | tekintettel a Bizottság 2008. október 29-i, „A pénzügyi válságtól a fellendülésig: európai cselekvési keret” című közleményére (COM(2008)0706), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2008. október 29-i, „A pénzügyi válságtól a fellendülésig: európai cselekvési keret” című közleményére (COM(2008)0706),

| — | tekintettel az Európai Tanács 2008. október 15–16-i brüsszeli ülését követő, a pénzügyi piacok szabályozásának és felügyeletének megerősítéséről szóló következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2008. október 15–16-i brüsszeli ülését követő, a pénzügyi piacok szabályozásának és felügyeletének megerősítéséről szóló következtetéseire,

| — | tekintettel az Eurogroup állam- és kormányfőinek 2008. október 12-i, a gazdasági válság leküzdését célzó összehangolt mentési terv elfogadására irányuló ülésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Eurogroup állam- és kormányfőinek 2008. október 12-i, a gazdasági válság leküzdését célzó összehangolt mentési terv elfogadására irányuló ülésére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Tanács 2008. október 7-i ülésének a pénzügyi zavarokra adott azonnali válaszokról szóló következtetéseire, valamint az Európai Parlament 2008. október 22-i, az Európai Tanács 2008. október 15–16-i üléséről szóló állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Tanács 2008. október 7-i ülésének a pénzügyi zavarokra adott azonnali válaszokról szóló következtetéseire, valamint az Európai Parlament 2008. október 22-i, az Európai Tanács 2008. október 15–16-i üléséről szóló állásfoglalására (10),

| — | tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Tanács 2008. május 14-i ülésének a szociális kiadások jövőbeli hatékonyságának és eredményességének biztosításáról és az államháztartás minőségelemzésének további lépéseiről szóló következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Tanács 2008. május 14-i ülésének a szociális kiadások jövőbeli hatékonyságának és eredményességének biztosításáról és az államháztartás minőségelemzésének további lépéseiről szóló következtetéseire,

| — | tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Tanács 2007. október 9-i ülésének az államháztartások minőségéről és a közigazgatás modernizálásáról szóló következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Tanács 2007. október 9-i ülésének az államháztartások minőségéről és a közigazgatás modernizálásáról szóló következtetéseire,

| — | tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Tanács 2006. október 10-i ülésének az államháztartások minőségéről szóló következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Tanács 2006. október 10-i ülésének az államháztartások minőségéről szóló következtetéseire,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A6-0507/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A6-0507/2008),

| A. | mivel a fenntartható fejlődést célzó, minőségi államháztartások jelzik a jövő generációk felé fennálló elkötelezettségünket, ami a jelenleg tapasztalható jelentős piaci zavarok közepette különös fontossággal bír, |
| --- | --- |

A.

mivel a fenntartható fejlődést célzó, minőségi államháztartások jelzik a jövő generációk felé fennálló elkötelezettségünket, ami a jelenleg tapasztalható jelentős piaci zavarok közepette különös fontossággal bír,

| B. | mivel ki kell fejleszteni a minőségi államháztartásra vonatkozó, közösségi szinten – és különösen az euróövezetben – összehangolt politikákat, amelyek kidolgozása és értékelése szabványosított közös eszközök alapján történik, és amelyek célja a növekedés támogatása ezen időszak alatt a demográfiai változással, a globalizációval és az éghajlatváltozással kapcsolatos kihívások leküzdése érdekében, |
| --- | --- |

B.

mivel ki kell fejleszteni a minőségi államháztartásra vonatkozó, közösségi szinten – és különösen az euróövezetben – összehangolt politikákat, amelyek kidolgozása és értékelése szabványosított közös eszközök alapján történik, és amelyek célja a növekedés támogatása ezen időszak alatt a demográfiai változással, a globalizációval és az éghajlatváltozással kapcsolatos kihívások leküzdése érdekében,

| C. | mivel az államháztartásoknak a makrogazdasági keret támogatását, állami szolgáltatások és termékek biztosítását, valamint a piac elégtelen működésének és a külső hatásoknak az ellensúlyozását kell célul kitűzniük, |
| --- | --- |

C.

mivel az államháztartásoknak a makrogazdasági keret támogatását, állami szolgáltatások és termékek biztosítását, valamint a piac elégtelen működésének és a külső hatásoknak az ellensúlyozását kell célul kitűzniük,

| D. | mivel a minőségi államháztartásra vonatkozó, a növekedésre irányuló, és a minőségi államháztartás értékelése szempontjából a növekedést végső referenciáként kezelő fogalmi és működési keret elválaszthatatlanul kapcsolódik ahhoz a megfontoláshoz, mely szerint a tagállamok költségvetésre és közkiadásokra vonatkozó politikáinak a jóléti állam fenntartására és megújítására, a szociális biztonság biztosítására és az erőforrások újraelosztására kell irányulnia, |
| --- | --- |

D.

mivel a minőségi államháztartásra vonatkozó, a növekedésre irányuló, és a minőségi államháztartás értékelése szempontjából a növekedést végső referenciáként kezelő fogalmi és működési keret elválaszthatatlanul kapcsolódik ahhoz a megfontoláshoz, mely szerint a tagállamok költségvetésre és közkiadásokra vonatkozó politikáinak a jóléti állam fenntartására és megújítására, a szociális biztonság biztosítására és az erőforrások újraelosztására kell irányulnia,

| E. | mivel az Európai Unióban az állami beruházások alacsony szintje (kevesebb, mint a GDP 3 %-a) és szétaprózódottsága kedvezőtlenül hat a hosszú távú, fenntartható fejlődésre vonatkozó célkitűzésre, amelyhez valójában célzott, elsőbbséget élvező közkiadásokra van szükség, |
| --- | --- |

E.

mivel az Európai Unióban az állami beruházások alacsony szintje (kevesebb, mint a GDP 3 %-a) és szétaprózódottsága kedvezőtlenül hat a hosszú távú, fenntartható fejlődésre vonatkozó célkitűzésre, amelyhez valójában célzott, elsőbbséget élvező közkiadásokra van szükség,

| F. | mivel szükséges és helyénvaló, hogy az államháztartások elemzését és értékelését, valamint a fenntarthatóságukkal kapcsolatos kilátásokat a nemek közötti egyenlőség szempontjából közelítsük meg, |
| --- | --- |

F.

mivel szükséges és helyénvaló, hogy az államháztartások elemzését és értékelését, valamint a fenntarthatóságukkal kapcsolatos kilátásokat a nemek közötti egyenlőség szempontjából közelítsük meg,

A gazdasági trendek megváltozása 2007–2008-ban – a gazdasági és pénzügyi válság és kilátások

| 1. | megjegyzi, hogy az államháztartás helyzetének 2007-re és 2008 első felére vonatkozóan elvégzett vizsgálata a gazdasági trend megváltozását mutatja, és megjegyzi, hogy a legfrissebb gazdasági előrejelzések recesszió felé mutató trendet jósolnak, melyet továbbra is alacsonyabb infláció, valamint a jövedelmi szintek közötti különbségek mélyülése kísér; |
| --- | --- |

1.

megjegyzi, hogy az államháztartás helyzetének 2007-re és 2008 első felére vonatkozóan elvégzett vizsgálata a gazdasági trend megváltozását mutatja, és megjegyzi, hogy a legfrissebb gazdasági előrejelzések recesszió felé mutató trendet jósolnak, melyet továbbra is alacsonyabb infláció, valamint a jövedelmi szintek közötti különbségek mélyülése kísér;

| 2. | aggodalmát fejezi ki az Európát és a világot jelenleg sújtó, mindeddig példátlan mértékű instabilitást eredményező nehéz gazdasági és pénzügyi helyzet miatt, és tudomásul veszi az állami és a magánszektor közötti viszonyban kialakuló új dinamikát, valamint a pénzügyi és a gazdasági politika változásait, melynek során – a piaci sikertelenségek, valamint a szabályozás és a felügyelet hiánya következtében – az állami beavatkozás – estenként egyenesen államosítás formájában – újból központi szerephez jut; |
| --- | --- |

2.

aggodalmát fejezi ki az Európát és a világot jelenleg sújtó, mindeddig példátlan mértékű instabilitást eredményező nehéz gazdasági és pénzügyi helyzet miatt, és tudomásul veszi az állami és a magánszektor közötti viszonyban kialakuló új dinamikát, valamint a pénzügyi és a gazdasági politika változásait, melynek során – a piaci sikertelenségek, valamint a szabályozás és a felügyelet hiánya következtében – az állami beavatkozás – estenként egyenesen államosítás formájában – újból központi szerephez jut;

| 3. | hangsúlyozza, hogy a stratégiai ágazatokat sújtó válság következtében – különösen a pénzügyek és a közlekedés terén – fokozzák a felvásárlásokra fordított állami beruházásokat, anélkül, hogy figyelnének arra, hogy e mentési műveleteket csupán arra korlátozzák, ami feltétlenül szükséges az európai gazdaság fenntartása és fejlesztése szempontjából, illetve arra, hogy a beruházások ne egyértelműen nemzeti érdekeket szolgáljanak; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy a stratégiai ágazatokat sújtó válság következtében – különösen a pénzügyek és a közlekedés terén – fokozzák a felvásárlásokra fordított állami beruházásokat, anélkül, hogy figyelnének arra, hogy e mentési műveleteket csupán arra korlátozzák, ami feltétlenül szükséges az európai gazdaság fenntartása és fejlesztése szempontjából, illetve arra, hogy a beruházások ne egyértelműen nemzeti érdekeket szolgáljanak;

| 4. | úgy véli, hogy a Bizottságnak és a tagállamoknak lehetővé kell tenniük az állami támogatások és a jelentős iparágakban, valamint a pénzügyi és a hitelezési ágazatban való részvétel államháztartásra gyakorolt hatásának megfelelő értékelését; hasznosnak tartaná, ha e hatásokat a verseny, a belső piac működése és az egyenlő feltételek fenntartása szempontjából is értékelnék; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy a Bizottságnak és a tagállamoknak lehetővé kell tenniük az állami támogatások és a jelentős iparágakban, valamint a pénzügyi és a hitelezési ágazatban való részvétel államháztartásra gyakorolt hatásának megfelelő értékelését; hasznosnak tartaná, ha e hatásokat a verseny, a belső piac működése és az egyenlő feltételek fenntartása szempontjából is értékelnék;

| 5. | hangsúlyozza, hogy az átdolgozott stabilitási paktum már lehetővé teszi a beavatkozást különösen súlyos helyzetek esetén, és hogy a fellendülés és a növekedés szempontjából a pénzügyi konszolidáció, valamint a stabilitási és konvergenciatervek célkitűzései továbbra is alapvető jelentőséggel bírnak; ebben az összefüggésben teljes mértékben támogatja az Európai Tanács 2008. december 11–12-i ülésének elnökségi következtetéseit, hangsúlyozva az államháztartás rugalmasságát és fenntarthatóságát a gyors és fenntartott gazdasági fellendülés érdekében; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy az átdolgozott stabilitási paktum már lehetővé teszi a beavatkozást különösen súlyos helyzetek esetén, és hogy a fellendülés és a növekedés szempontjából a pénzügyi konszolidáció, valamint a stabilitási és konvergenciatervek célkitűzései továbbra is alapvető jelentőséggel bírnak; ebben az összefüggésben teljes mértékben támogatja az Európai Tanács 2008. december 11–12-i ülésének elnökségi következtetéseit, hangsúlyozva az államháztartás rugalmasságát és fenntarthatóságát a gyors és fenntartott gazdasági fellendülés érdekében;

| 6. | rámutat egy koordinált, közösségi megközelítés jelentőségére az adócsalás és az adóparadicsomok ellen – a lakosság, az adófizetők és az államháztartások védelme érdekében – folytatott küzdelem terén, különösen egy olyan időszakban, amikor a jelentős pénzügyi és ipari szereplők támogatására nyújtott komoly állami beruházások negatív hatással lehetnek a pénzügyi konszolidációra és az államadósságok szintjére; |
| --- | --- |

6.

rámutat egy koordinált, közösségi megközelítés jelentőségére az adócsalás és az adóparadicsomok ellen – a lakosság, az adófizetők és az államháztartások védelme érdekében – folytatott küzdelem terén, különösen egy olyan időszakban, amikor a jelentős pénzügyi és ipari szereplők támogatására nyújtott komoly állami beruházások negatív hatással lehetnek a pénzügyi konszolidációra és az államadósságok szintjére;

| 7. | hangsúlyozza, hogy a lakosság, az adófizetők és az állami költségvetések javát szolgálná az is, ha minden olyan esetben, amikor egy pénzügyi szervezet megmentése érdekében beavatkozásra vagy a közpénzek felhasználására kerül sor, biztosítva lenne a megfelelő felügyelet, konkrét előrelépések történnének a vállalat vagy az intézmény irányítása és üzleti magatartása terén, pontosan meghatároznák a vezetőknek kifizetett összegek határértékét, és biztosítva lenne a világos elszámoltathatóság a hatóságok felé; úgy érzi, hogy ebben az összefüggésben hasznos volna, ha a Bizottság támogatná iránymutatások bevezetését a különböző nemzeti cselekvési tervek következetes és összehangolt megvalósításának biztosítására; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy a lakosság, az adófizetők és az állami költségvetések javát szolgálná az is, ha minden olyan esetben, amikor egy pénzügyi szervezet megmentése érdekében beavatkozásra vagy a közpénzek felhasználására kerül sor, biztosítva lenne a megfelelő felügyelet, konkrét előrelépések történnének a vállalat vagy az intézmény irányítása és üzleti magatartása terén, pontosan meghatároznák a vezetőknek kifizetett összegek határértékét, és biztosítva lenne a világos elszámoltathatóság a hatóságok felé; úgy érzi, hogy ebben az összefüggésben hasznos volna, ha a Bizottság támogatná iránymutatások bevezetését a különböző nemzeti cselekvési tervek következetes és összehangolt megvalósításának biztosítására;

| 8. | úgy véli, hogy a bankszektor és a pénzügyi ágazat megmentése és támogatása érdekében a különböző tagállamokban eszközölt nagyarányú állami beavatkozások egyértelműen hatással lesznek az államháztartásokra és a személyi jövedelmekre; szükségesnek tartja ezért, hogy az adózási teher megfelelően és egyenlően oszoljon el az adófizetők között, egyrészt azáltal, hogy valamennyi pénzügyi szereplőre megfelelő mértékű adót vetnek ki, másrészt pedig azáltal, hogy – adócsökkentésekkel, az adókulcsok felülvizsgálatával, az adózási fék kompenzációjával – fokozatosan, nagy mértékben csökkentik az alacsony vagy közepes szintű fizetésekre, valamint a nyugdíjakra kivetett adóterhet, úgy, hogy ennek eredményeképpen csökkenjen a szegénység, nem csupán a rendkívül nagy szegénységet beleértve, és fokozódjon a fogyasztás, valamint a kereslet növekedése, ezáltal is kontraciklikus választ adva a recessziót sejtető jelenlegi gazdasági válságra; |
| --- | --- |

8.

úgy véli, hogy a bankszektor és a pénzügyi ágazat megmentése és támogatása érdekében a különböző tagállamokban eszközölt nagyarányú állami beavatkozások egyértelműen hatással lesznek az államháztartásokra és a személyi jövedelmekre; szükségesnek tartja ezért, hogy az adózási teher megfelelően és egyenlően oszoljon el az adófizetők között, egyrészt azáltal, hogy valamennyi pénzügyi szereplőre megfelelő mértékű adót vetnek ki, másrészt pedig azáltal, hogy – adócsökkentésekkel, az adókulcsok felülvizsgálatával, az adózási fék kompenzációjával – fokozatosan, nagy mértékben csökkentik az alacsony vagy közepes szintű fizetésekre, valamint a nyugdíjakra kivetett adóterhet, úgy, hogy ennek eredményeképpen csökkenjen a szegénység, nem csupán a rendkívül nagy szegénységet beleértve, és fokozódjon a fogyasztás, valamint a kereslet növekedése, ezáltal is kontraciklikus választ adva a recessziót sejtető jelenlegi gazdasági válságra;

| 9. | hangsúlyozza, hogy a makrogazdasági politikáknak gyors és összehangolt választ kell adniuk a recesszió és a pénzügyi instabilitás kockázatára, és sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat – különös tekintettel az euróövezet tagjaira –, hogy intelligens és egységes módon használják ki a stabilitási paktum rugalmasságát, és alkossák meg a strukturális változásra, az állami támogatások hatékony elosztására, valamint – különös figyelmet fordítva a kkv-k szerepére – a közkiadások és a növekedést célzó beruházások lisszaboni célkitűzések szerinti átszervezésére irányuló, megfelelő kontraciklikus mechanizmusokat; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy a makrogazdasági politikáknak gyors és összehangolt választ kell adniuk a recesszió és a pénzügyi instabilitás kockázatára, és sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat – különös tekintettel az euróövezet tagjaira –, hogy intelligens és egységes módon használják ki a stabilitási paktum rugalmasságát, és alkossák meg a strukturális változásra, az állami támogatások hatékony elosztására, valamint – különös figyelmet fordítva a kkv-k szerepére – a közkiadások és a növekedést célzó beruházások lisszaboni célkitűzések szerinti átszervezésére irányuló, megfelelő kontraciklikus mechanizmusokat;

| 10. | hangsúlyozza ebben az összefüggésben, hogy közös megközelítésre van szükség – különösen az euróövezetben – a bérpolitikák tekintetében, és biztosítani kell a bérek tényleges inflációhoz és termelékenységhez igazodó növekedését, mivel az adó- és a bérpolitikák nagymértékben és hatékonyan növelhetik a keresletet, a gazdasági stabilitást és a növekedést; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza ebben az összefüggésben, hogy közös megközelítésre van szükség – különösen az euróövezetben – a bérpolitikák tekintetében, és biztosítani kell a bérek tényleges inflációhoz és termelékenységhez igazodó növekedését, mivel az adó- és a bérpolitikák nagymértékben és hatékonyan növelhetik a keresletet, a gazdasági stabilitást és a növekedést;

| 11. | üdvözli, hogy kezdenek kialakulni olyan döntéshozatali területek, amelyekben az eurócsoport (elsődleges) politikai és gazdasági koordináló szervként működik, és gyors válaszokat és közösen elfogadott stratégiákat határoz meg nem csupán a gazdasági és pénzügyi válságra válaszul, hanem azzal a céllal is, hogy újraélessze a makrogazdasági és a közös beruházási stratégiákat, melyek célja a növekedési kilátások javítása, az államháztartásokra és az Európai Unió pénzügyi stabilitására gyakorolt súlyos hatások megelőzése, és annak elősegítése, hogy nagyobb egyensúly jöjjön létre a gazdasági és monetáris politikák között az Európai Unióban; |
| --- | --- |

11.

üdvözli, hogy kezdenek kialakulni olyan döntéshozatali területek, amelyekben az eurócsoport (elsődleges) politikai és gazdasági koordináló szervként működik, és gyors válaszokat és közösen elfogadott stratégiákat határoz meg nem csupán a gazdasági és pénzügyi válságra válaszul, hanem azzal a céllal is, hogy újraélessze a makrogazdasági és a közös beruházási stratégiákat, melyek célja a növekedési kilátások javítása, az államháztartásokra és az Európai Unió pénzügyi stabilitására gyakorolt súlyos hatások megelőzése, és annak elősegítése, hogy nagyobb egyensúly jöjjön létre a gazdasági és monetáris politikák között az Európai Unióban;

| 12. | úgy véli, hogy hasznos volna egy kötelező mechanizmust létrehozni a Bizottság és a tagállamok – különösen az eurócsoport tagjai – közötti, jelentős gazdasági intézkedések elfogadását megelőző konzultációra és koordinációra, különösen olyan intézkedések tekintetében, amelyek az energia, a nyersanyag, és az élemiszer árának volatilitásával foglalkoznak; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy hasznos volna egy kötelező mechanizmust létrehozni a Bizottság és a tagállamok – különösen az eurócsoport tagjai – közötti, jelentős gazdasági intézkedések elfogadását megelőző konzultációra és koordinációra, különösen olyan intézkedések tekintetében, amelyek az energia, a nyersanyag, és az élemiszer árának volatilitásával foglalkoznak;

Az államháztartások fenntarthatósága és a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágának hatékonysága

| 13. | úgy véli, hogy az államháztartások fenntarthatósága nem csak a stabilitás és a növekedés, illetve valamennyi tagállam makroökonómiája alakításának, foglalkoztatási, szociális és környezetvédelmi politikájának, hanem a gazdaság és az Európai Unió fejlődésétől elválaszthatatlan európai szociális modell jövőjének is előfeltétele és prioritása; |
| --- | --- |

13.

úgy véli, hogy az államháztartások fenntarthatósága nem csak a stabilitás és a növekedés, illetve valamennyi tagállam makroökonómiája alakításának, foglalkoztatási, szociális és környezetvédelmi politikájának, hanem a gazdaság és az Európai Unió fejlődésétől elválaszthatatlan európai szociális modell jövőjének is előfeltétele és prioritása;

| 14. | mély aggodalmát fejezi ki a jelenlegi nemzetközi pénzügyi válságnak a tagállamok államháztartásának fenntarthatóságára és minőségére gyakorolt közvetlen következményei miatt; különösen aggódik a válság reálgazdaságra és fizetési mérlegre gyakorolt hatása miatt az euróövezeten kívül eső új tagállamokban, és melyeknek a közvetlen külföldi befektetések drasztikus csökkenésével kell szembenézniük; |
| --- | --- |

14.

mély aggodalmát fejezi ki a jelenlegi nemzetközi pénzügyi válságnak a tagállamok államháztartásának fenntarthatóságára és minőségére gyakorolt közvetlen következményei miatt; különösen aggódik a válság reálgazdaságra és fizetési mérlegre gyakorolt hatása miatt az euróövezeten kívül eső új tagállamokban, és melyeknek a közvetlen külföldi befektetések drasztikus csökkenésével kell szembenézniük;

| 15. | rámutat, hogy az Európai Unióban az államháztartások hiánya és az államadósságok negatív hatással vannak a növekedésre, mivel csökkentik a tagállamok mozgásterét a válságok idején; felhívja a tagállamokat, hogy tegyenek komolyabb erőfeszítéseket költségvetéseik konszolidálására és államadósságuk csökkentésére a növekedési időszakok alatt, ami az egészséges, versenyképes és fenntartható európai gazdaság előfeltétele; rámutat, hogy a hiány és az államadósság csökkentésére nem megfelelően kidolgozott intézkedések – például az állami beruházások válogatás nélküli megszüntetése – a hosszú távú növekedési kilátások tekintetében ellenkező hatást váltanak ki; |
| --- | --- |

15.

rámutat, hogy az Európai Unióban az államháztartások hiánya és az államadósságok negatív hatással vannak a növekedésre, mivel csökkentik a tagállamok mozgásterét a válságok idején; felhívja a tagállamokat, hogy tegyenek komolyabb erőfeszítéseket költségvetéseik konszolidálására és államadósságuk csökkentésére a növekedési időszakok alatt, ami az egészséges, versenyképes és fenntartható európai gazdaság előfeltétele; rámutat, hogy a hiány és az államadósság csökkentésére nem megfelelően kidolgozott intézkedések – például az állami beruházások válogatás nélküli megszüntetése – a hosszú távú növekedési kilátások tekintetében ellenkező hatást váltanak ki;

| 16. | hangsúlyozza, hogy a jelenlegi pénzügyi válság, és – a hatását az eurózónában a foglalkoztatás és a növekedés tekintetében már éreztető – gazdasági lanyhulás következtében kialakuló új nemzetközi körülmények tükrében nehéz elkerülni az államháztartási hiány fokozódását; javasolja ezért, hogy a gazdasági fellendülés és növekedés ösztönzése érdekében a tagállamok célzottabban alkalmazzák a stabilitási paktum által biztosított rugalmasságot; felhívja a figyelmet a jelenlegi válság költségvetési vonzataira, és felszólítja a Bizottságot, hogy értékelje, milyen hatással van a tagállamok államháztartására az, hogy állami támogatásokat használtak fel a nemzeti pénzintézetekre vonatkozó mentési tervek keretében; felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a stabilitási és növekedési paktum kritériumainak hatását a jelenlegi helyzetben, amikor is a gazdasági növekedés lassú, és több tagállamnak recesszióval kell szembenéznie, és kéri, hogy értékelje a növekvő hitelköltségek tagállamok államadósságára gyakorolt hatását; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy a jelenlegi pénzügyi válság, és – a hatását az eurózónában a foglalkoztatás és a növekedés tekintetében már éreztető – gazdasági lanyhulás következtében kialakuló új nemzetközi körülmények tükrében nehéz elkerülni az államháztartási hiány fokozódását; javasolja ezért, hogy a gazdasági fellendülés és növekedés ösztönzése érdekében a tagállamok célzottabban alkalmazzák a stabilitási paktum által biztosított rugalmasságot; felhívja a figyelmet a jelenlegi válság költségvetési vonzataira, és felszólítja a Bizottságot, hogy értékelje, milyen hatással van a tagállamok államháztartására az, hogy állami támogatásokat használtak fel a nemzeti pénzintézetekre vonatkozó mentési tervek keretében; felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a stabilitási és növekedési paktum kritériumainak hatását a jelenlegi helyzetben, amikor is a gazdasági növekedés lassú, és több tagállamnak recesszióval kell szembenéznie, és kéri, hogy értékelje a növekvő hitelköltségek tagállamok államadósságára gyakorolt hatását;

| 17. | megállapítja, hogy a felülvizsgált Stabilitási és Növekedési Paktum megfelelően működik; úgy véli, hogy a korrekciós ágat megfelelően alkalmazták az elmúlt években, és hangsúlyozza a prevenciós ág mint a tagállamok és különösen az euróövezet tagállamai pénzügyi politikái fenntarthatósága és konvergenciája alapvető eszközének jelentőségét; |
| --- | --- |

17.

megállapítja, hogy a felülvizsgált Stabilitási és Növekedési Paktum megfelelően működik; úgy véli, hogy a korrekciós ágat megfelelően alkalmazták az elmúlt években, és hangsúlyozza a prevenciós ág mint a tagállamok és különösen az euróövezet tagállamai pénzügyi politikái fenntarthatósága és konvergenciája alapvető eszközének jelentőségét;

| 18. | osztja a Bizottság nézetét a stabilitási és növekedési paktum prevenciós ágának fontosságát, a tagállamok támogatását és emlékeztetését, valamint a legjobb gyakorlatok cseréjét illetően; különösen egyetért azzal, hogy ennek az ágnak a költségvetési politikák középtávú megközelítésén, valamint közösségi szintű koordináción kell alapulnia, mivel a hatékony fellépéshez az Európai Uniót jellemző gazdasági és költségvetési politikai kihívások egységes értelmezésére van szükség, valamint erős politikai elkötelezettségre e kihívások azonos irányba haladó, kontraciklikus beavatkozások útján történő kezelése terén; |
| --- | --- |

18.

osztja a Bizottság nézetét a stabilitási és növekedési paktum prevenciós ágának fontosságát, a tagállamok támogatását és emlékeztetését, valamint a legjobb gyakorlatok cseréjét illetően; különösen egyetért azzal, hogy ennek az ágnak a költségvetési politikák középtávú megközelítésén, valamint közösségi szintű koordináción kell alapulnia, mivel a hatékony fellépéshez az Európai Uniót jellemző gazdasági és költségvetési politikai kihívások egységes értelmezésére van szükség, valamint erős politikai elkötelezettségre e kihívások azonos irányba haladó, kontraciklikus beavatkozások útján történő kezelése terén;

| 19. | kiemeli a középtávú célkitűzés jelentőségét mint a gazdasági, adó-, költségvetési és bevételpolitikákhoz kapcsolt egyedi költségvetési célkitűzést, melyet az egyes tagállamok egyedi helyzetéhez igazított és többéves alapon megállapított makrogazdasági párbeszéd révén kell megvalósítani; sürgeti a tagállamokat, hogy nemzeti szinten a minisztériumok, a nemzeti parlamentek és a szociális partnerek szorosabb bevonása (tagállami felelősség), helyi szinten pedig (államinál alacsonyabb szintű költségvetés) regionális stabilitási és növekedési paktumok és középtávú költségvetési célkitűzések kidolgozása révén erősítsék a középtávú célkitűzés hitelességét és legitimitását, figyelembe véve a helyi közkiadások és beruházások hatását az államháztartásra és a különböző országok növekedési kilátásaira; |
| --- | --- |

19.

kiemeli a középtávú célkitűzés jelentőségét mint a gazdasági, adó-, költségvetési és bevételpolitikákhoz kapcsolt egyedi költségvetési célkitűzést, melyet az egyes tagállamok egyedi helyzetéhez igazított és többéves alapon megállapított makrogazdasági párbeszéd révén kell megvalósítani; sürgeti a tagállamokat, hogy nemzeti szinten a minisztériumok, a nemzeti parlamentek és a szociális partnerek szorosabb bevonása (tagállami felelősség), helyi szinten pedig (államinál alacsonyabb szintű költségvetés) regionális stabilitási és növekedési paktumok és középtávú költségvetési célkitűzések kidolgozása révén erősítsék a középtávú célkitűzés hitelességét és legitimitását, figyelembe véve a helyi közkiadások és beruházások hatását az államháztartásra és a különböző országok növekedési kilátásaira;

| 20. | úgy véli, hogy alapvető jelentőségű a többéves költségvetési programok és az éves költségvetések megalkotása és végrehajtása közötti következetesség; felszólítja a tagállamokat, hogy nagyobb szigorral járjanak el makrogazdasági előrejelzések készítése során, és fokozzák az együttműködésüket a többéves kiadási keretekre vonatkozó kritériumok, ütemezés és célkitűzések meghatározásakor, a költségvetési és a makrogazdasági politikák közösségi szintű hatékonyságának és teljesítményének javítása érdekében; |
| --- | --- |

20.

úgy véli, hogy alapvető jelentőségű a többéves költségvetési programok és az éves költségvetések megalkotása és végrehajtása közötti következetesség; felszólítja a tagállamokat, hogy nagyobb szigorral járjanak el makrogazdasági előrejelzések készítése során, és fokozzák az együttműködésüket a többéves kiadási keretekre vonatkozó kritériumok, ütemezés és célkitűzések meghatározásakor, a költségvetési és a makrogazdasági politikák közösségi szintű hatékonyságának és teljesítményének javítása érdekében;

| 21. | hangsúlyozza, hogy a kívülről érkező negatív sokkokra való felkészülés javítása érdekében a tagállamokban további strukturális reformok megvalósítására és nagyobb költségvetési fegyelemre van szükség, valamint anticiklikus adópolitikákra, amelyek gazdasági fellendülés idején csökkentik a költségvetési hiányt; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy a kívülről érkező negatív sokkokra való felkészülés javítása érdekében a tagállamokban további strukturális reformok megvalósítására és nagyobb költségvetési fegyelemre van szükség, valamint anticiklikus adópolitikákra, amelyek gazdasági fellendülés idején csökkentik a költségvetési hiányt;

| 22. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy létrehozzanak a külső sokkok (pl. másodlagos jelzálogpiaci válság) kezelésére szolgáló olyan makrogazdasági terveket, amelyek nem csak az euróövezetben, hanem az Európai Unió felzárkózóban lévő gazdaságaiban kialakult helyzetet is figyelembe veszik; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy létrehozzanak a külső sokkok (pl. másodlagos jelzálogpiaci válság) kezelésére szolgáló olyan makrogazdasági terveket, amelyek nem csak az euróövezetben, hanem az Európai Unió felzárkózóban lévő gazdaságaiban kialakult helyzetet is figyelembe veszik;

Államháztartás – a szélesebb körű és átfogóbb gazdasági megközelítés kulcsfontosságú eleme

| 23. | rámutat arra, hogy a rendezett államháztartás fő célkitűzését az új stabilitási és növekedési paktumból eredő kötelezettségek alapján kell megállapítani a lisszaboni stratégia fejlődési, növekedési és versenyképességi kilátásaival együtt, amelyek a humán tőkét, a kutatást és a fejlesztést, az oktatást és a képzést – többek között a felsőoktatást –, az egészségügyet, az infrastruktúrát, a környezetvédelmet, a biztonságot és az igazságszolgáltatást támogató beruházásokat elősegítő strukturális, valamint a közkiadásokra és adóstruktúrára vonatkozó reformokat követelnek, illetve e bevétel újraelosztását a társadalmi kohézió, a növekedés és a foglalkoztatás előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

23.

rámutat arra, hogy a rendezett államháztartás fő célkitűzését az új stabilitási és növekedési paktumból eredő kötelezettségek alapján kell megállapítani a lisszaboni stratégia fejlődési, növekedési és versenyképességi kilátásaival együtt, amelyek a humán tőkét, a kutatást és a fejlesztést, az oktatást és a képzést – többek között a felsőoktatást –, az egészségügyet, az infrastruktúrát, a környezetvédelmet, a biztonságot és az igazságszolgáltatást támogató beruházásokat elősegítő strukturális, valamint a közkiadásokra és adóstruktúrára vonatkozó reformokat követelnek, illetve e bevétel újraelosztását a társadalmi kohézió, a növekedés és a foglalkoztatás előmozdítása érdekében;

| 24. | hangsúlyozza, hogy az új lisszaboni ciklus integrált iránymutatásai alapján felállított államháztartási célkitűzéseknek következetesen és szervesen kell összekapcsolniuk a stabilitási és konvergenciaterveket a nemzeti reformtervekkel; úgy véli, hogy a rendezett és növekedés-orientált európai államháztartások hozzáadott értékét – különösen az euróövezetben – tükrözniük kell az európai állami infrastrukturális beruházási projekteknek, melyeket közös célkitűzések alapján dolgoznak ki és hangolnak össze, továbbá nem csak nemzeti költségvetésekből finanszíroznak, hanem (részben) uniós költségvetésből, valamint új európai pénzügyi eszközök (pl. Eurobond vagy az Európai Beruházási Alap) révén is, és amelyek célja az Európai Unió és az euróövezet növekedésének, termelékenységének és versenyképességének fenntartása nemzetközi összefüggésben; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy az új lisszaboni ciklus integrált iránymutatásai alapján felállított államháztartási célkitűzéseknek következetesen és szervesen kell összekapcsolniuk a stabilitási és konvergenciaterveket a nemzeti reformtervekkel; úgy véli, hogy a rendezett és növekedés-orientált európai államháztartások hozzáadott értékét – különösen az euróövezetben – tükrözniük kell az európai állami infrastrukturális beruházási projekteknek, melyeket közös célkitűzések alapján dolgoznak ki és hangolnak össze, továbbá nem csak nemzeti költségvetésekből finanszíroznak, hanem (részben) uniós költségvetésből, valamint új európai pénzügyi eszközök (pl. Eurobond vagy az Európai Beruházási Alap) révén is, és amelyek célja az Európai Unió és az euróövezet növekedésének, termelékenységének és versenyképességének fenntartása nemzetközi összefüggésben;

| 25. | úgy véli, hogy hasznos lenne létrehozni egy kötelező mechanizmust az Európai Parlament mellett a nemzeti parlamentekkel is történő konzultációra, annak érdekében, hogy a stabilitási és növekedési paktum keretében zajló stabilitási és konvergenciaprogramok, valamint az integrált lisszaboni iránymutatások szerinti nemzeti reformprogramok összehangoltan haladjanak előre, és ezeket összekapcsolva, együtt mutassák be, lehetőség szerint minden év őszen; |
| --- | --- |

25.

úgy véli, hogy hasznos lenne létrehozni egy kötelező mechanizmust az Európai Parlament mellett a nemzeti parlamentekkel is történő konzultációra, annak érdekében, hogy a stabilitási és növekedési paktum keretében zajló stabilitási és konvergenciaprogramok, valamint az integrált lisszaboni iránymutatások szerinti nemzeti reformprogramok összehangoltan haladjanak előre, és ezeket összekapcsolva, együtt mutassák be, lehetőség szerint minden év őszen;

| 26. | egyetért azzal, hogy a strukturális reform a demográfiai változás miatt még inkább szükséges, különösen a nyugdíjrendszerek, a közegészségügy és a hosszú távú gondozás vonatkozásában, és rámutat arra, hogy túlságosan korlátozó lenne kizárólag az öregedő népességre (és a csökkenő születési rátára) fókuszálni a globalizáció hatásának figyelembevétele nélkül, ide értve a harmadik országokból nem csak gazdasági okokból, hanem háborúk és időjárási katasztrófák elől menekülve érkező bevándorlók megállíthatatlan áradatát; |
| --- | --- |

26.

egyetért azzal, hogy a strukturális reform a demográfiai változás miatt még inkább szükséges, különösen a nyugdíjrendszerek, a közegészségügy és a hosszú távú gondozás vonatkozásában, és rámutat arra, hogy túlságosan korlátozó lenne kizárólag az öregedő népességre (és a csökkenő születési rátára) fókuszálni a globalizáció hatásának figyelembevétele nélkül, ide értve a harmadik országokból nem csak gazdasági okokból, hanem háborúk és időjárási katasztrófák elől menekülve érkező bevándorlók megállíthatatlan áradatát;

| 27. | kiemeli a foglalkoztatási és társadalmi integrációs politikák jelentőségét, kellően figyelembe véve a különböző generációk, nemek és emberek igényeit a rugalmas biztonság elvei alapján és a béreket és jövedelmeket szociális párbeszéd révén támogató proaktív intézkedéseket, melyek a nyugdíjak védelmét célzó intézkedések figyelmen kívül hagyása nélkül biztosítanak elsőbbséget a termelékenység fokozásának, szem előtt tartva, hogy a nem megfelelő nyugdíjak nem csak szociális problémát jelentenek, hanem növelik a szociális biztonsági kiadásokat, és emiatt többletkiadást okoznak az államháztartásban; |
| --- | --- |

27.

kiemeli a foglalkoztatási és társadalmi integrációs politikák jelentőségét, kellően figyelembe véve a különböző generációk, nemek és emberek igényeit a rugalmas biztonság elvei alapján és a béreket és jövedelmeket szociális párbeszéd révén támogató proaktív intézkedéseket, melyek a nyugdíjak védelmét célzó intézkedések figyelmen kívül hagyása nélkül biztosítanak elsőbbséget a termelékenység fokozásának, szem előtt tartva, hogy a nem megfelelő nyugdíjak nem csak szociális problémát jelentenek, hanem növelik a szociális biztonsági kiadásokat, és emiatt többletkiadást okoznak az államháztartásban;

| 28. | úgy véli, hogy a lisszaboni stratégia politikáinak keretébe tartozó pénzügyi piacokat és szolgáltatásokat pénzügyi stabilitásra, és olyan felügyeleti mechanizmusokra kell alapozni, amelyek garantálják a növekedésre és államháztartásokra gyakorolt negatív hatások elleni védelmet; aggodalmának ad hangot az arra utaló jelek miatt, hogy – főként helyi közigazgatási szervek – származékos eszközöket és új pénzügyi instrumentumokat alkalmaznak, amelyek térdre kényszeríthetik a helyi térségeket; |
| --- | --- |

28.

úgy véli, hogy a lisszaboni stratégia politikáinak keretébe tartozó pénzügyi piacokat és szolgáltatásokat pénzügyi stabilitásra, és olyan felügyeleti mechanizmusokra kell alapozni, amelyek garantálják a növekedésre és államháztartásokra gyakorolt negatív hatások elleni védelmet; aggodalmának ad hangot az arra utaló jelek miatt, hogy – főként helyi közigazgatási szervek – származékos eszközöket és új pénzügyi instrumentumokat alkalmaznak, amelyek térdre kényszeríthetik a helyi térségeket;

| 29. | szükségesnek tartja, hogy az államháztartás tekintetében létrejöjjön egy módszeres, a tagállamok – különösen az euróövezet államai – közötti koordináción alapuló új megközelítés, amelynek célja a hosszú távú gazdasági növekedés (és növekedési potenciál) támogatása, és amelynek középpontjában az államháztartások minőségének meghatározására és értékelésére vonatkozó, olyan többdimenziós keret áll, amely ellenállóvá teszi az Európai Uniót a külső sokkhatások tekintetében, és lehetővé teszi számára, hogy választ tudjon adni a demográfiai kihívásokra és a nemzetközi versenyre, valamint biztosítani tudja a társadalmi egyenlőséget és kohéziót; |
| --- | --- |

29.

szükségesnek tartja, hogy az államháztartás tekintetében létrejöjjön egy módszeres, a tagállamok – különösen az euróövezet államai – közötti koordináción alapuló új megközelítés, amelynek célja a hosszú távú gazdasági növekedés (és növekedési potenciál) támogatása, és amelynek középpontjában az államháztartások minőségének meghatározására és értékelésére vonatkozó, olyan többdimenziós keret áll, amely ellenállóvá teszi az Európai Uniót a külső sokkhatások tekintetében, és lehetővé teszi számára, hogy választ tudjon adni a demográfiai kihívásokra és a nemzetközi versenyre, valamint biztosítani tudja a társadalmi egyenlőséget és kohéziót;

Az államháztartások minősége: bevétel és kiadás

| 30. | lényegesnek véli, hogy a tagállamok minőségi államháztartási politikák végrehajtására törekedjenek, amelyek konvergensek, továbbá olyan mutatókat és célkitűzéseket tartalmazó értékelési módszeren alapulnak, amelyek kialakításába és meghatározásába az Európai Parlamentet és a nemzeti parlamenteket is bevonják; a Bizottság javaslatát hasznosnak találja, és támogatja az olyan egyedi szempontokra mint az állami kiadások összetétele, hatékonysága, a bevételi rendszer struktúrája és hatékonysága, a közigazgatás hatékonysága és minősége, a hatékony és eredményes költségvetési gazdálkodás és a minőségi államháztartási politikák tagállamok közötti összehangolásának módszere fókuszáló költségvetési politikákat értékelő rendszert; a fenti célkitűzések megvalósítás érdekében kéri, hogy a nemzeti költségvetések összehasonlíthatóbbak legyenek; |
| --- | --- |

30.

lényegesnek véli, hogy a tagállamok minőségi államháztartási politikák végrehajtására törekedjenek, amelyek konvergensek, továbbá olyan mutatókat és célkitűzéseket tartalmazó értékelési módszeren alapulnak, amelyek kialakításába és meghatározásába az Európai Parlamentet és a nemzeti parlamenteket is bevonják; a Bizottság javaslatát hasznosnak találja, és támogatja az olyan egyedi szempontokra mint az állami kiadások összetétele, hatékonysága, a bevételi rendszer struktúrája és hatékonysága, a közigazgatás hatékonysága és minősége, a hatékony és eredményes költségvetési gazdálkodás és a minőségi államháztartási politikák tagállamok közötti összehangolásának módszere fókuszáló költségvetési politikákat értékelő rendszert; a fenti célkitűzések megvalósítás érdekében kéri, hogy a nemzeti költségvetések összehasonlíthatóbbak legyenek;

| 31. | sürgeti a tagállamokat, hogy fogadjanak el minőségi államháztartási politikákat – pl. teljesítmény alapú költségvetés-alakítás (az OECD-modell alapján) – a költségvetési politikákat értékelő rendszerrel együtt, melynek célja a közkiadások minőségének javítása a források elosztása és az eredmények közötti kapcsolat erősítésével; megjegyzi, hogy a nemi szempontú költségvetés jó példa a teljesítmény alapú költségvetés-alakításra, amely módszert maga a Parlament javasolt és támogatott és különböző mértékben alkalmazott helyi és központi szinten a különböző tagállamokban, és amelyet állhatatosabban kellene alkalmazni akár közösségi szinten is; felkéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki teljesítmény alapú költségvetés-alakítási módszereket, iránymutatásokat és mutatókat, amelyek lehetővé teszik a tagállamok pénzügyi és makroökonómiai politikáinak összehasonlítását és harmonizálását, és elismeri, hogy ehhez a tájékozott polgárok nagyobb mértékű bevonására és felelősségérzetére van szükség; |
| --- | --- |

31.

sürgeti a tagállamokat, hogy fogadjanak el minőségi államháztartási politikákat – pl. teljesítmény alapú költségvetés-alakítás (az OECD-modell alapján) – a költségvetési politikákat értékelő rendszerrel együtt, melynek célja a közkiadások minőségének javítása a források elosztása és az eredmények közötti kapcsolat erősítésével; megjegyzi, hogy a nemi szempontú költségvetés jó példa a teljesítmény alapú költségvetés-alakításra, amely módszert maga a Parlament javasolt és támogatott és különböző mértékben alkalmazott helyi és központi szinten a különböző tagállamokban, és amelyet állhatatosabban kellene alkalmazni akár közösségi szinten is; felkéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki teljesítmény alapú költségvetés-alakítási módszereket, iránymutatásokat és mutatókat, amelyek lehetővé teszik a tagállamok pénzügyi és makroökonómiai politikáinak összehasonlítását és harmonizálását, és elismeri, hogy ehhez a tájékozott polgárok nagyobb mértékű bevonására és felelősségérzetére van szükség;

| 32. | üdvözli a minőség és hatékonyság bevételi rendszerekbe való bevezetéséről szóló elmélkedésre irányuló bizottsági kezdeményezést; úgy véli, hogy a tagállamok adóreformjai csak akkor vezetnek nagyobb növekedéshez, ha valamennyi tagállamban megfelelően figyelembe veszik az intézményi és közigazgatási rendszer, a termelési rendszer és a munkaerőpiac (különösen a foglalkoztatási arány és a feketegazdaság mérete) egyedi feltételeit; |
| --- | --- |

32.

üdvözli a minőség és hatékonyság bevételi rendszerekbe való bevezetéséről szóló elmélkedésre irányuló bizottsági kezdeményezést; úgy véli, hogy a tagállamok adóreformjai csak akkor vezetnek nagyobb növekedéshez, ha valamennyi tagállamban megfelelően figyelembe veszik az intézményi és közigazgatási rendszer, a termelési rendszer és a munkaerőpiac (különösen a foglalkoztatási arány és a feketegazdaság mérete) egyedi feltételeit;

| 33. | rámutat a tagállamok közötti egyenlőtlenségekre az adónyomás és -struktúrák tekintetében; elismeri a nagyobb növekedést eredményező homogén adóreform kidolgozásának nehézségét, tekintettel a közvetlen adózásról a közvetett, fogyasztás alapú adózásra való áttérés előnyeire (szélesebb alap) és hátrányaira (a progresszivitás elvének gyengülése); hangsúlyozza azonban, hogy néhány közös adóreform-intézkedés jelentősen növelheti az adórendszer hatékonyságát és az adóbevételeket, növelheti a foglalkoztatást, csökkentheti a torzulásokat és közösségi szinten fokozhatja a növekedést, többek között különösen:






  — | szélesebb adóalap (és adókulcsok) bevezetése a torzulások csökkentése és a jövedelmek növelése érdekében, és |
| --- | --- | --- |

33.

rámutat a tagállamok közötti egyenlőtlenségekre az adónyomás és -struktúrák tekintetében; elismeri a nagyobb növekedést eredményező homogén adóreform kidolgozásának nehézségét, tekintettel a közvetlen adózásról a közvetett, fogyasztás alapú adózásra való áttérés előnyeire (szélesebb alap) és hátrányaira (a progresszivitás elvének gyengülése); hangsúlyozza azonban, hogy néhány közös adóreform-intézkedés jelentősen növelheti az adórendszer hatékonyságát és az adóbevételeket, növelheti a foglalkoztatást, csökkentheti a torzulásokat és közösségi szinten fokozhatja a növekedést, többek között különösen:

—

szélesebb adóalap (és adókulcsok) bevezetése a torzulások csökkentése és a jövedelmek növelése érdekében, és

| — | a munkaerőhöz kapcsolódó nem bérjellegű kiadások csökkentése az adóterhek különböző adófizetői kategóriák közötti igazságosabb elosztása révén, az ösztönző- és adókedvezmény-rendszerek átszervezése, különösen az áttérés más tényezőkre vagy ágazatokra, |
| --- | --- |

—

a munkaerőhöz kapcsolódó nem bérjellegű kiadások csökkentése az adóterhek különböző adófizetői kategóriák közötti igazságosabb elosztása révén, az ösztönző- és adókedvezmény-rendszerek átszervezése, különösen az áttérés más tényezőkre vagy ágazatokra,

| 34. | felhívja a figyelmet arra a tényre, hogy a rendezett államháztartást, növekedést, hatékonyságot, a torzulások kiiktatását és az adócsalás, az adóelkerülés és az adóparadicsomok elleni küzdelmet célzó adóreformok hatékonyabbak lesznek, ha azokat a tagállamok egymás között – különösen az euróövezetben – összehangolják és megszilárdítják, figyelembe véve a belső piac fejlődési és versenyképességi potenciálját; |
| --- | --- |

34.

felhívja a figyelmet arra a tényre, hogy a rendezett államháztartást, növekedést, hatékonyságot, a torzulások kiiktatását és az adócsalás, az adóelkerülés és az adóparadicsomok elleni küzdelmet célzó adóreformok hatékonyabbak lesznek, ha azokat a tagállamok egymás között – különösen az euróövezetben – összehangolják és megszilárdítják, figyelembe véve a belső piac fejlődési és versenyképességi potenciálját;

| 35. | felhívja a figyelmet a fenntartható növekedést célzó közkiadások összetételének alapvető kérdésére és hangsúlyozza, hogy – az emberek szükségleteinek és a népesség összetételének előzetes megállapítása alapján elsőbbséget biztosítva a közérdekű szolgáltatásoknak és külön figyelmet fordítva a nemi politikáknak és a demográfiai változásnak – az infrastrukturális és humán tőkébe való beruházások minősége és hatékonysága hozzájárul az európai gazdaság termelékenységének és versenyképességének fokozásához; rámutat, hogy a népesség elöregedése miatt a szociális és egészségügyi szolgáltatásokra nehezedő nyomás az egészségügyi oktatásba való beruházás révén csökkenthető; hangsúlyozza, hogy a közkiadásokat a költségvetési tételek növekedést serkentő ágazatokba történő átcsoportosításával át kell szervezni az állami források hatékonyabb felhasználása révén és az állami és a magánszféra megfelelően integrált hálózatát biztosítva; |
| --- | --- |

35.

felhívja a figyelmet a fenntartható növekedést célzó közkiadások összetételének alapvető kérdésére és hangsúlyozza, hogy – az emberek szükségleteinek és a népesség összetételének előzetes megállapítása alapján elsőbbséget biztosítva a közérdekű szolgáltatásoknak és külön figyelmet fordítva a nemi politikáknak és a demográfiai változásnak – az infrastrukturális és humán tőkébe való beruházások minősége és hatékonysága hozzájárul az európai gazdaság termelékenységének és versenyképességének fokozásához; rámutat, hogy a népesség elöregedése miatt a szociális és egészségügyi szolgáltatásokra nehezedő nyomás az egészségügyi oktatásba való beruházás révén csökkenthető; hangsúlyozza, hogy a közkiadásokat a költségvetési tételek növekedést serkentő ágazatokba történő átcsoportosításával át kell szervezni az állami források hatékonyabb felhasználása révén és az állami és a magánszféra megfelelően integrált hálózatát biztosítva;

| 36. | rámutat az államháztartás kiadási és bevételi rendszerének középpontjában álló közigazgatás reformjának és modernizálásának szükségességére, valamint arra, hogy a közigazgatásnak meg kell felelnie a hatékonyság, a termelékenység, a felelősségteljes gazdálkodás, valamint – a tagállamok nemzeti és helyi közigazgatási struktúráira szabott, az Európai Unió működéséből következő kötelezettségeket és lehetőségeket számításba vevő – eredményértékelés feltételrendszerének, így biztosítva, hogy az állami szféra költségvetési egyensúlya szilárd legyen, és hozzájáruljon a versenyképes gazdasághoz; |
| --- | --- |

36.

rámutat az államháztartás kiadási és bevételi rendszerének középpontjában álló közigazgatás reformjának és modernizálásának szükségességére, valamint arra, hogy a közigazgatásnak meg kell felelnie a hatékonyság, a termelékenység, a felelősségteljes gazdálkodás, valamint – a tagállamok nemzeti és helyi közigazgatási struktúráira szabott, az Európai Unió működéséből következő kötelezettségeket és lehetőségeket számításba vevő – eredményértékelés feltételrendszerének, így biztosítva, hogy az állami szféra költségvetési egyensúlya szilárd legyen, és hozzájáruljon a versenyképes gazdasághoz;

| 37. | hangsúlyozza a közép-távú állami költségvetések készítésének, végrehajtásának és ellenőrzésének részletes szabályain és eljárásain alapuló, a tagállamok költségvetési konszolidációját és a közkiadások átszervezését figyelembe vevő, – közösségi, nemzeti és helyi szintű – kontextus-elemzéssel és (előzetes és utólagos hatásvizsgálatot, az eredmények és a teljesítmény értékelését, valamint a teljesítményalapú költségvetés-készítés kiigazítási mechanizmusait tartalmazó) célkitűzés-meghatározással kísért eredményes költségvetési gazdálkodás központi szerepét; úgy véli, hogy biztosítani kell a tagállamok – különösen az euróövezet államai – adóügyi kormányzási szabályainak egységességét és kontextus-irányultságát mind az időkereteket, mind a célkitűzéseket illetően; úgy véli továbbá, hogy ezen adóügyi kormányzási szabályoknak kapcsolódniuk kell a gazdaságirányításhoz annak érdekében, hogy ezáltal is ösztönözni lehessen a hatékonyság növelése és megsokszorozása érdekében azonos célokat kitűző, jelentős eredményeket megvalósító közös gazdasági és befektetési lehetőségeket, amelyekre a jelenlegihez hasonló nehéz gazdasági körülmények között nagy szükség van; úgy véli, hogy fennáll annak kockázata, hogy a gazdaság fellendítésére irányuló, nem összehangolt nemzeti tervek semlegesítik egymást; erre tekintettel megjegyzi, hogy a nemzeti költségvetéseket közös gazdasági szempontok és elemzések alapján kell megalkotni; |
| --- | --- |

37.

hangsúlyozza a közép-távú állami költségvetések készítésének, végrehajtásának és ellenőrzésének részletes szabályain és eljárásain alapuló, a tagállamok költségvetési konszolidációját és a közkiadások átszervezését figyelembe vevő, – közösségi, nemzeti és helyi szintű – kontextus-elemzéssel és (előzetes és utólagos hatásvizsgálatot, az eredmények és a teljesítmény értékelését, valamint a teljesítményalapú költségvetés-készítés kiigazítási mechanizmusait tartalmazó) célkitűzés-meghatározással kísért eredményes költségvetési gazdálkodás központi szerepét; úgy véli, hogy biztosítani kell a tagállamok – különösen az euróövezet államai – adóügyi kormányzási szabályainak egységességét és kontextus-irányultságát mind az időkereteket, mind a célkitűzéseket illetően; úgy véli továbbá, hogy ezen adóügyi kormányzási szabályoknak kapcsolódniuk kell a gazdaságirányításhoz annak érdekében, hogy ezáltal is ösztönözni lehessen a hatékonyság növelése és megsokszorozása érdekében azonos célokat kitűző, jelentős eredményeket megvalósító közös gazdasági és befektetési lehetőségeket, amelyekre a jelenlegihez hasonló nehéz gazdasági körülmények között nagy szükség van; úgy véli, hogy fennáll annak kockázata, hogy a gazdaság fellendítésére irányuló, nem összehangolt nemzeti tervek semlegesítik egymást; erre tekintettel megjegyzi, hogy a nemzeti költségvetéseket közös gazdasági szempontok és elemzések alapján kell megalkotni;

| 38. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a fentiek tükrében dolgozzanak ki a tagállamok költségvetési politikáinak minőségét ellenőrző és értékelő koordinációs mechanizmust, és az – a rendszeres minőségi jelentéstételi kötelezettségen, a teljesítményalapú költségvetés-készítésen keresztüli minőségi közpénzkezelésen, valamint annak rendszeres ellenőrzésén alapulva – kapcsolódjon szorosan a stabilitási és növekedési paktum mechanizmusaihoz, továbbá hajtsa végre a lisszaboni stratégia integrált iránymutatásait; |
| --- | --- |

38.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a fentiek tükrében dolgozzanak ki a tagállamok költségvetési politikáinak minőségét ellenőrző és értékelő koordinációs mechanizmust, és az – a rendszeres minőségi jelentéstételi kötelezettségen, a teljesítményalapú költségvetés-készítésen keresztüli minőségi közpénzkezelésen, valamint annak rendszeres ellenőrzésén alapulva – kapcsolódjon szorosan a stabilitási és növekedési paktum mechanizmusaihoz, továbbá hajtsa végre a lisszaboni stratégia integrált iránymutatásait;

*

- *

| 39. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

39.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 74. E, 2008.3.20., 780. o.

(2)  HL C 304. E, 2005.12.1., 132. o.

(3)  HL C 175. E, 2008.7.10., 569. o.

(4)  HL C 314. E, 2006.12.21., 125. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0057.

(6)  HL C 282. E, 2008.11.6., 422. o.

(7)  HL C 287. E, 2007.11.29., 535. o.

(8)  HL C 263. E, 2008.10.16., 441. o.

(9)  HL C 74. E, 2004.3.24., 746. o.

(10)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0506.

---

| 24.2.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 46/46 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 46/46

---

A fibromyalgia

P6_TA(2009)0014

Az Európai Parlament nyilatkozata a fibromyalgiáról

(2010/C 46 E/07)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 116. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 116. cikkére,

| A. | mivel a világ lakosságának 1-3%-a, az Európai Unióban pedig 14 millióan szenvednek fibromyalgiában, mely egy krónikus, kiterjedt fájdalommal járó, egészségkárosító betegség, |
| --- | --- |

A.

mivel a világ lakosságának 1-3%-a, az Európai Unióban pedig 14 millióan szenvednek fibromyalgiában, mely egy krónikus, kiterjedt fájdalommal járó, egészségkárosító betegség,

| B. | mivel a fibromyalgiát az Egészségügyi Világszervezet 1992 óta betegségként ismeri el, de az Európai Unióban még nem szerepel kóddal ellátva a betegségek hivatalos jegyzékében, ami lehetetlenné teszi a betegek hivatalos diagnózisának felállítását, |
| --- | --- |

B.

mivel a fibromyalgiát az Egészségügyi Világszervezet 1992 óta betegségként ismeri el, de az Európai Unióban még nem szerepel kóddal ellátva a betegségek hivatalos jegyzékében, ami lehetetlenné teszi a betegek hivatalos diagnózisának felállítását,

| C. | mivel a fibromyalgiában szenvedő betegek gyakrabban keresik fel háziorvosukat, többször utalják be őket szakorvoshoz, többször írják ki őket betegszabadságra és többször részesülnek fekvőbeteg szolgáltatásokban, és ezáltal jelentős gazdasági terhet képeznek az EU számára, |
| --- | --- |

C.

mivel a fibromyalgiában szenvedő betegek gyakrabban keresik fel háziorvosukat, többször utalják be őket szakorvoshoz, többször írják ki őket betegszabadságra és többször részesülnek fekvőbeteg szolgáltatásokban, és ezáltal jelentős gazdasági terhet képeznek az EU számára,

| D. | mivel a fibromyalgiában szenvedők a megfelelő kezeléshez és támogatáshoz való hozzáférés hiányában csak nagy nehézségek árán képesek teljes és független életet élni, |
| --- | --- |

D.

mivel a fibromyalgiában szenvedők a megfelelő kezeléshez és támogatáshoz való hozzáférés hiányában csak nagy nehézségek árán képesek teljes és független életet élni,

| 1. | felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy






  — | alakítsanak ki közös stratégiát a fibromyalgiával kapcsolatban, annak betegségként való elismerése érdekében; |
| --- | --- | --- |

1.

felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy

—

alakítsanak ki közös stratégiát a fibromyalgiával kapcsolatban, annak betegségként való elismerése érdekében;

| — | uniós és nemzeti figyelemfelhívó kampányok támogatása révén segítsenek tudatosítani a betegséget, és könnyítsék meg az információhoz való hozzáférést az egészségügyi szakemberek és betegek számára; |
| --- | --- |

—

uniós és nemzeti figyelemfelhívó kampányok támogatása révén segítsenek tudatosítani a betegséget, és könnyítsék meg az információhoz való hozzáférést az egészségügyi szakemberek és betegek számára;

| — | ösztönözzék a tagállamokat a diagnózishoz és a kezeléshez való hozzáférés javítására; |
| --- | --- |

—

ösztönözzék a tagállamokat a diagnózishoz és a kezeléshez való hozzáférés javítására;

| — | segítsék elő a fibromyalgiára irányuló kutatásokat az EU hetedik kutatási és technológiafejlesztési keretprogramjának munkaprogramjain és egyéb jövőbeli kutatási programokon keresztül; |
| --- | --- |

—

segítsék elő a fibromyalgiára irányuló kutatásokat az EU hetedik kutatási és technológiafejlesztési keretprogramjának munkaprogramjain és egyéb jövőbeli kutatási programokon keresztül;

| — | segítsék elő a fibromyalgiáról való adatgyűjtésre irányuló programok fejlesztését; |
| --- | --- |

—

segítsék elő a fibromyalgiáról való adatgyűjtésre irányuló programok fejlesztését;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa e nyilatkozatot az aláírók nevével együtt a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok parlamentjeinek.
  Aláírók
  Adamos Adamou, Vincenzo Aita, Jim Allister, Alexander Alvaro, Roberta Alma Anastase, Georgs Andrejevs, Laima Liucija Andrikienė, Emmanouil Angelakas, Stavros Arnaoutakis, Richard James Ashworth, Robert Atkins, Elspeth Attwooll, Margrete Auken, Liam Aylward, Pilar Ayuso, Maria Badia i Cutchet, Paolo Bartolozzi, Katerina Batzeli, Jean Marie Beaupuy, Christopher Beazley, Zsolt László Becsey, Angelika Beer, Bastiaan Belder, Ivo Belet, Irena Belohorská, Thijs Berman, Slavi Binev, Šarūnas Birutis, Johannes Blokland, Sebastian Valentin Bodu, Herbert Bösch, Victor Boștinaru, Costas Botopoulos, Catherine Boursier, John Bowis, Sharon Bowles, Emine Bozkurt, Mihael Brejc, Frieda Brepoels, Hiltrud Breyer, Jan Březina, Danutė Budreikaitė, Kathalijne Maria Buitenweg, Nicodim Bulzesc, Ieke van den Burg, Colm Burke, Philip Bushill-Matthews, Niels Busk, Cristian Silviu Bușoi, Philippe Busquin, Simon Busuttil, Jerzy Buzek, Maddalena Calia, Martin Callanan, Mogens Camre, Marie-Arlette Carlotti, David Casa, Paulo Casaca, Michael Cashman, Pilar del Castillo Vera, Jorgo Chatzimarkakis, Zdzisław Kazimierz Chmielewski, Ole Christensen, Sylwester Chruszcz, Philip Claeys, Luigi Cocilovo, Carlos Coelho, Richard Corbett, Dorette Corbey, Giovanna Corda, Jean Louis Cottigny, Jan Cremers, Gabriela Crețu, Brian Crowley, Magor Imre Csibi, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daniel Dăianu, Joseph Daul, Dragoș Florin David, Chris Davies, Antonio De Blasio, Bairbre de Brún, Arūnas Degutis, Jean-Luc Dehaene, Véronique De Keyser, Panayiotis Demetriou, Gérard Deprez, Proinsias De Rossa, Marielle De Sarnez, Marie-Hélène Descamps, Albert Deß, Mia De Vits, Jolanta Dičkutė, Gintaras Didžiokas, Koenraad Dillen, Giorgos Dimitrakopoulos, Alexandra Dobolyi, Bert Doorn, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Andrew Duff, Árpád Duka-Zólyomi, Constantin Dumitriu, Lena Ek, Saïd El Khadraoui, James Elles, Edite Estrela, Harald Ettl, Jill Evans, Jonathan Evans, Fernando Fernández Martín, Francesco Ferrari, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Ilda Figueiredo, Petru Filip, Roberto Fiore, Alessandro Foglietta, Hanna Foltyn-Kubicka, Glyn Ford, Carmen Fraga Estévez, Juan Fraile Cantón, Armando França, Monica Frassoni, Duarte Freitas, Urszula Gacek, Michael Gahler, Kinga Gál, Milan Gaľa, Vicente Miguel Garcés Ramón, José Manuel García-Margallo y Marfil, Elisabetta Gardini, Jean-Paul Gauzès, Evelyne Gebhardt, Eugenijus Gentvilas, Georgios Georgiou, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Claire Gibault, Neena Gill, Lutz Goepel, Bruno Gollnisch, Ana Maria Gomes, Hélène Goudin, Genowefa Grabowska, Dariusz Maciej Grabowski, Ingeborg Gräßle, Martí Grau i Segú, Nathalie Griesbeck, Lissy Gröner, Elly de Groen-Kouwenhoven, Françoise Grossetête, Ignasi Guardans Cambó, Ambroise Guellec, Pedro Guerreiro, Cristina Gutiérrez-Cortines, Fiona Hall, David Hammerstein, Małgorzata Handzlik, Malcolm Harbour, Marian Harkin, Rebecca Harms, Erna Hennicot-Schoepges, Jeanine Hennis-Plasschaert, Edit Herczog, Jim Higgins, Richard Howitt, Ján Hudacký, Ian Hudghton, Stephen Hughes, Alain Hutchinson, Filiz Hakaeva Hyusmenova, Monica Maria Iacob-Ridzi, Sophia in 't Veld, Mikel Irujo Amezaga, Marie Anne Isler Béguin, Caroline Jackson, Lily Jacobs, Mieczysław Edmund Janowski, Lívia Járóka, Elisabeth Jeggle, Jelko Kacin, Filip Kaczmarek, Gisela Kallenbach, Othmar Karas, Sajjad Karim, Ioannis Kasoulides, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Metin Kazak, Tunne Kelam, Glenys Kinnock, Timothy Kirkhope, Dieter-Lebrecht Koch, Jaromír Kohlíček, Christoph Konrad, Maria Eleni Koppa, Eija-Riitta Korhola, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Ģirts Valdis Kristovskis, Sepp Kusstatscher, Joost Lagendijk, André Laignel, Jean Lambert, Alexander Graf Lambsdorff, Vytautas Landsbergis, Esther De Lange, Raymond Langendries, Romano Maria La Russa, Henrik Lax, Johannes Lebech, Roselyne Lefrançois, Klaus-Heiner Lehne, Jo Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marcin Libicki, Peter Liese, Kartika Tamara Liotard, Alain Lipietz, Pia Elda Locatelli, Eleonora Lo Curto, Andrea Losco, Patrick Louis, Caroline Lucas, Sarah Ludford, Astrid Lulling, Elizabeth Lynne, Marusya Ivanova Lyubcheva, Jules Maaten, Linda McAvan, Arlene McCarthy, Mary Lou McDonald, Mairead McGuinness, Edward McMillan-Scott, Jamila Madeira, Eugenijus Maldeikis, Ramona Nicole Mănescu, Thomas Mann, Marian-Jean Marinescu, Catiuscia Marini, Helmuth Markov, Sérgio Marques, Maria Martens, David Martin, Miguel Angel Martínez Martínez, Antonio Masip Hidalgo, Véronique Mathieu, Marios Matsakis, Maria Matsouka, Manolis Mavrommatis, Erik Meijer, Emilio Menéndez del Valle, Rosa Miguélez Ramos, Miroslav Mikolášik, Gay Mitchell, Eluned Morgan, Luisa Morgantini, Philippe Morillon, Jan Mulder, Cristiana Muscardini, Juan Andrés Naranjo Escobar, Michael Henry Nattrass, Cătălin-Ioan Nechifor, Bill Newton Dunn, James Nicholson, null Nicholson of Winterbourne, Rareș-Lucian Niculescu, Angelika Niebler, Lambert van Nistelrooij, Péter Olajos, Jan Olbrycht, Seán Ó Neachtain, Gérard Onesta, Ria Oomen-Ruijten, Dumitru Oprea, Josu Ortuondo Larrea, Miroslav Ouzký, Siiri Oviir, Reino Paasilinna, Maria Grazia Pagano, Justas Vincas Paleckis, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Vladko Todorov Panayotov, Pier Antonio Panzeri, Dimitrios Papadimoulis, Georgios Papastamkos, Neil Parish, Ioan Mircea Pașcu, Aldo Patriciello, Alojz Peterle, Maria Petre, Tobias Pflüger, João de Deus Pinheiro, Hubert Pirker, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Zita Pleštinská, Rovana Plumb, Guido Podestà, José Javier Pomés Ruiz, Mihaela Popa, Nicolae Vlad Popa, Miguel Portas, Horst Posdorf, Bernd Posselt, Christa Prets, Vittorio Prodi, John Purvis, Poul Nyrup Rasmussen, Vladimír Remek, Karin Resetarits, José Ribeiro e Castro, Teresa Riera Madurell, Frédérique Ries, Karin Riis-Jørgensen, Marco Rizzo, Bogusław Rogalski, Zuzana Roithová, Luca Romagnoli, Raül Romeva i Rueda, Dagmar Roth-Behrendt, Libor Rouček, Paul Rübig, Heide Rühle, Flaviu Călin Rus, Leopold Józef Rutowicz, Eoin Ryan, Aloyzas Sakalas, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, María Isabel Salinas García, Antolín Sánchez Presedo, Daciana Octavia Sârbu, Toomas Savi, Christel Schaldemose, Agnes Schierhuber, Carl Schlyter, Olle Schmidt, Pál Schmitt, György Schöpflin, Jürgen Schröder, Martin Schulz, Adrian Severin, Brian Simpson, Kathy Sinnott, Peter Skinner, Alyn Smith, Csaba Sógor, Renate Sommer, Søren Bo Søndergaard, María Sornosa Martínez, Jean Spautz, Bart Staes, Grażyna Staniszewska, Petya Stavreva, Dirk Sterckx, Struan Stevenson, Catherine Stihler, Theodor Dumitru Stolojan, Dimitar Stoyanov, Daniel Strož, Robert Sturdy, Margie Sudre, David Sumberg, László Surján, Gianluca Susta, Eva-Britt Svensson, József Szájer, István Szent-Iványi, Hannu Takkula, Charles Tannock, Michel Teychenné, Britta Thomsen, Marianne Thyssen, Silvia-Adriana Țicău, Gary Titley, Patrizia Toia, László Tőkés, Ewa Tomaszewska, Witold Tomczak, Jacques Toubon, Antonios Trakatellis, Catherine Trautmann, Kyriacos Triantaphyllides, Evangelia Tzampazi, Thomas Ulmer, Adina-Ioana Vălean, Johan Van Hecke, Anne Van Lancker, Geoffrey Van Orden, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Ioannis Varvitsiotis, Donato Tommaso Veraldi, Bernadette Vergnaud, Marcello Vernola, Cornelis Visser, Sahra Wagenknecht, Diana Wallis, Graham Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Renate Weber, Anja Weisgerber, Jan Marinus Wiersma, Anders Wijkman, Glenis Willmott, Iuliu Winkler, Janusz Wojciechowski, Corien Wortmann-Kool, Anna Záborská, Zbigniew Zaleski, Mauro Zani, Andrzej Tomasz Zapałowski, Stefano Zappalà, Tatjana Ždanoka, Vladimír Železný, Roberts Zīle, Marian Zlotea, Jaroslav Zvěřina, Tadeusz Zwiefka |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa e nyilatkozatot az aláírók nevével együtt a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok parlamentjeinek.

Aláírók

Adamos Adamou, Vincenzo Aita, Jim Allister, Alexander Alvaro, Roberta Alma Anastase, Georgs Andrejevs, Laima Liucija Andrikienė, Emmanouil Angelakas, Stavros Arnaoutakis, Richard James Ashworth, Robert Atkins, Elspeth Attwooll, Margrete Auken, Liam Aylward, Pilar Ayuso, Maria Badia i Cutchet, Paolo Bartolozzi, Katerina Batzeli, Jean Marie Beaupuy, Christopher Beazley, Zsolt László Becsey, Angelika Beer, Bastiaan Belder, Ivo Belet, Irena Belohorská, Thijs Berman, Slavi Binev, Šarūnas Birutis, Johannes Blokland, Sebastian Valentin Bodu, Herbert Bösch, Victor Boștinaru, Costas Botopoulos, Catherine Boursier, John Bowis, Sharon Bowles, Emine Bozkurt, Mihael Brejc, Frieda Brepoels, Hiltrud Breyer, Jan Březina, Danutė Budreikaitė, Kathalijne Maria Buitenweg, Nicodim Bulzesc, Ieke van den Burg, Colm Burke, Philip Bushill-Matthews, Niels Busk, Cristian Silviu Bușoi, Philippe Busquin, Simon Busuttil, Jerzy Buzek, Maddalena Calia, Martin Callanan, Mogens Camre, Marie-Arlette Carlotti, David Casa, Paulo Casaca, Michael Cashman, Pilar del Castillo Vera, Jorgo Chatzimarkakis, Zdzisław Kazimierz Chmielewski, Ole Christensen, Sylwester Chruszcz, Philip Claeys, Luigi Cocilovo, Carlos Coelho, Richard Corbett, Dorette Corbey, Giovanna Corda, Jean Louis Cottigny, Jan Cremers, Gabriela Crețu, Brian Crowley, Magor Imre Csibi, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daniel Dăianu, Joseph Daul, Dragoș Florin David, Chris Davies, Antonio De Blasio, Bairbre de Brún, Arūnas Degutis, Jean-Luc Dehaene, Véronique De Keyser, Panayiotis Demetriou, Gérard Deprez, Proinsias De Rossa, Marielle De Sarnez, Marie-Hélène Descamps, Albert Deß, Mia De Vits, Jolanta Dičkutė, Gintaras Didžiokas, Koenraad Dillen, Giorgos Dimitrakopoulos, Alexandra Dobolyi, Bert Doorn, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Andrew Duff, Árpád Duka-Zólyomi, Constantin Dumitriu, Lena Ek, Saïd El Khadraoui, James Elles, Edite Estrela, Harald Ettl, Jill Evans, Jonathan Evans, Fernando Fernández Martín, Francesco Ferrari, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Ilda Figueiredo, Petru Filip, Roberto Fiore, Alessandro Foglietta, Hanna Foltyn-Kubicka, Glyn Ford, Carmen Fraga Estévez, Juan Fraile Cantón, Armando França, Monica Frassoni, Duarte Freitas, Urszula Gacek, Michael Gahler, Kinga Gál, Milan Gaľa, Vicente Miguel Garcés Ramón, José Manuel García-Margallo y Marfil, Elisabetta Gardini, Jean-Paul Gauzès, Evelyne Gebhardt, Eugenijus Gentvilas, Georgios Georgiou, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Claire Gibault, Neena Gill, Lutz Goepel, Bruno Gollnisch, Ana Maria Gomes, Hélène Goudin, Genowefa Grabowska, Dariusz Maciej Grabowski, Ingeborg Gräßle, Martí Grau i Segú, Nathalie Griesbeck, Lissy Gröner, Elly de Groen-Kouwenhoven, Françoise Grossetête, Ignasi Guardans Cambó, Ambroise Guellec, Pedro Guerreiro, Cristina Gutiérrez-Cortines, Fiona Hall, David Hammerstein, Małgorzata Handzlik, Malcolm Harbour, Marian Harkin, Rebecca Harms, Erna Hennicot-Schoepges, Jeanine Hennis-Plasschaert, Edit Herczog, Jim Higgins, Richard Howitt, Ján Hudacký, Ian Hudghton, Stephen Hughes, Alain Hutchinson, Filiz Hakaeva Hyusmenova, Monica Maria Iacob-Ridzi, Sophia in 't Veld, Mikel Irujo Amezaga, Marie Anne Isler Béguin, Caroline Jackson, Lily Jacobs, Mieczysław Edmund Janowski, Lívia Járóka, Elisabeth Jeggle, Jelko Kacin, Filip Kaczmarek, Gisela Kallenbach, Othmar Karas, Sajjad Karim, Ioannis Kasoulides, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Metin Kazak, Tunne Kelam, Glenys Kinnock, Timothy Kirkhope, Dieter-Lebrecht Koch, Jaromír Kohlíček, Christoph Konrad, Maria Eleni Koppa, Eija-Riitta Korhola, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Ģirts Valdis Kristovskis, Sepp Kusstatscher, Joost Lagendijk, André Laignel, Jean Lambert, Alexander Graf Lambsdorff, Vytautas Landsbergis, Esther De Lange, Raymond Langendries, Romano Maria La Russa, Henrik Lax, Johannes Lebech, Roselyne Lefrançois, Klaus-Heiner Lehne, Jo Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marcin Libicki, Peter Liese, Kartika Tamara Liotard, Alain Lipietz, Pia Elda Locatelli, Eleonora Lo Curto, Andrea Losco, Patrick Louis, Caroline Lucas, Sarah Ludford, Astrid Lulling, Elizabeth Lynne, Marusya Ivanova Lyubcheva, Jules Maaten, Linda McAvan, Arlene McCarthy, Mary Lou McDonald, Mairead McGuinness, Edward McMillan-Scott, Jamila Madeira, Eugenijus Maldeikis, Ramona Nicole Mănescu, Thomas Mann, Marian-Jean Marinescu, Catiuscia Marini, Helmuth Markov, Sérgio Marques, Maria Martens, David Martin, Miguel Angel Martínez Martínez, Antonio Masip Hidalgo, Véronique Mathieu, Marios Matsakis, Maria Matsouka, Manolis Mavrommatis, Erik Meijer, Emilio Menéndez del Valle, Rosa Miguélez Ramos, Miroslav Mikolášik, Gay Mitchell, Eluned Morgan, Luisa Morgantini, Philippe Morillon, Jan Mulder, Cristiana Muscardini, Juan Andrés Naranjo Escobar, Michael Henry Nattrass, Cătălin-Ioan Nechifor, Bill Newton Dunn, James Nicholson, null Nicholson of Winterbourne, Rareș-Lucian Niculescu, Angelika Niebler, Lambert van Nistelrooij, Péter Olajos, Jan Olbrycht, Seán Ó Neachtain, Gérard Onesta, Ria Oomen-Ruijten, Dumitru Oprea, Josu Ortuondo Larrea, Miroslav Ouzký, Siiri Oviir, Reino Paasilinna, Maria Grazia Pagano, Justas Vincas Paleckis, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Vladko Todorov Panayotov, Pier Antonio Panzeri, Dimitrios Papadimoulis, Georgios Papastamkos, Neil Parish, Ioan Mircea Pașcu, Aldo Patriciello, Alojz Peterle, Maria Petre, Tobias Pflüger, João de Deus Pinheiro, Hubert Pirker, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Zita Pleštinská, Rovana Plumb, Guido Podestà, José Javier Pomés Ruiz, Mihaela Popa, Nicolae Vlad Popa, Miguel Portas, Horst Posdorf, Bernd Posselt, Christa Prets, Vittorio Prodi, John Purvis, Poul Nyrup Rasmussen, Vladimír Remek, Karin Resetarits, José Ribeiro e Castro, Teresa Riera Madurell, Frédérique Ries, Karin Riis-Jørgensen, Marco Rizzo, Bogusław Rogalski, Zuzana Roithová, Luca Romagnoli, Raül Romeva i Rueda, Dagmar Roth-Behrendt, Libor Rouček, Paul Rübig, Heide Rühle, Flaviu Călin Rus, Leopold Józef Rutowicz, Eoin Ryan, Aloyzas Sakalas, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, María Isabel Salinas García, Antolín Sánchez Presedo, Daciana Octavia Sârbu, Toomas Savi, Christel Schaldemose, Agnes Schierhuber, Carl Schlyter, Olle Schmidt, Pál Schmitt, György Schöpflin, Jürgen Schröder, Martin Schulz, Adrian Severin, Brian Simpson, Kathy Sinnott, Peter Skinner, Alyn Smith, Csaba Sógor, Renate Sommer, Søren Bo Søndergaard, María Sornosa Martínez, Jean Spautz, Bart Staes, Grażyna Staniszewska, Petya Stavreva, Dirk Sterckx, Struan Stevenson, Catherine Stihler, Theodor Dumitru Stolojan, Dimitar Stoyanov, Daniel Strož, Robert Sturdy, Margie Sudre, David Sumberg, László Surján, Gianluca Susta, Eva-Britt Svensson, József Szájer, István Szent-Iványi, Hannu Takkula, Charles Tannock, Michel Teychenné, Britta Thomsen, Marianne Thyssen, Silvia-Adriana Țicău, Gary Titley, Patrizia Toia, László Tőkés, Ewa Tomaszewska, Witold Tomczak, Jacques Toubon, Antonios Trakatellis, Catherine Trautmann, Kyriacos Triantaphyllides, Evangelia Tzampazi, Thomas Ulmer, Adina-Ioana Vălean, Johan Van Hecke, Anne Van Lancker, Geoffrey Van Orden, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Ioannis Varvitsiotis, Donato Tommaso Veraldi, Bernadette Vergnaud, Marcello Vernola, Cornelis Visser, Sahra Wagenknecht, Diana Wallis, Graham Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Renate Weber, Anja Weisgerber, Jan Marinus Wiersma, Anders Wijkman, Glenis Willmott, Iuliu Winkler, Janusz Wojciechowski, Corien Wortmann-Kool, Anna Záborská, Zbigniew Zaleski, Mauro Zani, Andrzej Tomasz Zapałowski, Stefano Zappalà, Tatjana Ždanoka, Vladimír Železný, Roberts Zīle, Marian Zlotea, Jaroslav Zvěřina, Tadeusz Zwiefka

---

2009. január 14., szerda

| 24.2.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 46/48 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 46/48

---

Az alapvető jogok helyzete az Európai Unióban (2004–2008)

P6_TA(2009)0019

Az Európai Parlament 2009. január 14-i állásfoglalása az alapvető jogok helyzetéről az Európai Unióban (2004–2008) (2007/2145(INI))

(2010/C 46 E/08)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió 2000. december 7-én kihirdetett és 2007. december 12-én módosított formában elfogadott Alapjogi Chartájára (a továbbiakban: a Charta) |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2000. december 7-én kihirdetett és 2007. december 12-én módosított formában elfogadott Alapjogi Chartájára (a továbbiakban: a Charta)

| — | tekintettel azokra a célokra, hogy az Unióból a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének térsége váljék, valamint hogy megvalósuljanak a szabadság, a demokrácia, az alapvető jogok és a jogállamiság tiszteletben tartásának az Európai Unióról szóló szerződés 6. és 7. cikkében említett elvei, |
| --- | --- |

—

tekintettel azokra a célokra, hogy az Unióból a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének térsége váljék, valamint hogy megvalósuljanak a szabadság, a demokrácia, az alapvető jogok és a jogállamiság tiszteletben tartásának az Európai Unióról szóló szerződés 6. és 7. cikkében említett elvei,

| — | tekintettel azokra az újításokra, amelyekhez a tagállamok kormányai 2007. december 13-án adták beleegyezésüket a Lisszaboni Szerződés aláírásával, illetve elsősorban arra, amely jogilag kötelező jelleggel ruházza fel a Chartát, valamint amely az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményhez való csatlakozás kötelezettségét írja elő, |
| --- | --- |

—

tekintettel azokra az újításokra, amelyekhez a tagállamok kormányai 2007. december 13-án adták beleegyezésüket a Lisszaboni Szerződés aláírásával, illetve elsősorban arra, amely jogilag kötelező jelleggel ruházza fel a Chartát, valamint amely az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményhez való csatlakozás kötelezettségét írja elő,

| — | tekintettel a személyek közötti, faji vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló, 2000. június 29-i 2000/43/EK irányelvre (1), valamint a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK irányelvre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a személyek közötti, faji vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló, 2000. június 29-i 2000/43/EK irányelvre (1), valamint a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK irányelvre (2),

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének (a továbbiakban: az Ügynökség) létrehozásáról szóló, 2007. február 15-i 168/2007/EK tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének (a továbbiakban: az Ügynökség) létrehozásáról szóló, 2007. február 15-i 168/2007/EK tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel az Ügynökség és a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontja jelentéseire, valamint az érintett nem kormányzati szervezetek jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ügynökség és a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontja jelentéseire, valamint az érintett nem kormányzati szervezetek jelentéseire,

| — | tekintettel az Európai Közösségek Bírósága, valamint az Emberi Jogok Európai Bírósága határozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösségek Bírósága, valamint az Emberi Jogok Európai Bírósága határozataira,

| — | tekintettel az Európai Unió független szakértői hálózata által kidolgozott, az alapvető jogok európai unióbeli helyzetéről szóló éves jelentésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió független szakértői hálózata által kidolgozott, az alapvető jogok európai unióbeli helyzetéről szóló éves jelentésekre,

| — | tekintettel az Európa Tanács szervei által készített jelentésekre, különösen a Parlamenti Közgyűlés és az emberi jogi biztos által az emberi jogok helyzetéről készített jelentésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács szervei által készített jelentésekre, különösen a Parlamenti Közgyűlés és az emberi jogi biztos által az emberi jogok helyzetéről készített jelentésekre,

| — | tekintettel az Állampolgári jogok, bel- és igazságügyi bizottságnak jogellenes helyzetű bevándorlók számára fenntartott fogva tartási központokban tett látogatásokról szóló jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári jogok, bel- és igazságügyi bizottságnak jogellenes helyzetű bevándorlók számára fenntartott fogva tartási központokban tett látogatásokról szóló jelentéseire,

| — | tekintettel az alapvető jogokkal és az emberi jogokkal kapcsolatos európai parlamenti állásfoglalásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az alapvető jogokkal és az emberi jogokkal kapcsolatos európai parlamenti állásfoglalásokra,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság által ezen állásfoglalás előkészítéseként rendezett nyilvános megbeszélésekre és eszmecserékre, különösen a 2007. október 8-án az alkotmánybíróságok és legfelső bíróságok bíráival, a 2008. május 19-én az Európa Tanács emberi jogi biztosával, valamint a 2008. október 6-án a nem-kormányzati szervezetek képviselőivel tartott találkozókra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság által ezen állásfoglalás előkészítéseként rendezett nyilvános megbeszélésekre és eszmecserékre, különösen a 2007. október 8-án az alkotmánybíróságok és legfelső bíróságok bíráival, a 2008. május 19-én az Európa Tanács emberi jogi biztosával, valamint a 2008. október 6-án a nem-kormányzati szervezetek képviselőivel tartott találkozókra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére és a Kulturális Bizottság véleményére (A6-0479/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére és a Kulturális Bizottság véleményére (A6-0479/2008),

| A. | mivel az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikke szerint az Európai Unió egy értékközösségen és az alapvető jogok tiszteletben tartásán alapul, miként azokat az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény biztosítja, továbbá amint azok a tagállamok közös alkotmányos hagyományaiból erednek, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikke szerint az Európai Unió egy értékközösségen és az alapvető jogok tiszteletben tartásán alapul, miként azokat az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény biztosítja, továbbá amint azok a tagállamok közös alkotmányos hagyományaiból erednek,

| B. | mivel az Európai Parlament – mint az uniós polgárokat képviselő és jogaikat garantáló, közvetlenül választott testület – hisz abban, hogy kiemelt felelőssége van ezen elvek megvalósításában, különösen abból adódóan, hogy a Szerződések jelenlegi helyzetében igen korlátozott az egyének közösségi bíróságok előtti jogorvoslati lehetősége, |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Parlament – mint az uniós polgárokat képviselő és jogaikat garantáló, közvetlenül választott testület – hisz abban, hogy kiemelt felelőssége van ezen elvek megvalósításában, különösen abból adódóan, hogy a Szerződések jelenlegi helyzetében igen korlátozott az egyének közösségi bíróságok előtti jogorvoslati lehetősége,

| C. | mivel a jogalkotási javaslatoknak a Chartával való összeegyeztethetőségét ellenőrző eljárás kidolgozása a Charta 2000. december 7-i elfogadásából eredő egyik szükségszerű következmény, és mivel a Bizottság ezt elismerte azáltal, hogy 2001-ben erre vonatkozó rendelkezéseket fogadott el, illetve mivel „Az alapjogi charta tiszteletben tartása a Bizottság jogalkotási javaslataiban: a rendszeres és szigorú ellenőrzés módszertana” című, 2007. március 15-i állásfoglalásában (4) maga a Parlament is felhívta erre a figyelmet, |
| --- | --- |

C.

mivel a jogalkotási javaslatoknak a Chartával való összeegyeztethetőségét ellenőrző eljárás kidolgozása a Charta 2000. december 7-i elfogadásából eredő egyik szükségszerű következmény, és mivel a Bizottság ezt elismerte azáltal, hogy 2001-ben erre vonatkozó rendelkezéseket fogadott el, illetve mivel „Az alapjogi charta tiszteletben tartása a Bizottság jogalkotási javaslataiban: a rendszeres és szigorú ellenőrzés módszertana” című, 2007. március 15-i állásfoglalásában (4) maga a Parlament is felhívta erre a figyelmet,

| D. | mivel a ratifikálás alatt álló Lisszaboni Szerződés kifejezetten hivatkozik a Chartára, ugyanolyan jogi érvénnyel ruházva fel, mint a Szerződéseket, |
| --- | --- |

D.

mivel a ratifikálás alatt álló Lisszaboni Szerződés kifejezetten hivatkozik a Chartára, ugyanolyan jogi érvénnyel ruházva fel, mint a Szerződéseket,

| E. | mivel amennyiben a Charta beillesztésre kerül az Unió elsődleges jogába, a benne meghatározott jogok kötelező erőre tesznek szert a végrehajtásukra hivatott másodlagos joganyag közvetítésével, |
| --- | --- |

E.

mivel amennyiben a Charta beillesztésre kerül az Unió elsődleges jogába, a benne meghatározott jogok kötelező erőre tesznek szert a végrehajtásukra hivatott másodlagos joganyag közvetítésével,

| F. | mivel a Charta, jogi státusától függetlenül, az évek során inspirációs forrássá vált az európai bíróságok – úgymint az Elsőfokú Bíróság, az Európai Közösségek Bírósága, az Emberi Jogok Európai Bírósága és számos alkotmánybíróság – ítélkezési gyakorlatában, |
| --- | --- |

F.

mivel a Charta, jogi státusától függetlenül, az évek során inspirációs forrássá vált az európai bíróságok – úgymint az Elsőfokú Bíróság, az Európai Közösségek Bírósága, az Emberi Jogok Európai Bírósága és számos alkotmánybíróság – ítélkezési gyakorlatában,

| G. | mivel az alapvető jogok valódi kultúrájának az Unión belüli kialakulásához szükség volna egy e jogok alkalmazásának ellenőrzését szolgáló globális rendszer kifejlesztésére, amely magában foglalja a Tanácsot és a kormányközi együttműködés keretében hozott határozatokat, hiszen az alapvető jogok védelme nem merül ki pusztán a szabályok formális tiszteletben tartásában, hanem mindenekelőtt aktív előmozdításukat, illetve a tagállamok általi megsértésük, valamint a nem megfelelő tagállami intézkedések esetén történő beavatkozást jelenti, |
| --- | --- |

G.

mivel az alapvető jogok valódi kultúrájának az Unión belüli kialakulásához szükség volna egy e jogok alkalmazásának ellenőrzését szolgáló globális rendszer kifejlesztésére, amely magában foglalja a Tanácsot és a kormányközi együttműködés keretében hozott határozatokat, hiszen az alapvető jogok védelme nem merül ki pusztán a szabályok formális tiszteletben tartásában, hanem mindenekelőtt aktív előmozdításukat, illetve a tagállamok általi megsértésük, valamint a nem megfelelő tagállami intézkedések esetén történő beavatkozást jelenti,

Bevezetés

| 1. | úgy véli, hogy az alapvető jogok eredményes védelme és előmozdítása az európai demokrácia alapja, valamint a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló európai térség megszilárdításának elengedhetetlen feltétele; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy az alapvető jogok eredményes védelme és előmozdítása az európai demokrácia alapja, valamint a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló európai térség megszilárdításának elengedhetetlen feltétele;

| 2. | rámutat arra, hogy az alapvető jogok védelme különböző (nemzetközi, európai, nemzeti, regionális és helyi) szintű intézkedéseket foglal magában, és hangsúlyozza a helyi és a regionális hatóságok szerepét ezen jogok gyakorlati érvényesítésében és előmozdításában; |
| --- | --- |

2.

rámutat arra, hogy az alapvető jogok védelme különböző (nemzetközi, európai, nemzeti, regionális és helyi) szintű intézkedéseket foglal magában, és hangsúlyozza a helyi és a regionális hatóságok szerepét ezen jogok gyakorlati érvényesítésében és előmozdításában;

| 3. | sajnálja, hogy a tagállamok továbbra is kivonják magukat az alól, hogy az emberi jogokkal kapcsolatos saját politikáikat és gyakorlatukat európai uniós ellenőrzésnek vessék alá, és megpróbálják e jogok védelmét teljesen belső keretek közé szorítani, ami aláássa az Európai Unió által az emberi jogok védelmezőjeként világszerte betöltött aktív szerepét és megingatja az alapvető jogok védelmével kapcsolatos uniós külpolitika hitelességét; |
| --- | --- |

3.

sajnálja, hogy a tagállamok továbbra is kivonják magukat az alól, hogy az emberi jogokkal kapcsolatos saját politikáikat és gyakorlatukat európai uniós ellenőrzésnek vessék alá, és megpróbálják e jogok védelmét teljesen belső keretek közé szorítani, ami aláássa az Európai Unió által az emberi jogok védelmezőjeként világszerte betöltött aktív szerepét és megingatja az alapvető jogok védelmével kapcsolatos uniós külpolitika hitelességét;

| 4. | emlékeztet arra, hogy az EU-szerződés 6. cikke (2) bekezdésének megfelelően az Európai Bíróság feladatai közé tartozik az alapvető jogok tiszteletben tartásának biztosítása, amint azok a tagállamok közös alkotmányos hagyományaiból, az emberi jogokról szóló európai egyezményből, valamint más nemzetközi jogi okmányokból erednek; |
| --- | --- |

4.

emlékeztet arra, hogy az EU-szerződés 6. cikke (2) bekezdésének megfelelően az Európai Bíróság feladatai közé tartozik az alapvető jogok tiszteletben tartásának biztosítása, amint azok a tagállamok közös alkotmányos hagyományaiból, az emberi jogokról szóló európai egyezményből, valamint más nemzetközi jogi okmányokból erednek;

| 5. | hangsúlyozza, hogy az Európai Unióról szóló szerződés 7. cikke rendelkezik egy olyan eljárásról, amely biztosítja, hogy ne kerülhessen sor az emberi jogok és az alapvető szabadságok következetes és súlyos megsértésére az EU-ban, ugyanakkor annak ellenére, hogy – amint azt az Emberi Jogok Európai Bírósága által meghozott ítéletek is bizonyítják – az uniós tagállamokban történnek ilyen jogsértések, ezt az eljárást még soha nem alkalmazták; kéri az uniós intézményeket, hogy állítsanak fel ellenőrző mechanizmust és határozzanak meg objektív kritériumrendszert az EU-Szerződés 7. cikkének végrehajtására; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy az Európai Unióról szóló szerződés 7. cikke rendelkezik egy olyan eljárásról, amely biztosítja, hogy ne kerülhessen sor az emberi jogok és az alapvető szabadságok következetes és súlyos megsértésére az EU-ban, ugyanakkor annak ellenére, hogy – amint azt az Emberi Jogok Európai Bírósága által meghozott ítéletek is bizonyítják – az uniós tagállamokban történnek ilyen jogsértések, ezt az eljárást még soha nem alkalmazták; kéri az uniós intézményeket, hogy állítsanak fel ellenőrző mechanizmust és határozzanak meg objektív kritériumrendszert az EU-Szerződés 7. cikkének végrehajtására;

| 6. | hangsúlyozza, hogy amennyiben a tagállamok közös alkotmányos hagyományait a Bíróság inspirációs forrásként használhatja az alapvető jogokkal kapcsolatos ítélkezési gyakorlatának kialakítása során, a Charta alkotja a minimális jogok közös alapját, és hogy a tagállamok azzal érvelve, hogy a Charta gyengébb védelmet biztosítana egyes jogok tekintetében, mint a saját alkotmányuk által kínált biztosítékok, nem csökkenthetik e biztosítékok szintjét; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy amennyiben a tagállamok közös alkotmányos hagyományait a Bíróság inspirációs forrásként használhatja az alapvető jogokkal kapcsolatos ítélkezési gyakorlatának kialakítása során, a Charta alkotja a minimális jogok közös alapját, és hogy a tagállamok azzal érvelve, hogy a Charta gyengébb védelmet biztosítana egyes jogok tekintetében, mint a saját alkotmányuk által kínált biztosítékok, nem csökkenthetik e biztosítékok szintjét;

| 7. | örömmel fogadja a Charta 53. cikkét, amely – azáltal, hogy jogalapot biztosít – lehetővé teszi az Európai Bíróság számára, hogy elmélyítse ítélkezési gyakorlatát az alapvető jogok terén, ami igen lényeges a közösségi jog fejlődése szempontjából; |
| --- | --- |

7.

örömmel fogadja a Charta 53. cikkét, amely – azáltal, hogy jogalapot biztosít – lehetővé teszi az Európai Bíróság számára, hogy elmélyítse ítélkezési gyakorlatát az alapvető jogok terén, ami igen lényeges a közösségi jog fejlődése szempontjából;

| 8. | hangsúlyozza, hogy a tagállamok igazságszolgáltatása kulcsfontosságú szerepet tölt be az emberi jogok érvényesítésében; sürgeti az államokat, hogy a nemzeti bírák számára indítsanak folyamatos képzést az alapvető jogok védelmének rendszereiről; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy a tagállamok igazságszolgáltatása kulcsfontosságú szerepet tölt be az emberi jogok érvényesítésében; sürgeti az államokat, hogy a nemzeti bírák számára indítsanak folyamatos képzést az alapvető jogok védelmének rendszereiről;

Általános ajánlások

| 9. | úgy véli, hogy az alapvető jogok érvényesítésének minden európai politika céljai között szerepelnie kell; álláspontja szerint e célból az Európai Unió intézményeinek e jogokat aktívan elő kellene mozdítaniuk, védelmezniük kellene, illetve maradéktalanul figyelembe kellene venniük a jogszabályok kidolgozásakor és elfogadásakor; |
| --- | --- |

9.

úgy véli, hogy az alapvető jogok érvényesítésének minden európai politika céljai között szerepelnie kell; álláspontja szerint e célból az Európai Unió intézményeinek e jogokat aktívan elő kellene mozdítaniuk, védelmezniük kellene, illetve maradéktalanul figyelembe kellene venniük a jogszabályok kidolgozásakor és elfogadásakor;

| 10. | üdvözli az Ügynökség létrehozását, ami az első lépést jelenti afelé, hogy helyt adjanak az Európai Parlament kéréseinek egy olyan integrált szabályozási és intézményi keret kialakítása vonatkozásában, amely a Charta hatályba léptetésére és az emberi jogokról és alapvető szabadságokról szóló európai egyezmény által létrehozott rendszerrel való összhang biztosítására szolgál; emlékeztet ugyanakkor arra, hogy a független alapjogi szakértők európai hálózata által készített, 2005-ig közreadott, emberi jogokról szóló éves jelentések minden tagállamban megvizsgálták a Charta által elismert valamennyi jog alkalmazását, és ezért aggódik amiatt, hogy az Ügynökség korlátozott megbízatása, valamint a hálózat feloszlatása nem rekeszti-e ki a rendszeres vizsgálatok köréből az európai emberi jogi politika számos jelentős területét; |
| --- | --- |

10.

üdvözli az Ügynökség létrehozását, ami az első lépést jelenti afelé, hogy helyt adjanak az Európai Parlament kéréseinek egy olyan integrált szabályozási és intézményi keret kialakítása vonatkozásában, amely a Charta hatályba léptetésére és az emberi jogokról és alapvető szabadságokról szóló európai egyezmény által létrehozott rendszerrel való összhang biztosítására szolgál; emlékeztet ugyanakkor arra, hogy a független alapjogi szakértők európai hálózata által készített, 2005-ig közreadott, emberi jogokról szóló éves jelentések minden tagállamban megvizsgálták a Charta által elismert valamennyi jog alkalmazását, és ezért aggódik amiatt, hogy az Ügynökség korlátozott megbízatása, valamint a hálózat feloszlatása nem rekeszti-e ki a rendszeres vizsgálatok köréből az európai emberi jogi politika számos jelentős területét;

| 11. | kiemeli az Ügynökség korlátozott megbízatását illetően, hogy az emberi jogokkal kapcsolatos kérdések nem oszthatók fel mesterségesen az első, második és harmadik pillérhez tartozó területek szerint, amelyek alapján a tagállamok az Európai Unió hatásköreit meghatározták, mivel az alapvető jogok oszthatatlan egységet alkotnak és kölcsönösen függenek egymástól; úgy véli, hogy ezért a Bizottságnak és a Tanácsnak az Ügynökséggel együttműködésben először is közös álláspontot kell kialakítania a tagállamokban az emberi jogokkal kapcsolatban fennálló problémákat illetően, túllépve a szigorúan európai kereteken és oly módon, hogy ne csupán az Európai Unió aktuális témáival, illetve konkrét jogi és politikai eszközeivel foglalkozzon a tagállamokban az emberi jogok terén visszatérően felmerülő és jelenleg fennálló problémák azonosítása, valamint a nemzetközi és európai mechanizmusok vizsgálata során; |
| --- | --- |

11.

kiemeli az Ügynökség korlátozott megbízatását illetően, hogy az emberi jogokkal kapcsolatos kérdések nem oszthatók fel mesterségesen az első, második és harmadik pillérhez tartozó területek szerint, amelyek alapján a tagállamok az Európai Unió hatásköreit meghatározták, mivel az alapvető jogok oszthatatlan egységet alkotnak és kölcsönösen függenek egymástól; úgy véli, hogy ezért a Bizottságnak és a Tanácsnak az Ügynökséggel együttműködésben először is közös álláspontot kell kialakítania a tagállamokban az emberi jogokkal kapcsolatban fennálló problémákat illetően, túllépve a szigorúan európai kereteken és oly módon, hogy ne csupán az Európai Unió aktuális témáival, illetve konkrét jogi és politikai eszközeivel foglalkozzon a tagállamokban az emberi jogok terén visszatérően felmerülő és jelenleg fennálló problémák azonosítása, valamint a nemzetközi és európai mechanizmusok vizsgálata során;

| 12. | kéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy használják fel az Ügynökség, az Európa Tanács, az ENSZ ellenőrző szervei, a nemzeti emberi jogi intézmények, valamint a nem kormányzati szervezetek által az Európai Unión belül megvalósított nyomon követésnek köszönhetően rendelkezésre álló információkat, és azokat hasznosítsák korrekciós intézkedések vagy megelőző jogi keret formájában; |
| --- | --- |

12.

kéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy használják fel az Ügynökség, az Európa Tanács, az ENSZ ellenőrző szervei, a nemzeti emberi jogi intézmények, valamint a nem kormányzati szervezetek által az Európai Unión belül megvalósított nyomon követésnek köszönhetően rendelkezésre álló információkat, és azokat hasznosítsák korrekciós intézkedések vagy megelőző jogi keret formájában;

| 13. | fenntartja a jogot az Ügynökség munkájának Európai Unión belüli nyomon követésére, valamint az Ügynökség hatáskörén kívül eső emberi jogi kérdések kezelésére, és kéri a Bizottságot, hogy tegye ugyanezt a Szerződések őreként betöltött szerepének megfelelően; |
| --- | --- |

13.

fenntartja a jogot az Ügynökség munkájának Európai Unión belüli nyomon követésére, valamint az Ügynökség hatáskörén kívül eső emberi jogi kérdések kezelésére, és kéri a Bizottságot, hogy tegye ugyanezt a Szerződések őreként betöltött szerepének megfelelően;

| 14. | felhívja a figyelmet arra, hogy az aktív jogvédelmi politikát nem lehet csak a legnagyobb nyilvánosságot élvező esetekre korlátozni, és hogy a fiatalkorúaknak, az időseknek és betegeknek szánt zárt intézményekben vagy börtönökben történt súlyos jogsértések elkerülik a nyilvánosság figyelmét; hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak és az Európai Uniónak biztosítania kell az ilyen zárt intézményekben fennálló életkörülmények szakszerű ellenőrzését, mind a szabályozás, mind pedig a gyakorlat tekintetében; |
| --- | --- |

14.

felhívja a figyelmet arra, hogy az aktív jogvédelmi politikát nem lehet csak a legnagyobb nyilvánosságot élvező esetekre korlátozni, és hogy a fiatalkorúaknak, az időseknek és betegeknek szánt zárt intézményekben vagy börtönökben történt súlyos jogsértések elkerülik a nyilvánosság figyelmét; hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak és az Európai Uniónak biztosítania kell az ilyen zárt intézményekben fennálló életkörülmények szakszerű ellenőrzését, mind a szabályozás, mind pedig a gyakorlat tekintetében;

| 15. | kéri a Tanácsot, hogy az emberi jogok világszerte fennálló helyzetéről szóló jövőbeli éves jelentéseibe a globális helyzet elemzésén kívül építsen be egy elemzést minden egyes tagállamról is; úgy véli, hogy egy ilyen kettős elemzés nyilvánvalóvá tenné, hogy az Unió egyformán elkötelezett az emberi jogok mind határain belüli, mind azokon kívüli védelme mellett, hogy elháríthassa a kettős mérce alkalmazására irányuló esetleges vádakat; |
| --- | --- |

15.

kéri a Tanácsot, hogy az emberi jogok világszerte fennálló helyzetéről szóló jövőbeli éves jelentéseibe a globális helyzet elemzésén kívül építsen be egy elemzést minden egyes tagállamról is; úgy véli, hogy egy ilyen kettős elemzés nyilvánvalóvá tenné, hogy az Unió egyformán elkötelezett az emberi jogok mind határain belüli, mind azokon kívüli védelme mellett, hogy elháríthassa a kettős mérce alkalmazására irányuló esetleges vádakat;

| 16. | kéri a tagállamokat, hogy hozzanak intézkedéseket annak érdekében, hogy a végrehajtó hatalomtól független státust és elegendő pénzforrást biztosítsanak az ENSZ párizsi elveinek keretében létrehozott nemzeti emberi jogi intézmények számára, különös tekintettel arra, hogy e szervek egyik legfontosabb feladata, hogy áttekintsék az emberi jogi politikákat annak érdekében, hogy felhívják a figyelmet a hiányosságokra és kiigazításokat javasoljanak, tekintve, hogy a hatékonyságot elsősorban a megelőzés szempontjából mérik, nem a problémák megoldása alapján; sürgeti a tagállamokat, hogy amennyiben még nem tették meg, hozzák létre a fent említett nemzeti emberi jogi intézményeket; |
| --- | --- |

16.

kéri a tagállamokat, hogy hozzanak intézkedéseket annak érdekében, hogy a végrehajtó hatalomtól független státust és elegendő pénzforrást biztosítsanak az ENSZ párizsi elveinek keretében létrehozott nemzeti emberi jogi intézmények számára, különös tekintettel arra, hogy e szervek egyik legfontosabb feladata, hogy áttekintsék az emberi jogi politikákat annak érdekében, hogy felhívják a figyelmet a hiányosságokra és kiigazításokat javasoljanak, tekintve, hogy a hatékonyságot elsősorban a megelőzés szempontjából mérik, nem a problémák megoldása alapján; sürgeti a tagállamokat, hogy amennyiben még nem tették meg, hozzák létre a fent említett nemzeti emberi jogi intézményeket;

| 17. | ragaszkodik ahhoz, hogy a Tanács alakítsa át az alapvető jogokkal és az uniós polgársággal foglalkozó eseti munkacsoportját állandó munkacsoporttá, amely az emberi jogi munkacsoporttal (COHOM) párhuzamosan működne, sürgeti továbbá a Bizottságot, hogy rendelje egyetlen biztoshoz az emberi jogok és alapvető szabadságok tárcáját; |
| --- | --- |

17.

ragaszkodik ahhoz, hogy a Tanács alakítsa át az alapvető jogokkal és az uniós polgársággal foglalkozó eseti munkacsoportját állandó munkacsoporttá, amely az emberi jogi munkacsoporttal (COHOM) párhuzamosan működne, sürgeti továbbá a Bizottságot, hogy rendelje egyetlen biztoshoz az emberi jogok és alapvető szabadságok tárcáját;

| 18. | emlékeztet arra, hogy politikai szempontból elengedhetetlennek tartja, hogy a közösségi vívmányok egyszerűsítése vagy átalakítása alkalmával az alapvető jogok előmozdítását felvegyék a megvalósítandó célok közé; kéri, hogy minden új politika, jogalkotási javaslat és program esetében készüljön hatástanulmány az alapvető jogok tiszteletben tartásáról, valamint hogy ez az értékelés legyen szerves része a javaslat indokolásának, és reméli, hogy a tagállamok a közösségi jogszabályok nemzeti jogszabályokká történő következő átültetésekor hasonló hatásértékelő eszközöket fognak alkalmazni; |
| --- | --- |

18.

emlékeztet arra, hogy politikai szempontból elengedhetetlennek tartja, hogy a közösségi vívmányok egyszerűsítése vagy átalakítása alkalmával az alapvető jogok előmozdítását felvegyék a megvalósítandó célok közé; kéri, hogy minden új politika, jogalkotási javaslat és program esetében készüljön hatástanulmány az alapvető jogok tiszteletben tartásáról, valamint hogy ez az értékelés legyen szerves része a javaslat indokolásának, és reméli, hogy a tagállamok a közösségi jogszabályok nemzeti jogszabályokká történő következő átültetésekor hasonló hatásértékelő eszközöket fognak alkalmazni;

Együttműködés az Európa Tanáccsal és az alapvető jogok védelméért felelős más nemzetközi intézményekkel és szervezetekkel

| 19. | üdvözli az Uniónak az emberi jogok európai egyezményéhez történő várható csatlakozását, akkor is, ha e csatlakozás nem hoz alapvető változásokat, mivel „ha az Európai Közösségek Bírósága elé az emberi jogok európai egyezményében rögzített jogokkal és szabadságokkal kapcsolatos kérdések kerülnek, akkor az egyezmény ténylegesen az Unió jogrendszerének részét képezi” (5); |
| --- | --- |

19.

üdvözli az Uniónak az emberi jogok európai egyezményéhez történő várható csatlakozását, akkor is, ha e csatlakozás nem hoz alapvető változásokat, mivel „ha az Európai Közösségek Bírósága elé az emberi jogok európai egyezményében rögzített jogokkal és szabadságokkal kapcsolatos kérdések kerülnek, akkor az egyezmény ténylegesen az Unió jogrendszerének részét képezi” (5);

| 20. | felhívja a figyelmet az Európa Tanács intézményeinek és ellenőrzési mechanizmusainak, valamint különböző egyezményeinek az emberi jogok terén betöltött fontos szerepére; nyomatékosan kéri a tagállamokat, az uniós intézményeket és az Ügynökséget, hogy támaszkodjanak erre a tapasztalatra, vegyék figyelembe e mechanizmusokat a hálózatos munkamódszerekbe való beépítésük révén, illetve alkalmazzák az Európa Tanács által kidolgozott normákat, valamint munkájának más kézzelfogható eredményeit; felhív az Európa Tanács és az Európai Unió közötti egyetértési megállapodás minden lehetőségének kihasználására; |
| --- | --- |

20.

felhívja a figyelmet az Európa Tanács intézményeinek és ellenőrzési mechanizmusainak, valamint különböző egyezményeinek az emberi jogok terén betöltött fontos szerepére; nyomatékosan kéri a tagállamokat, az uniós intézményeket és az Ügynökséget, hogy támaszkodjanak erre a tapasztalatra, vegyék figyelembe e mechanizmusokat a hálózatos munkamódszerekbe való beépítésük révén, illetve alkalmazzák az Európa Tanács által kidolgozott normákat, valamint munkájának más kézzelfogható eredményeit; felhív az Európa Tanács és az Európai Unió közötti egyetértési megállapodás minden lehetőségének kihasználására;

| 21. | felhív az európai, illetve nemzetközi szinten az alapvető jogok védelméért felelős különböző intézmények és szervezetek közötti együttműködés megerősítésére; |
| --- | --- |

21.

felhív az európai, illetve nemzetközi szinten az alapvető jogok védelméért felelős különböző intézmények és szervezetek közötti együttműködés megerősítésére;

| 22. | ismételten hangsúlyozza, hogy az Európai Unió világ előtti hitelessége szempontjából rendkívül fontos, hogy ugyanazt a mércét alkalmazza az uniós külpolitika és belpolitika tekintetében; |
| --- | --- |

22.

ismételten hangsúlyozza, hogy az Európai Unió világ előtti hitelessége szempontjából rendkívül fontos, hogy ugyanazt a mércét alkalmazza az uniós külpolitika és belpolitika tekintetében;

| 23. | úgy véli, hogy még akkor is, ha maga az Európai Unió nem részes fele az alapvető jogok védelmével kapcsolatos nemzetközi egyezményeknek és más jogi eszközöknek, amennyiben a tagállamainak többsége csatlakozott ezekhez, ez kötelezi az Európai Uniót a bennük foglalt rendelkezések betartására és adott esetben az általuk létrehozott szervek által megfogalmazott ajánlások követésére, amennyiben az uniós jog nem kínál azonos vagy magasabb fokú védelmet; kéri, hogy az Európai Bíróság ítélkezési gyakorlata során alkalmazza ezt a megközelítést; |
| --- | --- |

23.

úgy véli, hogy még akkor is, ha maga az Európai Unió nem részes fele az alapvető jogok védelmével kapcsolatos nemzetközi egyezményeknek és más jogi eszközöknek, amennyiben a tagállamainak többsége csatlakozott ezekhez, ez kötelezi az Európai Uniót a bennük foglalt rendelkezések betartására és adott esetben az általuk létrehozott szervek által megfogalmazott ajánlások követésére, amennyiben az uniós jog nem kínál azonos vagy magasabb fokú védelmet; kéri, hogy az Európai Bíróság ítélkezési gyakorlata során alkalmazza ezt a megközelítést;

| 24. | sürgeti, hogy az Európai Unió kössön együttműködési megállapodásokat az alapvető jogok védelméért felelős nemzetközi intézményekkel és szervezetekkel, különösen az ENSZ emberi jogi főbiztosának hivatalával és az ENSZ e területen szerepet vállaló más szerveivel, továbbá az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet demokratikus intézményekkel és emberi jogokkal foglalkozó irodájával és a nemzeti kisebbségek főbiztosával; |
| --- | --- |

24.

sürgeti, hogy az Európai Unió kössön együttműködési megállapodásokat az alapvető jogok védelméért felelős nemzetközi intézményekkel és szervezetekkel, különösen az ENSZ emberi jogi főbiztosának hivatalával és az ENSZ e területen szerepet vállaló más szerveivel, továbbá az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet demokratikus intézményekkel és emberi jogokkal foglalkozó irodájával és a nemzeti kisebbségek főbiztosával;

Az emberi jogok, a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülése

| 25. | hangsúlyozza az alapvető jogok és az egyéni szabadságjogok értékelésének és maradéktalan tiszteletben tartásának szükségességét az Unió hatásköreinek bővülése során; úgy véli ezért, hogy az alapvető jogok tiszteletben tartásának és a kollektív biztonság biztosításának céljai nemcsak összeegyeztethetők, hanem egymástól kölcsönösen függenek is, valamint hogy megfelelő politikákkal elkerülhető, hogy valamely elnyomó megközelítés az egyéni szabadságjogokat fenyegesse; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza az alapvető jogok és az egyéni szabadságjogok értékelésének és maradéktalan tiszteletben tartásának szükségességét az Unió hatásköreinek bővülése során; úgy véli ezért, hogy az alapvető jogok tiszteletben tartásának és a kollektív biztonság biztosításának céljai nemcsak összeegyeztethetők, hanem egymástól kölcsönösen függenek is, valamint hogy megfelelő politikákkal elkerülhető, hogy valamely elnyomó megközelítés az egyéni szabadságjogokat fenyegesse;

| 26. | úgy véli, hogy a kölcsönös elismerés elvének alkalmazásán alapuló európai igazságügyi térség létrehozásának az EU egész területén alkalmazott azonos eljárási biztosítékokon, valamint az alapvető jogoknak az EU-Szerződés 6. cikkében hangsúlyozott tiszteletben tartásán kell alapulnia; felszólítja azon tagállamokat, amelyek ezt még nem tették meg, a büntetőeljárásban részt vevő személyek jogairól szóló megfelelő jogalkotási intézkedés gyors elfogadására; felhívja a tagállamokat annak biztosítására, hogy az európai elfogatóparancsot és a többi kölcsönös elismerésen alapuló intézkedést az EU emberi jogi normáival összhangban alkalmazzák; |
| --- | --- |

26.

úgy véli, hogy a kölcsönös elismerés elvének alkalmazásán alapuló európai igazságügyi térség létrehozásának az EU egész területén alkalmazott azonos eljárási biztosítékokon, valamint az alapvető jogoknak az EU-Szerződés 6. cikkében hangsúlyozott tiszteletben tartásán kell alapulnia; felszólítja azon tagállamokat, amelyek ezt még nem tették meg, a büntetőeljárásban részt vevő személyek jogairól szóló megfelelő jogalkotási intézkedés gyors elfogadására; felhívja a tagállamokat annak biztosítására, hogy az európai elfogatóparancsot és a többi kölcsönös elismerésen alapuló intézkedést az EU emberi jogi normáival összhangban alkalmazzák;

| 27. | hangsúlyozza, hogy minden letartóztatott személynek joga van minden jogi biztosítékhoz, valamint adott esetben ahhoz, hogy segítséget kapjon az állampolgársága szerinti ország diplomáciai képviseletétől és független tolmácsolási szolgáltatást bocsássanak a rendelkezésére; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza, hogy minden letartóztatott személynek joga van minden jogi biztosítékhoz, valamint adott esetben ahhoz, hogy segítséget kapjon az állampolgársága szerinti ország diplomáciai képviseletétől és független tolmácsolási szolgáltatást bocsássanak a rendelkezésére;

| 28. | aggodalmát fejezi ki az emberi jogok európai egyezményének tagállamokat érintő nagyszámú megsértése miatt, és sürgeti a tagállamokat az ezzel kapcsolatos ítéletek végrehajtására, valamint a szükséges reformok bevezetésével a szervezeti hiányosságok és az emberi jogok rendszeres megsértésének kezelésére; |
| --- | --- |

28.

aggodalmát fejezi ki az emberi jogok európai egyezményének tagállamokat érintő nagyszámú megsértése miatt, és sürgeti a tagállamokat az ezzel kapcsolatos ítéletek végrehajtására, valamint a szükséges reformok bevezetésével a szervezeti hiányosságok és az emberi jogok rendszeres megsértésének kezelésére;

| 29. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a terrorizmus elleni küzdelem terén a nemzetközi együttműködés gyakran az emberi jogok és alapvető szabadságok – nevezetesen a magánélethez való alapvető jog, az adatvédelem és a megkülönböztetés-mentesség – alacsonyabb szintű védelméhez vezet, illetve úgy véli, hogy az EU-nak határozottabban kellene fellépnie nemzetközi szinten az emberi jogokat, valamint a Charta 7. és 8. cikkének megfelelően a személyes adatok és a magánélet védelmét érintő nemzetközi normák és kötelezettségek teljes tiszteletben tartásán alapuló valódi stratégia előmozdítása érdekében; ezért sürgeti a Tanácsot, hogy a Parlament szigorúbb normákat előíró ajánlásainak megfelelően fogadja el a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló adatvédelmi kerethatározat-tervezetet; úgy véli, hogy egy ilyen stratégiának figyelembe kell vennie a hírszerző szolgálatok hatékony bírósági ellenőrzésének szükségességét annak elkerülése érdekében, hogy a kínzás, más bántalmazás révén vagy az emberi jogokkal kapcsolatos nemzetközi normákat megsértő egyéb körülmények között szerzett információkat bizonyítékként felhasználják bírósági eljárások során, beleértve a vizsgálati szakaszt is; |
| --- | --- |

29.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a terrorizmus elleni küzdelem terén a nemzetközi együttműködés gyakran az emberi jogok és alapvető szabadságok – nevezetesen a magánélethez való alapvető jog, az adatvédelem és a megkülönböztetés-mentesség – alacsonyabb szintű védelméhez vezet, illetve úgy véli, hogy az EU-nak határozottabban kellene fellépnie nemzetközi szinten az emberi jogokat, valamint a Charta 7. és 8. cikkének megfelelően a személyes adatok és a magánélet védelmét érintő nemzetközi normák és kötelezettségek teljes tiszteletben tartásán alapuló valódi stratégia előmozdítása érdekében; ezért sürgeti a Tanácsot, hogy a Parlament szigorúbb normákat előíró ajánlásainak megfelelően fogadja el a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló adatvédelmi kerethatározat-tervezetet; úgy véli, hogy egy ilyen stratégiának figyelembe kell vennie a hírszerző szolgálatok hatékony bírósági ellenőrzésének szükségességét annak elkerülése érdekében, hogy a kínzás, más bántalmazás révén vagy az emberi jogokkal kapcsolatos nemzetközi normákat megsértő egyéb körülmények között szerzett információkat bizonyítékként felhasználják bírósági eljárások során, beleértve a vizsgálati szakaszt is;

| 30. | nyomatékosan kéri az EU intézményeit és a tagállamokat, hogy hajtsák végre az európai országoknak a CIA (az amerikai Központi Hírszerző Ügynökség) által foglyok szállítására és illegális fogva tartására való állítólagos használatáról szóló 2007. február 14-i állásfoglalását (6); e tekintetben üdvözli az újonnan megválasztott amerikai elnök kijelentését, mely szerint bezárják a guantanamói fogolytábort és a foglyokat bíróság elé állítják; felhívja a tagállamokat, hogy mutassanak hajlandóságot arra, hogy a többi fogoly tekintetében közösen találnak megoldást; |
| --- | --- |

30.

nyomatékosan kéri az EU intézményeit és a tagállamokat, hogy hajtsák végre az európai országoknak a CIA (az amerikai Központi Hírszerző Ügynökség) által foglyok szállítására és illegális fogva tartására való állítólagos használatáról szóló 2007. február 14-i állásfoglalását (6); e tekintetben üdvözli az újonnan megválasztott amerikai elnök kijelentését, mely szerint bezárják a guantanamói fogolytábort és a foglyokat bíróság elé állítják; felhívja a tagállamokat, hogy mutassanak hajlandóságot arra, hogy a többi fogoly tekintetében közösen találnak megoldást;

| 31. | helyteleníti, hogy az EU nem teljesíti az Európai Közösségek Elsőfokú Bíróságának 2006. december 12-i, és 2008. december 4-i ítéleteit és a Brit Fellebbviteli Bíróság 2008. május 7-i, az iráni Népi Mudzsaheddin Szervezet kérelmének (PMOI) helyt adó határozatát. |
| --- | --- |

31.

helyteleníti, hogy az EU nem teljesíti az Európai Közösségek Elsőfokú Bíróságának 2006. december 12-i, és 2008. december 4-i ítéleteit és a Brit Fellebbviteli Bíróság 2008. május 7-i, az iráni Népi Mudzsaheddin Szervezet kérelmének (PMOI) helyt adó határozatát.

Hátrányos megkülönböztetés

Általános észrevételek

| 32. | hangsúlyozza a kisebbségvédelem és a diszkrimináció elleni politikák közötti különbséget; úgy véli, hogy az esélyegyenlőség minden személy alapvető joga, nem pedig kiváltság, és nem csupán egy meghatározott tagállam állampolgárainak joga; úgy véli ezért, hogy egyforma intenzitással kell harcolni a megkülönböztetés minden formája ellen; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza a kisebbségvédelem és a diszkrimináció elleni politikák közötti különbséget; úgy véli, hogy az esélyegyenlőség minden személy alapvető joga, nem pedig kiváltság, és nem csupán egy meghatározott tagállam állampolgárainak joga; úgy véli ezért, hogy egyforma intenzitással kell harcolni a megkülönböztetés minden formája ellen;

| 33. | kéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy maradéktalanul kövessék az Ügynökség első éves jelentésének 7. fejezetében megfogalmazott ajánlásait (7); |
| --- | --- |

33.

kéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy maradéktalanul kövessék az Ügynökség első éves jelentésének 7. fejezetében megfogalmazott ajánlásait (7);

| 34. | aggodalommal tapasztalja a diszkrimináció elleni politikák végrehajtásának nem kielégítő helyzetét, és ezzel összefüggésben támogatja az Ügynökség 2008-as éves jelentésének értékelését; sürgeti azon tagállamokat, amelyek mostanáig nem tették meg, hogy konkretizálják e politikák – különösen a 2000/43/EK irányelv és a 2000/78/EK irányelv – végrehajtását, és emlékeztet arra, hogy ezek az irányelvek egy minimumkövetelményt állapítanak meg és ezért alapul kellene szolgálniuk egy diszkrimináció elleni, mindenre kiterjedő politika számára; |
| --- | --- |

34.

aggodalommal tapasztalja a diszkrimináció elleni politikák végrehajtásának nem kielégítő helyzetét, és ezzel összefüggésben támogatja az Ügynökség 2008-as éves jelentésének értékelését; sürgeti azon tagállamokat, amelyek mostanáig nem tették meg, hogy konkretizálják e politikák – különösen a 2000/43/EK irányelv és a 2000/78/EK irányelv – végrehajtását, és emlékeztet arra, hogy ezek az irányelvek egy minimumkövetelményt állapítanak meg és ezért alapul kellene szolgálniuk egy diszkrimináció elleni, mindenre kiterjedő politika számára;

| 35. | kéri azokat a tagállamokat, amelyek még nem tették meg, hogy ratifikálják az emberi jogok európai egyezményének 12. jegyzőkönyvét (8), amely mindennemű diszkrimináció általános tilalmát írja elő, garantálva, hogy senkit, semmilyen indokkal nem érhet hátrányos megkülönböztetés semmilyen közhatóság részéről; ilyen rendelkezés egyelőre nem szerepel sem az Európai Unió, sem az Európa Tanács jogi aktusaiban; |
| --- | --- |

35.

kéri azokat a tagállamokat, amelyek még nem tették meg, hogy ratifikálják az emberi jogok európai egyezményének 12. jegyzőkönyvét (8), amely mindennemű diszkrimináció általános tilalmát írja elő, garantálva, hogy senkit, semmilyen indokkal nem érhet hátrányos megkülönböztetés semmilyen közhatóság részéről; ilyen rendelkezés egyelőre nem szerepel sem az Európai Unió, sem az Európa Tanács jogi aktusaiban;

| 36. | üdvözli a személyek közötti, vallásra vagy meggyőződésre, fogyatékosságra, életkorra vagy szexuális irányultságra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló tanácsi irányelvre irányuló bizottsági javaslatot (COM(2008)0426), amely kiterjeszti a 2000/43/EK irányelv hatályát a diszkrimináció minden más formájára, végrehajtva ezáltal a Charta 21. cikkét, amely nagyobb mozgásteret biztosít, mint az EK-szerződés 13. cikke, mivel a hátrányos megkülönböztetés további, az alábbiak alapján történő eseteiről tesz említést: bőrszín, társadalmi származás, genetikai tulajdonságok, nyelv, politikai és más vélemények, kisebbséghez tartozás, tulajdon és születés; |
| --- | --- |

36.

üdvözli a személyek közötti, vallásra vagy meggyőződésre, fogyatékosságra, életkorra vagy szexuális irányultságra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló tanácsi irányelvre irányuló bizottsági javaslatot (COM(2008)0426), amely kiterjeszti a 2000/43/EK irányelv hatályát a diszkrimináció minden más formájára, végrehajtva ezáltal a Charta 21. cikkét, amely nagyobb mozgásteret biztosít, mint az EK-szerződés 13. cikke, mivel a hátrányos megkülönböztetés további, az alábbiak alapján történő eseteiről tesz említést: bőrszín, társadalmi származás, genetikai tulajdonságok, nyelv, politikai és más vélemények, kisebbséghez tartozás, tulajdon és születés;

| 37. | sajnálatának ad hangot, amiért a javasolt irányelvben jelentős hézagok vannak a megkülönböztetéssel szembeni jogi védelem tekintetében elsősorban a közrenddel, a közbiztonsággal és a közegészséggel, a gazdasági tevékenységekkel, a családi állapottal és a reproduktív jogokkal, valamint az oktatással és a vallással kapcsolatos számos mentesség és kivétel következtében; aggasztónak tartja, hogy a hátrányos megkülönböztetés tiltása helyett ezek a „menekülési záradékok” éppen a létező diszkriminatív gyakorlatok jogszabályba foglalását szolgálhatják; emlékezteti a Bizottságot, hogy az irányelvnek meg kell felelnie a leszbikus, homoszexuális, biszexuális és transznemű személyekre vonatkozó jogok területén érvényes esetjognak, nevezetesen a Maruko-ítéletnek (9); |
| --- | --- |

37.

sajnálatának ad hangot, amiért a javasolt irányelvben jelentős hézagok vannak a megkülönböztetéssel szembeni jogi védelem tekintetében elsősorban a közrenddel, a közbiztonsággal és a közegészséggel, a gazdasági tevékenységekkel, a családi állapottal és a reproduktív jogokkal, valamint az oktatással és a vallással kapcsolatos számos mentesség és kivétel következtében; aggasztónak tartja, hogy a hátrányos megkülönböztetés tiltása helyett ezek a „menekülési záradékok” éppen a létező diszkriminatív gyakorlatok jogszabályba foglalását szolgálhatják; emlékezteti a Bizottságot, hogy az irányelvnek meg kell felelnie a leszbikus, homoszexuális, biszexuális és transznemű személyekre vonatkozó jogok területén érvényes esetjognak, nevezetesen a Maruko-ítéletnek (9);

| 38. | felhívja a Bizottságot, hogy vonja be az Ügynökséget a diszkrimináció elleni küzdelemmel kapcsolatos közösségi jogalkotási folyamatba, lehetővé téve a számára, hogy fontos szerepet játsszon azáltal, hogy rendszeresen naprakész és pontos, a további jogszabályok kidolgozása szempontjából releváns információkkal szolgál, illetve azáltal, hogy a jogalkotási tervezetek előkészítési szakaszától kezdődően kikérik a véleményét; |
| --- | --- |

38.

felhívja a Bizottságot, hogy vonja be az Ügynökséget a diszkrimináció elleni küzdelemmel kapcsolatos közösségi jogalkotási folyamatba, lehetővé téve a számára, hogy fontos szerepet játsszon azáltal, hogy rendszeresen naprakész és pontos, a további jogszabályok kidolgozása szempontjából releváns információkkal szolgál, illetve azáltal, hogy a jogalkotási tervezetek előkészítési szakaszától kezdődően kikérik a véleményét;

| 39. | üdvözli, hogy a 2007. decemberi politikai megállapodást követően elfogadták a rasszizmus és az idegengyűlölet egyes formái és megnyilvánulásai elleni, büntetőjogi eszközökkel történő küzdelemről szóló 2008. november 28-i 2008/913/IB tanácsi kerethatározatot (10); emlékeztet a javaslatról szóló, 2007. november 29-i kedvező véleményére (11); kéri a Bizottságot, hogy az Ügynökséggel való konzultációt követően tegyen javaslatot a homofóbia elleni küzdelemről szólóhoz hasonló jogalkotási aktusra; |
| --- | --- |

39.

üdvözli, hogy a 2007. decemberi politikai megállapodást követően elfogadták a rasszizmus és az idegengyűlölet egyes formái és megnyilvánulásai elleni, büntetőjogi eszközökkel történő küzdelemről szóló 2008. november 28-i 2008/913/IB tanácsi kerethatározatot (10); emlékeztet a javaslatról szóló, 2007. november 29-i kedvező véleményére (11); kéri a Bizottságot, hogy az Ügynökséggel való konzultációt követően tegyen javaslatot a homofóbia elleni küzdelemről szólóhoz hasonló jogalkotási aktusra;

| 40. | aggasztónak tartja, hogy a diszkrimináció elleni jogszabályokat kevéssé ismerik a tagállamokban, és megállapítja, hogy jogaik érvényesítése érdekében az Unió polgárainak az e területre vonatkozó európai uniós jogszabályokra kell támaszkodniuk; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák erőfeszítéseiket e tájékozottsági szint növelése érdekében; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a jogszabályok csak akkor hatékonyak, ha a polgárok könnyen hozzáférnek az igazságszolgáltatáshoz, mivel a diszkriminációellenes irányelvek által biztosított védelmi rendszer az áldozatok kezdeményezésétől függ; |
| --- | --- |

40.

aggasztónak tartja, hogy a diszkrimináció elleni jogszabályokat kevéssé ismerik a tagállamokban, és megállapítja, hogy jogaik érvényesítése érdekében az Unió polgárainak az e területre vonatkozó európai uniós jogszabályokra kell támaszkodniuk; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák erőfeszítéseiket e tájékozottsági szint növelése érdekében; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a jogszabályok csak akkor hatékonyak, ha a polgárok könnyen hozzáférnek az igazságszolgáltatáshoz, mivel a diszkriminációellenes irányelvek által biztosított védelmi rendszer az áldozatok kezdeményezésétől függ;

| 41. | úgy véli, hogy a jogszabályi eszközökön és a jogorvoslati lehetőségeken túlmenően a hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelemnek szükségképpen az oktatáson, a bevált gyakorlatok előmozdításán, valamint a nagy nyilvánosságnak szánt és a diszkrimináció által érintett területekre és szektorokra irányuló tájékoztatási kampányokon kell alapulnia; kéri a nemzeti és helyi közhatóságokat, hogy alkalmazzák az Ügynökség és az Európa Tanács által kidolgozott oktatási eszközöket oktatási, illetve diszkrimináció elleni politikáik előmozdítását célzó intézkedéseik során; |
| --- | --- |

41.

úgy véli, hogy a jogszabályi eszközökön és a jogorvoslati lehetőségeken túlmenően a hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelemnek szükségképpen az oktatáson, a bevált gyakorlatok előmozdításán, valamint a nagy nyilvánosságnak szánt és a diszkrimináció által érintett területekre és szektorokra irányuló tájékoztatási kampányokon kell alapulnia; kéri a nemzeti és helyi közhatóságokat, hogy alkalmazzák az Ügynökség és az Európa Tanács által kidolgozott oktatási eszközöket oktatási, illetve diszkrimináció elleni politikáik előmozdítását célzó intézkedéseik során;

| 42. | hangsúlyozza, hogy a megerősítő fellépés fogalma – amely annak elismerését jelenti, hogy bizonyos esetekben a diszkrimináció elleni hatékony küzdelemhez a hatóságok aktív beavatkozására van szükség a súlyosan megbomlott egyensúly helyreállításához – nem redukálódhat a kvóták fogalmára; kiemeli, hogy az ilyen fellépés a gyakorlatban a legkülönfélébb formát öltheti, lehet például felvételi interjú garantálása, elsőbbségi hozzáférés az olyan munka végzésére jogosító képzésekhez, ahol egyes közösségek alulreprezentáltak, álláslehetőségekkel kapcsolatos információk bizonyos közösségek számára történő elsőbbségi biztosítása, valamint pusztán a végzettség helyett inkább a szakmai tapasztalat figyelembevétele; |
| --- | --- |

42.

hangsúlyozza, hogy a megerősítő fellépés fogalma – amely annak elismerését jelenti, hogy bizonyos esetekben a diszkrimináció elleni hatékony küzdelemhez a hatóságok aktív beavatkozására van szükség a súlyosan megbomlott egyensúly helyreállításához – nem redukálódhat a kvóták fogalmára; kiemeli, hogy az ilyen fellépés a gyakorlatban a legkülönfélébb formát öltheti, lehet például felvételi interjú garantálása, elsőbbségi hozzáférés az olyan munka végzésére jogosító képzésekhez, ahol egyes közösségek alulreprezentáltak, álláslehetőségekkel kapcsolatos információk bizonyos közösségek számára történő elsőbbségi biztosítása, valamint pusztán a végzettség helyett inkább a szakmai tapasztalat figyelembevétele;

| 43. | úgy véli, hogy fontos a kisebbségek és a hátrányos helyzetű csoportok helyzetére vonatkozó adatok gyűjtése, amint azt a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontja és az Ügynökség több jelentésében is hangsúlyozta; kéri a tagállamokat, hogy tegyék közzé a rasszista bűncselekményekkel kapcsolatos részletes statisztikákat, és a bűncselekményekről és/vagy a bűncselekmények áldozatairól készítsenek felméréseket, amelyek lehetővé teszik az ilyen bűncselekmények áldozataival kapcsolatos mennyiségi és összehasonlítható adatok gyűjtését; |
| --- | --- |

43.

úgy véli, hogy fontos a kisebbségek és a hátrányos helyzetű csoportok helyzetére vonatkozó adatok gyűjtése, amint azt a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontja és az Ügynökség több jelentésében is hangsúlyozta; kéri a tagállamokat, hogy tegyék közzé a rasszista bűncselekményekkel kapcsolatos részletes statisztikákat, és a bűncselekményekről és/vagy a bűncselekmények áldozatairól készítsenek felméréseket, amelyek lehetővé teszik az ilyen bűncselekmények áldozataival kapcsolatos mennyiségi és összehasonlítható adatok gyűjtését;

Kisebbségek

| 44. | megállapítja, hogy az EU legutóbbi bővítései nyomán közel száz kisebbségi népcsoporttal egészült ki az eddigi körülbelül ötven, amely a 15 tagú EU-ban létezett, és hangsúlyozza, hogy a közép- és kelet-európai tagállamokban a bevándorlók, a menekültek és a harmadik országokból származó külföldi lakosok kis aránya, továbbá az őslakos („hagyományos”) kisebbségek érzékelhetőbb jelenléte miatt ezekben az országokban elvált egymástól a bevándorlási és integrációs politika, valamint a kisebbségi politika; |
| --- | --- |

44.

megállapítja, hogy az EU legutóbbi bővítései nyomán közel száz kisebbségi népcsoporttal egészült ki az eddigi körülbelül ötven, amely a 15 tagú EU-ban létezett, és hangsúlyozza, hogy a közép- és kelet-európai tagállamokban a bevándorlók, a menekültek és a harmadik országokból származó külföldi lakosok kis aránya, továbbá az őslakos („hagyományos”) kisebbségek érzékelhetőbb jelenléte miatt ezekben az országokban elvált egymástól a bevándorlási és integrációs politika, valamint a kisebbségi politika;

| 45. | hangsúlyozza, hogy – miközben a kisebbségek védelme a koppenhágai kritériumok részét képezi – a közösségi politikában nincsenek sem közös kritériumok, sem minimális normák a nemzeti kisebbségek jogaira vonatkozóan, illetve nem létezik arra vonatkozó közös uniós definíció sem, hogy mit jelent a nemzeti kisebbséghez tartozás; javasolja egy ilyen definíció európai szinten történő kidolgozását az Európa Tanács 1201. sz. ajánlása alapján (1993); felszólítja azokat a tagállamokat, amelyek ezt még nem tették meg, hogy ratifikálják a regionális és kisebbségi nyelvekről szóló európai chartát és a nemzeti kisebbségek védelméről szóló keretegyezményt; |
| --- | --- |

45.

hangsúlyozza, hogy – miközben a kisebbségek védelme a koppenhágai kritériumok részét képezi – a közösségi politikában nincsenek sem közös kritériumok, sem minimális normák a nemzeti kisebbségek jogaira vonatkozóan, illetve nem létezik arra vonatkozó közös uniós definíció sem, hogy mit jelent a nemzeti kisebbséghez tartozás; javasolja egy ilyen definíció európai szinten történő kidolgozását az Európa Tanács 1201. sz. ajánlása alapján (1993); felszólítja azokat a tagállamokat, amelyek ezt még nem tették meg, hogy ratifikálják a regionális és kisebbségi nyelvekről szóló európai chartát és a nemzeti kisebbségek védelméről szóló keretegyezményt;

| 46. | hangsúlyozza ezzel összefüggésben, hogy egyre több uniós polgár költözik egyik tagállamból a másikba, és hogy e polgároknak teljes mértékben élvezniük kell a Szerződés által számukra mint uniós polgárok számára biztosított jogokat, nevezetesen a helyi és uniós választásokon való részvétel, illetve a szabad mozgás jogát; felszólítja a tagállamokat, hogy teljes mértékben tegyenek eleget a szabad mozgáshoz való jogról szóló 2004/38/EK irányelvnek, valamint az uniós intézményeket, hogy tegyenek további lépéseket az európai polgárok jogainak az egész EU-ban való védelme érdekében; |
| --- | --- |

46.

hangsúlyozza ezzel összefüggésben, hogy egyre több uniós polgár költözik egyik tagállamból a másikba, és hogy e polgároknak teljes mértékben élvezniük kell a Szerződés által számukra mint uniós polgárok számára biztosított jogokat, nevezetesen a helyi és uniós választásokon való részvétel, illetve a szabad mozgás jogát; felszólítja a tagállamokat, hogy teljes mértékben tegyenek eleget a szabad mozgáshoz való jogról szóló 2004/38/EK irányelvnek, valamint az uniós intézményeket, hogy tegyenek további lépéseket az európai polgárok jogainak az egész EU-ban való védelme érdekében;

| 47. | hangsúlyozza a regionális és kisebbségi nyelvek védelmének és előmozdításának fontosságát, egyben megállapítja, hogy az anyanyelv használatához és az anyanyelvi oktatáshoz való jog a legalapvetőbb jogok közé tartozik; üdvözli a tagállamok tevékeny fellépését a kultúrák és a vallások közötti párbeszéd támogatása terén, amely létfontosságú ahhoz, hogy a kulturális és vallási kisebbségek teljes körűen élni tudjanak jogaikkal; |
| --- | --- |

47.

hangsúlyozza a regionális és kisebbségi nyelvek védelmének és előmozdításának fontosságát, egyben megállapítja, hogy az anyanyelv használatához és az anyanyelvi oktatáshoz való jog a legalapvetőbb jogok közé tartozik; üdvözli a tagállamok tevékeny fellépését a kultúrák és a vallások közötti párbeszéd támogatása terén, amely létfontosságú ahhoz, hogy a kulturális és vallási kisebbségek teljes körűen élni tudjanak jogaikkal;

| 48. | úgy véli, hogy a szubszidiaritás és az önrendelkezés elvei jelentik a leghatékonyabb eszközt a nemzeti kisebbségekhez tartozó személyek jogainak kezelése tekintetében, követve az Unión belül létező legjobb gyakorlatokat; ösztönzi a megfelelő önrendelkezési megoldások alkalmazását, a tagállamok szuverenitásának és területi integritásának teljes tiszteletben tartása mellett; |
| --- | --- |

48.

úgy véli, hogy a szubszidiaritás és az önrendelkezés elvei jelentik a leghatékonyabb eszközt a nemzeti kisebbségekhez tartozó személyek jogainak kezelése tekintetében, követve az Unión belül létező legjobb gyakorlatokat; ösztönzi a megfelelő önrendelkezési megoldások alkalmazását, a tagállamok szuverenitásának és területi integritásának teljes tiszteletben tartása mellett;

| 49. | hangsúlyozza, hogy az EU többnyelvűségi politikájának az élethosszig tartó tanulás programja mellett célzott támogatások és egyedi programok révén védelmeznie kell és elő kell mozdítania a regionális és kisebbségi nyelveket; |
| --- | --- |

49.

hangsúlyozza, hogy az EU többnyelvűségi politikájának az élethosszig tartó tanulás programja mellett célzott támogatások és egyedi programok révén védelmeznie kell és elő kell mozdítania a regionális és kisebbségi nyelveket;

| 50. | úgy véli, hogy a tagállamokban tartósan tartózkodó hontalan személyek sajátos helyzetben vannak az Európai Unióban, mivel bizonyos tagállamok indokolatlan vagy nem feltétlenül szükséges követelményeket támasztanak velük szemben, ami hátrányos megkülönböztetést jelent a többségi csoporthoz tartozó állampolgárokhoz képest; kéri ezért valamennyi érintett tagállamot, hogy ratifikálják a hontalanok jogállásáról, valamint a hontalanság csökkentéséről szóló ENSZ-egyezményeket (1954, 1961); kéri azon tagállamokat, amelyek a 90-es években nyerték el vagy szerezték vissza szuverenitásukat, hogy az ezen időszak előtt már a területükön élő minden személlyel bánjanak diszkriminációtól mentesen, és felhívja őket, hogy a diszkriminatív gyakorlatok áldozatainak problémáira következetesen keressenek igazságos és a nemzetközi szervezetek ajánlásain alapuló megoldásokat; elítéli különösen azt a gyakorlatot, hogy bizonyos, tartósan az Európai Unióban tartózkodó személyeket önkényesen törölnek a nyilvántartásokból, valamint felszólítja az érintett kormányokat, hogy hozzanak hatékony intézkedéseket az ilyen hontalan személyek jogállásának visszaállítására; |
| --- | --- |

50.

úgy véli, hogy a tagállamokban tartósan tartózkodó hontalan személyek sajátos helyzetben vannak az Európai Unióban, mivel bizonyos tagállamok indokolatlan vagy nem feltétlenül szükséges követelményeket támasztanak velük szemben, ami hátrányos megkülönböztetést jelent a többségi csoporthoz tartozó állampolgárokhoz képest; kéri ezért valamennyi érintett tagállamot, hogy ratifikálják a hontalanok jogállásáról, valamint a hontalanság csökkentéséről szóló ENSZ-egyezményeket (1954, 1961); kéri azon tagállamokat, amelyek a 90-es években nyerték el vagy szerezték vissza szuverenitásukat, hogy az ezen időszak előtt már a területükön élő minden személlyel bánjanak diszkriminációtól mentesen, és felhívja őket, hogy a diszkriminatív gyakorlatok áldozatainak problémáira következetesen keressenek igazságos és a nemzetközi szervezetek ajánlásain alapuló megoldásokat; elítéli különösen azt a gyakorlatot, hogy bizonyos, tartósan az Európai Unióban tartózkodó személyeket önkényesen törölnek a nyilvántartásokból, valamint felszólítja az érintett kormányokat, hogy hozzanak hatékony intézkedéseket az ilyen hontalan személyek jogállásának visszaállítására;

Romák

| 51. | úgy véli, hogy a roma közösség különleges védelmet igényel, mivel az Unió kibővítése után az EU egyik legjelentősebb kisebbségévé vált; hangsúlyozza, hogy e közösséget a vele szemben tanúsított erősebb diszkrimináció, megbélyegzés és kirekesztés révén a történelem folyamán mindig is marginalizálták és megakadályozták abban, hogy bizonyos kulcsfontosságú területeken továbbfejlődjön; |
| --- | --- |

51.

úgy véli, hogy a roma közösség különleges védelmet igényel, mivel az Unió kibővítése után az EU egyik legjelentősebb kisebbségévé vált; hangsúlyozza, hogy e közösséget a vele szemben tanúsított erősebb diszkrimináció, megbélyegzés és kirekesztés révén a történelem folyamán mindig is marginalizálták és megakadályozták abban, hogy bizonyos kulcsfontosságú területeken továbbfejlődjön;

| 52. | úgy véli, hogy a roma közösségek társadalmi kirekesztése és hátrányos megkülönböztetése az ennek leküzdésére irányuló, európai szintű jogi, politikai és pénzügyi eszközök alkalmazása ellenére is fennálló, bizonyított tény; megállapítja, hogy az Unió és a tagállamok szétszórt és nem összehangolt erőfeszítései eddig nem hoztak strukturális és tartós javulást a romák helyzetében az olyan lényeges területeken, mint az oktatáshoz, az egészségügyi ellátáshoz, a lakhatáshoz és a foglalkoztatáshoz való hozzáférés, és ezt a kudarcot most már nyilvánosan is elismerik; |
| --- | --- |

52.

úgy véli, hogy a roma közösségek társadalmi kirekesztése és hátrányos megkülönböztetése az ennek leküzdésére irányuló, európai szintű jogi, politikai és pénzügyi eszközök alkalmazása ellenére is fennálló, bizonyított tény; megállapítja, hogy az Unió és a tagállamok szétszórt és nem összehangolt erőfeszítései eddig nem hoztak strukturális és tartós javulást a romák helyzetében az olyan lényeges területeken, mint az oktatáshoz, az egészségügyi ellátáshoz, a lakhatáshoz és a foglalkoztatáshoz való hozzáférés, és ezt a kudarcot most már nyilvánosan is elismerik;

| 53. | kifogásolja, hogy az EU nem rendelkezik átfogó és egységes politikával a romákkal szembeni diszkrimináció tekintetében, amely kimondottan a romák számára legsérelmesebb problémák kezelését célozná, amint az az emberi jogok tiszteletben tartását ellenőrző egyes mechanizmusok működése során – többek között a Bizottság által végzett csatlakozás előtti értékelésben, az Európai Bíróság emberi jogokkal kapcsolatos ítéleteiben és az Ügynökség jelentéseiben – megállapítást nyert; megállapítja, hogy az Unió kollektív felelőssége, hogy megoldást találjon ezekre a problémákra, amelyek a legnagyobb hatású és legösszetettebb emberi jogi kérdések közé tartoznak, és határozottan hajtsa végre a kidolgozott megoldásokat; |
| --- | --- |

53.

kifogásolja, hogy az EU nem rendelkezik átfogó és egységes politikával a romákkal szembeni diszkrimináció tekintetében, amely kimondottan a romák számára legsérelmesebb problémák kezelését célozná, amint az az emberi jogok tiszteletben tartását ellenőrző egyes mechanizmusok működése során – többek között a Bizottság által végzett csatlakozás előtti értékelésben, az Európai Bíróság emberi jogokkal kapcsolatos ítéleteiben és az Ügynökség jelentéseiben – megállapítást nyert; megállapítja, hogy az Unió kollektív felelőssége, hogy megoldást találjon ezekre a problémákra, amelyek a legnagyobb hatású és legösszetettebb emberi jogi kérdések közé tartoznak, és határozottan hajtsa végre a kidolgozott megoldásokat;

| 54. | hangsúlyozza a megkülönböztetés-mentesség emberi jogokra és a tényleges cselekvésre összpontosító és a romákkal szembeni diszkrimináció európai dimenzióját tükröző, átfogó megközelítésének szükségességét; úgy véli, hogy a romák integrációjára irányuló európai uniós keretstratégiának a valódi problémákkal kell foglalkoznia, célokat és prioritásokat tartalmazó, valamint a nyomon követést és az értékelést megkönnyítő menetrendet adva a tagállamoknak:






  — | a romák szegregációja a lakhatáshoz való hozzáférés tekintetében, illetve emberi jogaik megsértése, például kényszerkilakoltatással, illetve a munkaerőpiacról, a közoktatásból, az egészségügyi ellátásból való kirekesztettségük, a diszkrimináció tilalmát kimondó jogszabályok végrehajtása útján, illetve a magas munkanélküliségi ráta csökkentését célzó politikák segítségével, |
| --- | --- | --- |

54.

hangsúlyozza a megkülönböztetés-mentesség emberi jogokra és a tényleges cselekvésre összpontosító és a romákkal szembeni diszkrimináció európai dimenzióját tükröző, átfogó megközelítésének szükségességét; úgy véli, hogy a romák integrációjára irányuló európai uniós keretstratégiának a valódi problémákkal kell foglalkoznia, célokat és prioritásokat tartalmazó, valamint a nyomon követést és az értékelést megkönnyítő menetrendet adva a tagállamoknak:

—

a romák szegregációja a lakhatáshoz való hozzáférés tekintetében, illetve emberi jogaik megsértése, például kényszerkilakoltatással, illetve a munkaerőpiacról, a közoktatásból, az egészségügyi ellátásból való kirekesztettségük, a diszkrimináció tilalmát kimondó jogszabályok végrehajtása útján, illetve a magas munkanélküliségi ráta csökkentését célzó politikák segítségével,

| — | a jogaik gyakori megtagadása a közhatóságok által és alulreprezentáltságuk a politikában, |
| --- | --- |

—

a jogaik gyakori megtagadása a közhatóságok által és alulreprezentáltságuk a politikában,

| — | széleskörű romaellenesség, a helyi szinten tapasztalható faji diszkrimináció megakadályozását biztosító elégtelen garanciák, illetve az integrációs programok igen kis száma; diszkrimináció az egészségügyi ellátás területén, beleértve a kényszersterilizációt és a szegregációt, illetve a családtervezésre vonatkozó megfelelő tájékoztatás hiánya, |
| --- | --- |

—

széleskörű romaellenesség, a helyi szinten tapasztalható faji diszkrimináció megakadályozását biztosító elégtelen garanciák, illetve az integrációs programok igen kis száma; diszkrimináció az egészségügyi ellátás területén, beleértve a kényszersterilizációt és a szegregációt, illetve a családtervezésre vonatkozó megfelelő tájékoztatás hiánya,

| — | hátrányos megkülönböztetés a rendőrség részéről; a faji alapú nyilvántartásba vétel – többek között digitális ujjlenyomatvétel és más nyilvántartásba vételi formák –, illetve a rendőrség széleskörű szabad rendelkezési joga; beleértve az aránytalan véletlenszerű helyszíni ellenőrzéseket, amely rámutat a hátrányos megkülönböztetésre vonatkozó rendőrségi képzési és tudatosítási programok sürgős szükségességére, amelyek jelenleg a legtöbb esetben nem állnak rendelkezésre, |
| --- | --- |

—

hátrányos megkülönböztetés a rendőrség részéről; a faji alapú nyilvántartásba vétel – többek között digitális ujjlenyomatvétel és más nyilvántartásba vételi formák –, illetve a rendőrség széleskörű szabad rendelkezési joga; beleértve az aránytalan véletlenszerű helyszíni ellenőrzéseket, amely rámutat a hátrányos megkülönböztetésre vonatkozó rendőrségi képzési és tudatosítási programok sürgős szükségességére, amelyek jelenleg a legtöbb esetben nem állnak rendelkezésre,

| — | a számos diszkriminációt elszenvedő roma nők különösen kiszolgáltatott helyzete; |
| --- | --- |

—

a számos diszkriminációt elszenvedő roma nők különösen kiszolgáltatott helyzete;

Esélyegyenlőség

| 55. | felhívja a tagállamokat, hogy fokozzák a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló ENSZ-egyezményben rögzített jogok tiszteletben tartását, védelmét és alkalmazását, és kéri az érintett tagállamokat, hogy vonják vissza fenntartásaikat és ratifikálják az ezen egyezményhez csatolt fakultatív jegyzőkönyvet (12); ugyanakkor aláhúzza, hogy továbbra is eltökélten eleget kell tenniük az ENSZ-nyilatkozatban és a nők 1995. évi pekingi negyedik világkonferenciájának cselekvési platformjában vállalt kötelezettségeiknek; |
| --- | --- |

55.

felhívja a tagállamokat, hogy fokozzák a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló ENSZ-egyezményben rögzített jogok tiszteletben tartását, védelmét és alkalmazását, és kéri az érintett tagállamokat, hogy vonják vissza fenntartásaikat és ratifikálják az ezen egyezményhez csatolt fakultatív jegyzőkönyvet (12); ugyanakkor aláhúzza, hogy továbbra is eltökélten eleget kell tenniük az ENSZ-nyilatkozatban és a nők 1995. évi pekingi negyedik világkonferenciájának cselekvési platformjában vállalt kötelezettségeiknek;

| 56. | felszólítja a tagállamokat és az Európai Uniót, hogy hatékony intézkedések révén lépjenek fel a nőkkel szemben valamennyi területen (ideértve a házasság, a partnerkapcsolatok és más családi kapcsolatok terén) megnyilvánuló közvetlen vagy közvetett diszkrimináció és a többszörös (nemi alapon és ezzel egyidejűleg egyéb alapon tett) megkülönböztetés ellen; |
| --- | --- |

56.

felszólítja a tagállamokat és az Európai Uniót, hogy hatékony intézkedések révén lépjenek fel a nőkkel szemben valamennyi területen (ideértve a házasság, a partnerkapcsolatok és más családi kapcsolatok terén) megnyilvánuló közvetlen vagy közvetett diszkrimináció és a többszörös (nemi alapon és ezzel egyidejűleg egyéb alapon tett) megkülönböztetés ellen;

| 57. | kéri, hogy fordítsanak különös figyelmet az etnikai kisebbségekhez tartozó nők és a női bevándorlók helyzetére, mivel marginalizációjukat fokozza a mind kívülről, mind a saját közösségükön belülről irányukban megnyilvánuló sokféle megkülönböztetés; javasolja integrált nemzeti cselekvési tervek elfogadását a sokféle diszkriminációval való hatékony szembenézés érdekében, különösen abban az esetben, ha több különböző szerv foglalkozik az adott államban a diszkrimináció problémáival; |
| --- | --- |

57.

kéri, hogy fordítsanak különös figyelmet az etnikai kisebbségekhez tartozó nők és a női bevándorlók helyzetére, mivel marginalizációjukat fokozza a mind kívülről, mind a saját közösségükön belülről irányukban megnyilvánuló sokféle megkülönböztetés; javasolja integrált nemzeti cselekvési tervek elfogadását a sokféle diszkriminációval való hatékony szembenézés érdekében, különösen abban az esetben, ha több különböző szerv foglalkozik az adott államban a diszkrimináció problémáival;

| 58. | hangsúlyozza, hogy mind európai, mind nemzeti szinten el kell ismerni a nők által a nemükből adódóan elszenvedett erőszak létezését, különösen a családon belüli erőszakét és harcolni kell ez ellen, mivel ez a nők jogainak széles körben előforduló és gyakran alábecsült megsértését jelenti, és kéri a tagállamokat, hogy – figyelembe véve a nőkkel szembeni erőszak kiküszöböléséről szóló nyilatkozatot (13) – hozzanak megfelelő és hatékony intézkedéseket annak érdekében, hogy a nők számára erőszakmentes, biztonságos életet biztosítsanak; |
| --- | --- |

58.

hangsúlyozza, hogy mind európai, mind nemzeti szinten el kell ismerni a nők által a nemükből adódóan elszenvedett erőszak létezését, különösen a családon belüli erőszakét és harcolni kell ez ellen, mivel ez a nők jogainak széles körben előforduló és gyakran alábecsült megsértését jelenti, és kéri a tagállamokat, hogy – figyelembe véve a nőkkel szembeni erőszak kiküszöböléséről szóló nyilatkozatot (13) – hozzanak megfelelő és hatékony intézkedéseket annak érdekében, hogy a nők számára erőszakmentes, biztonságos életet biztosítsanak;

| 59. | felkéri a tagállamokat és az Európai Uniót, hogy ismerjék fel a szexuális kizsákmányolás valamennyi formáját, és lépjenek fel ezek ellen; felelősségre kell vonni azokat a tagállamokat, amelyek nem tesznek eleget az emberkereskedelemmel szemben hozott uniós szabályozásnak (14); a tagállamoknak ratifikálniuk kell a nemzetközi szervezett bűnözés elleni ENSZ-egyezményt kiegészítő, az emberkereskedelem, különösen a nőkkel és gyermekekkel való kereskedelem megelőzéséről, visszaszorításáról és büntetéséről szóló jegyzőkönyvet, valamint az Európa Tanácsnak az emberkereskedelem elleni fellépésről szóló egyezményét; sürgeti a Bizottságot, hogy hajtsa végre az emberkereskedelem elleni cselekvési tervet; |
| --- | --- |

59.

felkéri a tagállamokat és az Európai Uniót, hogy ismerjék fel a szexuális kizsákmányolás valamennyi formáját, és lépjenek fel ezek ellen; felelősségre kell vonni azokat a tagállamokat, amelyek nem tesznek eleget az emberkereskedelemmel szemben hozott uniós szabályozásnak (14); a tagállamoknak ratifikálniuk kell a nemzetközi szervezett bűnözés elleni ENSZ-egyezményt kiegészítő, az emberkereskedelem, különösen a nőkkel és gyermekekkel való kereskedelem megelőzéséről, visszaszorításáról és büntetéséről szóló jegyzőkönyvet, valamint az Európa Tanácsnak az emberkereskedelem elleni fellépésről szóló egyezményét; sürgeti a Bizottságot, hogy hajtsa végre az emberkereskedelem elleni cselekvési tervet;

| 60. | hangsúlyozza, hogy fokozni kell a reproduktív és szexuális egészséghez való jog közvélemény általi elismertségét, és felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsák a nők számára, hogy e jogokat teljes mértékben gyakorolhassák, vezessenek be megfelelő szexuális nevelést, bizalmas tanácsadást és tájékoztatási szolgáltatásokat, illetve könnyítsék meg a fogamzásgátlási módszerekhez való hozzáférést a nem kívánatos terhességek, illetve az illegális és kockázatos terhességmegszakítások megelőzése érdekében valamint lépjenek fel a női nemi szervek megcsonkításának gyakorlata ellen; |
| --- | --- |

60.

hangsúlyozza, hogy fokozni kell a reproduktív és szexuális egészséghez való jog közvélemény általi elismertségét, és felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsák a nők számára, hogy e jogokat teljes mértékben gyakorolhassák, vezessenek be megfelelő szexuális nevelést, bizalmas tanácsadást és tájékoztatási szolgáltatásokat, illetve könnyítsék meg a fogamzásgátlási módszerekhez való hozzáférést a nem kívánatos terhességek, illetve az illegális és kockázatos terhességmegszakítások megelőzése érdekében valamint lépjenek fel a női nemi szervek megcsonkításának gyakorlata ellen;

| 61. | hangsúlyozza, hogy az etnikai kisebbségekhez tartozó nőknek jogállásuktól függetlenül hozzáférést kell biztosítani az állami forrásokhoz annak érdekében, hogy biztonságos, egyenlő, kulturális szempontból érzékeny egészségügyi ellátást és jogokat élvezhessenek, különös tekintettel a reproduktív és szexuális egészségre és az ehhez kapcsolódó jogokra; európai jogi keretet kell elfogadni annak érdekében, hogy meg lehessen óvni a fiatal lányokat a női nemi szervek megcsonkításától; |
| --- | --- |

61.

hangsúlyozza, hogy az etnikai kisebbségekhez tartozó nőknek jogállásuktól függetlenül hozzáférést kell biztosítani az állami forrásokhoz annak érdekében, hogy biztonságos, egyenlő, kulturális szempontból érzékeny egészségügyi ellátást és jogokat élvezhessenek, különös tekintettel a reproduktív és szexuális egészségre és az ehhez kapcsolódó jogokra; európai jogi keretet kell elfogadni annak érdekében, hogy meg lehessen óvni a fiatal lányokat a női nemi szervek megcsonkításától;

| 62. | hangsúlyozza, hogy noha történtek előrelépések a nők foglalkoztatása terén, azonban magas iskolai végzettségük ellenére foglalkoztatásuk továbbra is bizonyos szakmákban koncentrálódik, illetve ugyanazért a munkáért kisebb fizetésben részesülnek, mint a férfiak, és kisebb számban vannak jelen a döntéshozó pozíciókban, illetve gyanakodva tekintenek rájuk a munkaadók a terhesség és az anyaság tekintetében; a nemek közötti fizetésbeli különbségek problémájával komolyan kell foglalkozni annak érdekében, hogy biztosítani lehessen a nők gazdasági függetlenségét, valamint a férfiak és a nők közötti munkaerő-piaci egyenlőséget; |
| --- | --- |

62.

hangsúlyozza, hogy noha történtek előrelépések a nők foglalkoztatása terén, azonban magas iskolai végzettségük ellenére foglalkoztatásuk továbbra is bizonyos szakmákban koncentrálódik, illetve ugyanazért a munkáért kisebb fizetésben részesülnek, mint a férfiak, és kisebb számban vannak jelen a döntéshozó pozíciókban, illetve gyanakodva tekintenek rájuk a munkaadók a terhesség és az anyaság tekintetében; a nemek közötti fizetésbeli különbségek problémájával komolyan kell foglalkozni annak érdekében, hogy biztosítani lehessen a nők gazdasági függetlenségét, valamint a férfiak és a nők közötti munkaerő-piaci egyenlőséget;

| 63. | kéri a tagállamokat és a szociális partnereket, hogy hozzák meg a munkahelyi szexuális és pszichés zaklatás elleni küzdelem érdekében szükséges intézkedéseket; |
| --- | --- |

63.

kéri a tagállamokat és a szociális partnereket, hogy hozzák meg a munkahelyi szexuális és pszichés zaklatás elleni küzdelem érdekében szükséges intézkedéseket;

| 64. | ragaszkodik ahhoz, hogy a nőket támogatni kell szakmai karrierjükben, többek között a magánélet, család és a munkahely összeegyeztetésére irányuló kezdeményező politikák révén; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy szorgalmazzák a megosztott szülői szabadságot és az apasági szabadságot, illetve hogy kölcsönösen osszák meg a szülési és a szülői szabadság költségeit annak érdekében, hogy a nők a továbbiakban ne számítsanak költségesebb munkaerőnek, mint a férfiak; a nemi sztereotípiákat magában hordozó családi minták elkerülése érdekében hangsúlyozza továbbá a tudatosító kampányok szükségességét, egyúttal kiemeli a rugalmas munkafeltételek, a gyermekfelügyelet megerősítése és a gyerekes anyák nyugdíjrendszerben való részvétele biztosításának jelentőségét; |
| --- | --- |

64.

ragaszkodik ahhoz, hogy a nőket támogatni kell szakmai karrierjükben, többek között a magánélet, család és a munkahely összeegyeztetésére irányuló kezdeményező politikák révén; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy szorgalmazzák a megosztott szülői szabadságot és az apasági szabadságot, illetve hogy kölcsönösen osszák meg a szülési és a szülői szabadság költségeit annak érdekében, hogy a nők a továbbiakban ne számítsanak költségesebb munkaerőnek, mint a férfiak; a nemi sztereotípiákat magában hordozó családi minták elkerülése érdekében hangsúlyozza továbbá a tudatosító kampányok szükségességét, egyúttal kiemeli a rugalmas munkafeltételek, a gyermekfelügyelet megerősítése és a gyerekes anyák nyugdíjrendszerben való részvétele biztosításának jelentőségét;

| 65. | kéri a tagállamokat, hogy a szociális partnerekkel együtt küzdjenek a terhes nőkkel szemben a munkaerőpiacon tapasztalható diszkrimináció ellen, és hozzanak meg minden szükséges intézkedést az anyák magas fokú védelmének biztosítása érdekében; kéri a Bizottságot, hogy készítsen részletesebb értékelést az e területre vonatkozó nemzeti rendelkezéseknek a közösségi joggal való összhangjáról, és adott esetben tegyen megfelelő javaslatokat a közösségi jogszabályok felülvizsgálatára; |
| --- | --- |

65.

kéri a tagállamokat, hogy a szociális partnerekkel együtt küzdjenek a terhes nőkkel szemben a munkaerőpiacon tapasztalható diszkrimináció ellen, és hozzanak meg minden szükséges intézkedést az anyák magas fokú védelmének biztosítása érdekében; kéri a Bizottságot, hogy készítsen részletesebb értékelést az e területre vonatkozó nemzeti rendelkezéseknek a közösségi joggal való összhangjáról, és adott esetben tegyen megfelelő javaslatokat a közösségi jogszabályok felülvizsgálatára;

| 66. | felhívja a figyelmet a független (elsősorban mezőgazdasági) munkavállalók partnereinek (főként nők) nagy számára, akiknek a jogállása számos tagállamban bizonytalan, ami sajátos pénzügyi és jogi problémákhoz vezethet a szülési, illetve a betegszabadsághoz való hozzáférés, a nyugdíjjogosultság, valamint a társadalombiztosításhoz való hozzáférés terén, csakúgy, mint válás esetén; |
| --- | --- |

66.

felhívja a figyelmet a független (elsősorban mezőgazdasági) munkavállalók partnereinek (főként nők) nagy számára, akiknek a jogállása számos tagállamban bizonytalan, ami sajátos pénzügyi és jogi problémákhoz vezethet a szülési, illetve a betegszabadsághoz való hozzáférés, a nyugdíjjogosultság, valamint a társadalombiztosításhoz való hozzáférés terén, csakúgy, mint válás esetén;

| 67. | elismeri, hogy a nők egyenlőtlen gazdasági lehetőségei a munkaerőpiacon aláássák a szociális védelmüket, különös tekintettel a nyugdíjjogosultságokra, aminek eredményeként a nők veszélyeztetettsége a szegénység szempontjából idősebb korban magasabb, mint a férfiak esetében; a nők hátrányos megkülönböztetésének megelőzése érdekében alapvető fontosságú, hogy a társadalombiztosítási rendszerben biztosítsák a jogok egyénre szabását azok család-alapú meghatározása helyett; a gyermekgondozást miatt hivatalosan munkaerőpiacon kívül töltött időt be kell számítani a nyugdíjjogosultságok kiszámítása során; |
| --- | --- |

67.

elismeri, hogy a nők egyenlőtlen gazdasági lehetőségei a munkaerőpiacon aláássák a szociális védelmüket, különös tekintettel a nyugdíjjogosultságokra, aminek eredményeként a nők veszélyeztetettsége a szegénység szempontjából idősebb korban magasabb, mint a férfiak esetében; a nők hátrányos megkülönböztetésének megelőzése érdekében alapvető fontosságú, hogy a társadalombiztosítási rendszerben biztosítsák a jogok egyénre szabását azok család-alapú meghatározása helyett; a gyermekgondozást miatt hivatalosan munkaerőpiacon kívül töltött időt be kell számítani a nyugdíjjogosultságok kiszámítása során;

| 68. | hangsúlyozza, hogy biztosítani kell, hogy az Európai Unió területére belépő harmadik országbeli és az uniós állampolgárok ismerjék a férfiak és nők egyenlőségével kapcsolatos hatályos jogszabályokat és társadalmi konvenciókat annak érdekében, hogy elkerüljék a jogi és társadalmi viszonyok ismeretének hiányából fakadó diszkriminatív helyzeteket; |
| --- | --- |

68.

hangsúlyozza, hogy biztosítani kell, hogy az Európai Unió területére belépő harmadik országbeli és az uniós állampolgárok ismerjék a férfiak és nők egyenlőségével kapcsolatos hatályos jogszabályokat és társadalmi konvenciókat annak érdekében, hogy elkerüljék a jogi és társadalmi viszonyok ismeretének hiányából fakadó diszkriminatív helyzeteket;

| 69. | kéri a tagállamokat, hogy utasítsák el a szokásokra, a hagyományokra és bármilyen más vallási megfontolásra történő hivatkozást a nők elleni erőszak, a nők hátrányos megkülönböztetése vagy elnyomása bármely formájának, vagy a nők életét esetlegesen veszélyeztető politikák elfogadásának igazolásaként; |
| --- | --- |

69.

kéri a tagállamokat, hogy utasítsák el a szokásokra, a hagyományokra és bármilyen más vallási megfontolásra történő hivatkozást a nők elleni erőszak, a nők hátrányos megkülönböztetése vagy elnyomása bármely formájának, vagy a nők életét esetlegesen veszélyeztető politikák elfogadásának igazolásaként;

| 70. | felhívja a Bizottságot, hogy készítsen kutatást az egyszemélyes háztartások hátrányos megkülönböztetéséről, különös tekintettel az adókedvezményekre, a társadalombiztosításra, az egészségügyi és közszolgáltatásokra valamint a lakhatásra; |
| --- | --- |

70.

felhívja a Bizottságot, hogy készítsen kutatást az egyszemélyes háztartások hátrányos megkülönböztetéséről, különös tekintettel az adókedvezményekre, a társadalombiztosításra, az egészségügyi és közszolgáltatásokra valamint a lakhatásra;

Szexuális irányultság

| 71. | úgy véli, hogy a vallási, társadalmi és politikai vezetők által a homoszexuálisokkal kapcsolatban megfogalmazott diszkriminatív megjegyzések gyűlöletet és erőszakot keltenek, ezért kéri a megfelelő vezető szerveket, hogy ezt ítéljék el; |
| --- | --- |

71.

úgy véli, hogy a vallási, társadalmi és politikai vezetők által a homoszexuálisokkal kapcsolatban megfogalmazott diszkriminatív megjegyzések gyűlöletet és erőszakot keltenek, ezért kéri a megfelelő vezető szerveket, hogy ezt ítéljék el;

| 72. | e tekintetben teljes mértékben támogatja a homoszexualitás büntethetőségének általános megszüntetésére irányuló, valamennyi tagállam által támogatott francia kezdeményezést, mivel 91 országban a homoszexualitás továbbra is bűncselekmény, és néhány esetben halálbüntetést is vonhat maga után; |
| --- | --- |

72.

e tekintetben teljes mértékben támogatja a homoszexualitás büntethetőségének általános megszüntetésére irányuló, valamennyi tagállam által támogatott francia kezdeményezést, mivel 91 országban a homoszexualitás továbbra is bűncselekmény, és néhány esetben halálbüntetést is vonhat maga után;

| 73. | üdvözli az Ügynökség által a kérésére készített első tematikus jelentést, amely a tagállamokban tapasztalható homofóbiáról és szexuális irányultságon alapuló diszkriminációról szól, illetve kéri a tagállamokat és az uniós intézményeket, hogy sürgősen hajtsák végre az ügynökség ajánlásait, vagy indokolják annak elmulasztását; |
| --- | --- |

73.

üdvözli az Ügynökség által a kérésére készített első tematikus jelentést, amely a tagállamokban tapasztalható homofóbiáról és szexuális irányultságon alapuló diszkriminációról szól, illetve kéri a tagállamokat és az uniós intézményeket, hogy sürgősen hajtsák végre az ügynökség ajánlásait, vagy indokolják annak elmulasztását;

| 74. | emlékezteti valamennyi tagállamot arra, hogy az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítélkezési gyakorlatával összhangban a gyülekezési szabadság jogával akkor is élni lehet, ha az e jogot gyakorlók véleménye szemben áll a többség véleményével, és következésképpen a felvonulások diszkriminatív megtiltása, illetve az azon részt vevők megfelelő védelmének biztosítására vonatkozó kötelezettség elmulasztása ellenkezik az Emberi Jogok Európai Bírósága, az EU-Szerződés közös uniós értékekről és elvekről szóló 6. cikke és az EU Alapjogi Chartája által garantált alapelvekkel; |
| --- | --- |

74.

emlékezteti valamennyi tagállamot arra, hogy az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítélkezési gyakorlatával összhangban a gyülekezési szabadság jogával akkor is élni lehet, ha az e jogot gyakorlók véleménye szemben áll a többség véleményével, és következésképpen a felvonulások diszkriminatív megtiltása, illetve az azon részt vevők megfelelő védelmének biztosítására vonatkozó kötelezettség elmulasztása ellenkezik az Emberi Jogok Európai Bírósága, az EU-Szerződés közös uniós értékekről és elvekről szóló 6. cikke és az EU Alapjogi Chartája által garantált alapelvekkel;

| 75. | felhívja az azonos neműek partnerségére vonatkozó jogszabályokat elfogadó tagállamokat, hogy ismerjék el a más tagállamok által elfogadott hasonló hatályú rendelkezéseket; felhívja e tagállamokat, hogy javasoljanak iránymutatásokat a hatályos jogszabályok tagállamok közötti elismerésére annak biztosítása érdekében, hogy az Európai Unión belül a szabad mozgáshoz való jog az azonos nemű párokat ugyanolyan feltételekkel illethesse meg, mint a heteroszexuális párokat; |
| --- | --- |

75.

felhívja az azonos neműek partnerségére vonatkozó jogszabályokat elfogadó tagállamokat, hogy ismerjék el a más tagállamok által elfogadott hasonló hatályú rendelkezéseket; felhívja e tagállamokat, hogy javasoljanak iránymutatásokat a hatályos jogszabályok tagállamok közötti elismerésére annak biztosítása érdekében, hogy az Európai Unión belül a szabad mozgáshoz való jog az azonos nemű párokat ugyanolyan feltételekkel illethesse meg, mint a heteroszexuális párokat;

| 76. | sürgeti a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatokat annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok alkalmazzák a kölcsönös elismerés elvét az akár házas, akár bejegyzett élettársi viszonyban élő homoszexuális párok tekintetében, többek között az uniós jog szerint őket megillető szabad mozgáshoz való jog gyakorlása esetében; |
| --- | --- |

76.

sürgeti a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatokat annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok alkalmazzák a kölcsönös elismerés elvét az akár házas, akár bejegyzett élettársi viszonyban élő homoszexuális párok tekintetében, többek között az uniós jog szerint őket megillető szabad mozgáshoz való jog gyakorlása esetében;

| 77. | felhívja egyenlőség elvének érvényesítését eddig elmulasztó tagállamokat, hogy hozzanak jogalkotási intézkedéseket az egyes párok által tapasztalt, a szexuális irányultságukon alapuló megkülönböztetés megszüntetése érdekében; |
| --- | --- |

77.

felhívja egyenlőség elvének érvényesítését eddig elmulasztó tagállamokat, hogy hozzanak jogalkotási intézkedéseket az egyes párok által tapasztalt, a szexuális irányultságukon alapuló megkülönböztetés megszüntetése érdekében;

| 78. | kéri a Bizottságot annak biztosításra, hogy a tagállamok adjanak menedékjogot a származási országukban nemi irányultságuk miatt üldözött személyeknek, hogy két- és többoldalú szinteken kezdeményezze a nemi irányultság alapján történő üldözés megszüntetését, és készítsen tanulmányt a transzneműek helyzetéről – többek között a zaklatás és az erőszak kockázatairól – a tagállamokban és a tagjelölt országokban; |
| --- | --- |

78.

kéri a Bizottságot annak biztosításra, hogy a tagállamok adjanak menedékjogot a származási országukban nemi irányultságuk miatt üldözött személyeknek, hogy két- és többoldalú szinteken kezdeményezze a nemi irányultság alapján történő üldözés megszüntetését, és készítsen tanulmányt a transzneműek helyzetéről – többek között a zaklatás és az erőszak kockázatairól – a tagállamokban és a tagjelölt országokban;

Idegengyűlölet

| 79. | sürgeti a Tanácsot és a Bizottságot, valamint a tagállamok különböző szintű helyi, regionális és nemzeti vezetését, hogy hangolják össze az antiszemitizmussal, valamint a kisebbségi csoportok – beleértve a tagállamokban élő romákat, a hagyományos nemzeti kisebbségeket és harmadik országbeli állampolgárokat – elleni támadásokkal szembeni fellépéseiket annak érdekében, hogy biztosítsák a tolerancia és a megkülönböztetés-mentesség elvének tiszteletben tartását, valamint a társadalmi, gazdasági és politikai integráció előmozdítását; felhívja a faji megkülönböztetést vizsgáló ENSZ bizottság hatáskörét eddig el nem ismerő tagállamokat, hogy az említett bizottság hatáskörét ismerjék el, és a faji megkülönböztetés valamennyi formájának kiküszöböléséről szóló nemzetközi ENSZ egyezmény alapján fogadják be és vizsgálják meg az egyes közleményeket; |
| --- | --- |

79.

sürgeti a Tanácsot és a Bizottságot, valamint a tagállamok különböző szintű helyi, regionális és nemzeti vezetését, hogy hangolják össze az antiszemitizmussal, valamint a kisebbségi csoportok – beleértve a tagállamokban élő romákat, a hagyományos nemzeti kisebbségeket és harmadik országbeli állampolgárokat – elleni támadásokkal szembeni fellépéseiket annak érdekében, hogy biztosítsák a tolerancia és a megkülönböztetés-mentesség elvének tiszteletben tartását, valamint a társadalmi, gazdasági és politikai integráció előmozdítását; felhívja a faji megkülönböztetést vizsgáló ENSZ bizottság hatáskörét eddig el nem ismerő tagállamokat, hogy az említett bizottság hatáskörét ismerjék el, és a faji megkülönböztetés valamennyi formájának kiküszöböléséről szóló nemzetközi ENSZ egyezmény alapján fogadják be és vizsgálják meg az egyes közleményeket;

| 80. | sürgeti a tagállamokat, hogy határozottan lépjenek fel a rasszista médiaműsorokban és intoleráns nézeteket terjesztő cikkekben megvalósuló minden gyűlöletbeszéd ellen, amely a romákkal, bevándorlókkal, külföldiekkel, hagyományos nemzeti kisebbségekkel és más kisebbségi csoportokkal szembeni gyűlöleten alapuló bűncselekményekre buzdít, valamint a neonáci zenekarok – gyakran minden következmény nélkül nyilvánosan lezajló – koncertjein történő hasonló megnyilvánulások ellen; sürgeti továbbá a tömegmédiára jelentős befolyást gyakorló politikai pártokat és mozgalmakat, hogy tartózkodjanak a gyűlöletbeszédtől és az Unión belüli kisebbségi csoportok rosszhírének keltésétől; |
| --- | --- |

80.

sürgeti a tagállamokat, hogy határozottan lépjenek fel a rasszista médiaműsorokban és intoleráns nézeteket terjesztő cikkekben megvalósuló minden gyűlöletbeszéd ellen, amely a romákkal, bevándorlókkal, külföldiekkel, hagyományos nemzeti kisebbségekkel és más kisebbségi csoportokkal szembeni gyűlöleten alapuló bűncselekményekre buzdít, valamint a neonáci zenekarok – gyakran minden következmény nélkül nyilvánosan lezajló – koncertjein történő hasonló megnyilvánulások ellen; sürgeti továbbá a tömegmédiára jelentős befolyást gyakorló politikai pártokat és mozgalmakat, hogy tartózkodjanak a gyűlöletbeszédtől és az Unión belüli kisebbségi csoportok rosszhírének keltésétől;

Fiatalok, idős és fogyatékkal élő személyek

| 81. | kéri a tagállamokat, hogy segítsék elő a szociális partnerek még szorosabb bevonását az olyan intézkedések végrehajtásába, amelyek célja a fogyatékosságon és életkoron alapuló diszkrimináció megszüntetése, és gyökeresen javítsák a fiatalok, az idősek és a fogyatékkal élők munkaerőpiachoz és képzési programokhoz való hozzáférését; kéri a fogyatékkal élők jogairól szóló ENSZ egyezményt és annak fakultatív jegyzőkönyvét eddig még nem ratifikáló tagállamokat, hogy ratifikálják azt; |
| --- | --- |

81.

kéri a tagállamokat, hogy segítsék elő a szociális partnerek még szorosabb bevonását az olyan intézkedések végrehajtásába, amelyek célja a fogyatékosságon és életkoron alapuló diszkrimináció megszüntetése, és gyökeresen javítsák a fiatalok, az idősek és a fogyatékkal élők munkaerőpiachoz és képzési programokhoz való hozzáférését; kéri a fogyatékkal élők jogairól szóló ENSZ egyezményt és annak fakultatív jegyzőkönyvét eddig még nem ratifikáló tagállamokat, hogy ratifikálják azt;

| 82. | sürgeti a Bizottságot annak biztosítására, hogy a tagállamoknak a fogyatékkal élő emberek számára létrehozott intézmények biztosításához nyújtott támogatás megfelel a fogyatékkal élők jogairól szóló ENSZ-egyezmény követelményeinek, illetve hogy a támogatást a megfelelő közösségi/családi alapú szolgáltatásokhoz nyújtják, ahol választható az önálló életmód is; |
| --- | --- |

82.

sürgeti a Bizottságot annak biztosítására, hogy a tagállamoknak a fogyatékkal élő emberek számára létrehozott intézmények biztosításához nyújtott támogatás megfelel a fogyatékkal élők jogairól szóló ENSZ-egyezmény követelményeinek, illetve hogy a támogatást a megfelelő közösségi/családi alapú szolgáltatásokhoz nyújtják, ahol választható az önálló életmód is;

| 83. | úgy véli, biztosítani kell, hogy mindenki, aki időskori gondozást, betegellátást, illetve fogyatékosság miatti ellátást igényel, magas színvonalú ellátáshoz és kezelésekhez jusson, és kiemelten fontosnak tartja különös figyelmet szentelni a fogyatékkal élő fiatalok gondozására és védelmére; |
| --- | --- |

83.

úgy véli, biztosítani kell, hogy mindenki, aki időskori gondozást, betegellátást, illetve fogyatékosság miatti ellátást igényel, magas színvonalú ellátáshoz és kezelésekhez jusson, és kiemelten fontosnak tartja különös figyelmet szentelni a fogyatékkal élő fiatalok gondozására és védelmére;

Kultúra

| 84. | rámutat a média szerepére a sokszínűség, a multikulturalizmus és a tolerancia népszerűsítésében; sürgeti a médiaszolgáltatókat, hogy ne sugározzanak olyan tartalmakat, amelyek a fajgyűlöletet, az idegengyűlöletet, az intoleranciát és a hátrányos megkülönböztetés bármely formáját népszerűsítik; |
| --- | --- |

84.

rámutat a média szerepére a sokszínűség, a multikulturalizmus és a tolerancia népszerűsítésében; sürgeti a médiaszolgáltatókat, hogy ne sugározzanak olyan tartalmakat, amelyek a fajgyűlöletet, az idegengyűlöletet, az intoleranciát és a hátrányos megkülönböztetés bármely formáját népszerűsítik;

| 85. | a kultúrák közötti párbeszéd európai évét (2008) követően arra biztatja a tagállamokat, hogy működjenek együtt az érdekelt felekkel – különösen a nem kormányzati szervezetekkel – azért, hogy elsősorban a fiatalok körében népszerűsíteni lehessen a kultúrák közötti párbeszédet, és fokozni lehessen a tudatosságot a kulturális, vallási és nyelvi sokszínűség tekintetében; |
| --- | --- |

85.

a kultúrák közötti párbeszéd európai évét (2008) követően arra biztatja a tagállamokat, hogy működjenek együtt az érdekelt felekkel – különösen a nem kormányzati szervezetekkel – azért, hogy elsősorban a fiatalok körében népszerűsíteni lehessen a kultúrák közötti párbeszédet, és fokozni lehessen a tudatosságot a kulturális, vallási és nyelvi sokszínűség tekintetében;

| 86. | felhívja a figyelmet a sport szerepére a tolerancia, az egymás iránt tanúsított kölcsönös tisztelet és megértés előmozdításában; felhívja a nemzeti és európai sportegyesületeket, hogy folytassák erőfeszítéseiket a fajgyűlölet és idegengyűlölet elleni küzdelem terén, és arra bíztat, hogy a meglévő intézkedésekre alapozva új, eredményesebb és több embert elérő kezdeményezéseket indítsanak útjukra; |
| --- | --- |

86.

felhívja a figyelmet a sport szerepére a tolerancia, az egymás iránt tanúsított kölcsönös tisztelet és megértés előmozdításában; felhívja a nemzeti és európai sportegyesületeket, hogy folytassák erőfeszítéseiket a fajgyűlölet és idegengyűlölet elleni küzdelem terén, és arra bíztat, hogy a meglévő intézkedésekre alapozva új, eredményesebb és több embert elérő kezdeményezéseket indítsanak útjukra;

| 87. | hangsúlyozza a médiaműveltség fontos szerepét abban, hogy az Európai Unió valamennyi polgára számára egyenlő esélyeket lehessen biztosítani az oktatás területén; |
| --- | --- |

87.

hangsúlyozza a médiaműveltség fontos szerepét abban, hogy az Európai Unió valamennyi polgára számára egyenlő esélyeket lehessen biztosítani az oktatás területén;

| 88. | kéri a tagállamokat, hogy biztosítsák az Európai Unión kívüli országokból érkezők, különösen a gyermekek és fiatalok eredményes integrációját az EU-tagállamok oktatási rendszereibe, és segítsék őket kulturális sokszínűségük támogatása révén; |
| --- | --- |

88.

kéri a tagállamokat, hogy biztosítsák az Európai Unión kívüli országokból érkezők, különösen a gyermekek és fiatalok eredményes integrációját az EU-tagállamok oktatási rendszereibe, és segítsék őket kulturális sokszínűségük támogatása révén;

Fegyveres erők

| 89. | emlékeztet arra, hogy az alapvető jogok hatálya nem szűnik meg a kaszárnyák kapujában, és hogy az egyenruhát viselő polgárokra is teljes egészében érvényesek, és javasolja, hogy a tagállamok a fegyveres erőknél is biztosítsák az alapvető jogok betartását; |
| --- | --- |

89.

emlékeztet arra, hogy az alapvető jogok hatálya nem szűnik meg a kaszárnyák kapujában, és hogy az egyenruhát viselő polgárokra is teljes egészében érvényesek, és javasolja, hogy a tagállamok a fegyveres erőknél is biztosítsák az alapvető jogok betartását;

Bevándorlók és menekültek

A nemzetközi védelem és a legális bevándorlás biztosítása

| 90. | megrendültségét fejezi ki azon személyek tragikus sorsa miatt, akik az európai terület elérése közben vesztik életüket vagy embercsempészek áldozatául esnek; |
| --- | --- |

90.

megrendültségét fejezi ki azon személyek tragikus sorsa miatt, akik az európai terület elérése közben vesztik életüket vagy embercsempészek áldozatául esnek;

| 91. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vezessenek be hatékony és hosszú távú legális bevándorlási politikát, biztosítsanak valódi hozzáférést az EU területéhez, illetve a menedékjogot kérő személyekre alkalmazandó rugalmasabb és összehangolt szabályokra vonatkozó eljáráshoz ahelyett, hogy minden erőfeszítésüket az illegális bevándorlás megelőzésére összpontosítanák, olyan, egyre bővülő körű határellenőrzési intézkedések révén, amelyek híján vannak azoknak a mechanizmusoknak, amelyekkel Európa határain be lehetne azonosítani a potenciális menedékjog-kérelmezőket, ami a menekültek jogállására vonatkozó 1951. évi egyezmény szerinti visszaküldés tilalma elvének megsértéséhez vezet; |
| --- | --- |

91.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vezessenek be hatékony és hosszú távú legális bevándorlási politikát, biztosítsanak valódi hozzáférést az EU területéhez, illetve a menedékjogot kérő személyekre alkalmazandó rugalmasabb és összehangolt szabályokra vonatkozó eljáráshoz ahelyett, hogy minden erőfeszítésüket az illegális bevándorlás megelőzésére összpontosítanák, olyan, egyre bővülő körű határellenőrzési intézkedések révén, amelyek híján vannak azoknak a mechanizmusoknak, amelyekkel Európa határain be lehetne azonosítani a potenciális menedékjog-kérelmezőket, ami a menekültek jogállására vonatkozó 1951. évi egyezmény szerinti visszaküldés tilalma elvének megsértéséhez vezet;

| 92. | felhívja a tagállamokat, hogy alkalmazzák az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosságának 2002-ben elfogadott, nemekre vonatkozó ajánlásait a hatályos közösségi menekültügyi irányelvek végrehajtása során; |
| --- | --- |

92.

felhívja a tagállamokat, hogy alkalmazzák az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosságának 2002-ben elfogadott, nemekre vonatkozó ajánlásait a hatályos közösségi menekültügyi irányelvek végrehajtása során;

| 93. | kéri a Tanácsot, hogy annak érdekében, hogy a határellenőrzések során tiszteletben tartsák az emberi jogokat, tisztázza az Európai Unió tagállamai külső határain való operatív együttműködési igazgatásért felelős európai ügynökség (FRONTEX), illetve a tagállamok szerepét; úgy véli, hogy a FRONTEX megbízatását sürgősen módosítani kell annak érdekében, hogy az a tengeri mentésre is kiterjedjen; felhív a FRONTEX által harmadik felekkel kötött megállapodások Európai Parlament általi demokratikus felügyeletére, különösen a visszaküldés közös szervezésére vonatkozó megállapodások esetében; |
| --- | --- |

93.

kéri a Tanácsot, hogy annak érdekében, hogy a határellenőrzések során tiszteletben tartsák az emberi jogokat, tisztázza az Európai Unió tagállamai külső határain való operatív együttműködési igazgatásért felelős európai ügynökség (FRONTEX), illetve a tagállamok szerepét; úgy véli, hogy a FRONTEX megbízatását sürgősen módosítani kell annak érdekében, hogy az a tengeri mentésre is kiterjedjen; felhív a FRONTEX által harmadik felekkel kötött megállapodások Európai Parlament általi demokratikus felügyeletére, különösen a visszaküldés közös szervezésére vonatkozó megállapodások esetében;

| 94. | kéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy hatalmazza fel a FRONTEX-et az Ügynökséggel és az ENSZ Menekültügyi Főbiztosságával (UNHCR) való strukturált együttműködés kialakítására az emberi jogok védelmét figyelembe vevő műveletek lehetővé tétele érdekében; |
| --- | --- |

94.

kéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy hatalmazza fel a FRONTEX-et az Ügynökséggel és az ENSZ Menekültügyi Főbiztosságával (UNHCR) való strukturált együttműködés kialakítására az emberi jogok védelmét figyelembe vevő műveletek lehetővé tétele érdekében;

| 95. | aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a határellenőrzések egyre inkább eltávolodnak az EU földrajzi határaitól, ami komolyan megnehezíti annak ellenőrzését, hogy mi történik akkor, amikor a menekült jogállást kérelmezők, valamint nemzetközi védelemre szorulók valamely harmadik ország hatóságaival kapcsolatba lépnek; |
| --- | --- |

95.

aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a határellenőrzések egyre inkább eltávolodnak az EU földrajzi határaitól, ami komolyan megnehezíti annak ellenőrzését, hogy mi történik akkor, amikor a menekült jogállást kérelmezők, valamint nemzetközi védelemre szorulók valamely harmadik ország hatóságaival kapcsolatba lépnek;

| 96. | sürgeti a Bizottságot és különösen a Tanácsot, hogy gyorsan és céltudatosan mozdítsa Európa előremutató menekültügyi stratégiáját a II. szakasz végrehajtása irányába, beleértve a menekülti státusz megadására és visszavonására vonatkozó tagállami eljárások minimális szabályairól szóló, 2005. december 1-i 2005/85/EK tanácsi irányelv (15), valamint a harmadik országok állampolgárai és a hontalanok menekülti vagy az egyéb nemzetközi védelemre szoruló személlyé minősítésére és státuszára, valamint a védelem tartalmára vonatkozó minimális szabályokról szóló, 2004. április 29-i 2004/83/EK tanácsi irányelv (16) felülvizsgálatát, illetve az Európai Menekülttámogató Hivatal létrehozását; |
| --- | --- |

96.

sürgeti a Bizottságot és különösen a Tanácsot, hogy gyorsan és céltudatosan mozdítsa Európa előremutató menekültügyi stratégiáját a II. szakasz végrehajtása irányába, beleértve a menekülti státusz megadására és visszavonására vonatkozó tagállami eljárások minimális szabályairól szóló, 2005. december 1-i 2005/85/EK tanácsi irányelv (15), valamint a harmadik országok állampolgárai és a hontalanok menekülti vagy az egyéb nemzetközi védelemre szoruló személlyé minősítésére és státuszára, valamint a védelem tartalmára vonatkozó minimális szabályokról szóló, 2004. április 29-i 2004/83/EK tanácsi irányelv (16) felülvizsgálatát, illetve az Európai Menekülttámogató Hivatal létrehozását;

Befogadás

| 97. | felhívja a Bizottságot, hogy továbbra is szigorúan értékelje a menedékkérők befogadása minimumszabályainak megállapításáról szóló 2003. január 27-i 2003/9/EK tanácsi irányelv (17) átültetését annak érdekében, hogy végrehajtásának elmulasztása vagy részleges végrehajtása ne eredményezzen számos tagállamban olyan gyakorlatokat, amelyek elmaradnak az irányelv által előírt minimumszabályoktól; |
| --- | --- |

97.

felhívja a Bizottságot, hogy továbbra is szigorúan értékelje a menedékkérők befogadása minimumszabályainak megállapításáról szóló 2003. január 27-i 2003/9/EK tanácsi irányelv (17) átültetését annak érdekében, hogy végrehajtásának elmulasztása vagy részleges végrehajtása ne eredményezzen számos tagállamban olyan gyakorlatokat, amelyek elmaradnak az irányelv által előírt minimumszabályoktól;

| 98. | emlékeztet arra, hogy a menedékjogot nem kérelmező bevándorlókat szintén megfelelő és alkalmas intézményekben kell befogadni, amelyekben – tolmácsok és erre kiképzett kulturális közvetítők segítségével – megismerkedhetnek a befogadó ország joga, a közösségi jog és a nemzetközi egyezmények által számukra biztosított jogokkal és lehetőségekkel; |
| --- | --- |

98.

emlékeztet arra, hogy a menedékjogot nem kérelmező bevándorlókat szintén megfelelő és alkalmas intézményekben kell befogadni, amelyekben – tolmácsok és erre kiképzett kulturális közvetítők segítségével – megismerkedhetnek a befogadó ország joga, a közösségi jog és a nemzetközi egyezmények által számukra biztosított jogokkal és lehetőségekkel;

A bevándorlók, menedékkérők és menekültek gyermekei

| 99. | kéri, hogy fordítsanak különös figyelmet a menekült, menedékjogot kérő és bevándorló gyermekek, valamint a menedékjogot kérő, menekült vagy okmányok nélküli szülők gyermekeinek helyzetére, annak biztosítása érdekében, hogy minden gyermek teljes mértékben élni tudjon az ENSZ gyermekjogi egyezményében meghatározott jogaival – ideértve a megkülönböztetés-mentességhez való jogot is–, és valamennyi intézkedés során a gyermek legfőbb érdekeit vegyék elsődlegesen figyelembe, a szülők fontos szerepének és felelősségének elismerése mellett; felhívja a figyelmet arra, hogy egyes tagállamokban kettős oktatási rendszer alakult ki, és hangsúlyozza, hogy az állampolgárok, illetve a más országok állampolgárainak gyermekei számára nyújtott eltérő támogatási és segítségnyújtási eljárások nem lehetnek sem diszkriminatív jellegűek, sem tartósak, továbbá mindezt annak kell indokolnia, hogy ez minden gyermek számára jobb oktatást biztosít, ideértve a befogadó ország nyelvén történő oktatás biztosítását is; |
| --- | --- |

99.

kéri, hogy fordítsanak különös figyelmet a menekült, menedékjogot kérő és bevándorló gyermekek, valamint a menedékjogot kérő, menekült vagy okmányok nélküli szülők gyermekeinek helyzetére, annak biztosítása érdekében, hogy minden gyermek teljes mértékben élni tudjon az ENSZ gyermekjogi egyezményében meghatározott jogaival – ideértve a megkülönböztetés-mentességhez való jogot is–, és valamennyi intézkedés során a gyermek legfőbb érdekeit vegyék elsődlegesen figyelembe, a szülők fontos szerepének és felelősségének elismerése mellett; felhívja a figyelmet arra, hogy egyes tagállamokban kettős oktatási rendszer alakult ki, és hangsúlyozza, hogy az állampolgárok, illetve a más országok állampolgárainak gyermekei számára nyújtott eltérő támogatási és segítségnyújtási eljárások nem lehetnek sem diszkriminatív jellegűek, sem tartósak, továbbá mindezt annak kell indokolnia, hogy ez minden gyermek számára jobb oktatást biztosít, ideértve a befogadó ország nyelvén történő oktatás biztosítását is;

| 100. | kéri, hogy fordítsanak különös figyelmet azokra a kiskorúakra, akik illegális bevándorlás útján kísérő nélkül és szüleiktől elválasztva érkeznek az Unió területére, és hangsúlyozza, hogy a részükre történő segítségnyújtás és a speciális védelem biztosítása a tagállamok kötelessége; felhívja a helyi, regionális és nemzeti hatóságokat, valamint az európai intézményeket, hogy kitartóan működjenek együtt annak érdekében, hogy e gyermekeket megóvják az erőszak és a kizsákmányolás minden formájától, haladéktalanul jelöljenek ki számukra gyámot, nyújtsanak nekik jogi segítséget, próbálják felkutatni családjukat, és javítsák befogadásuk körülményeit megfelelő lakhatás biztosítása, valamint az egészségügyi ellátáshoz, az oktatáshoz és képzéshez való könnyebb hozzáférés biztosítása révén, különös tekintettel a befogadó ország hivatalos nyelvének oktatására, a szakképzésre és az iskolarendszerbe való teljes integrációra; |
| --- | --- |

100.

kéri, hogy fordítsanak különös figyelmet azokra a kiskorúakra, akik illegális bevándorlás útján kísérő nélkül és szüleiktől elválasztva érkeznek az Unió területére, és hangsúlyozza, hogy a részükre történő segítségnyújtás és a speciális védelem biztosítása a tagállamok kötelessége; felhívja a helyi, regionális és nemzeti hatóságokat, valamint az európai intézményeket, hogy kitartóan működjenek együtt annak érdekében, hogy e gyermekeket megóvják az erőszak és a kizsákmányolás minden formájától, haladéktalanul jelöljenek ki számukra gyámot, nyújtsanak nekik jogi segítséget, próbálják felkutatni családjukat, és javítsák befogadásuk körülményeit megfelelő lakhatás biztosítása, valamint az egészségügyi ellátáshoz, az oktatáshoz és képzéshez való könnyebb hozzáférés biztosítása révén, különös tekintettel a befogadó ország hivatalos nyelvének oktatására, a szakképzésre és az iskolarendszerbe való teljes integrációra;

| 101. | emlékeztet arra, hogy az ENSZ gyermekjogi egyezményének 3. és 37b. cikke értelmében a gyermekek közigazgatási fogva tartása tilos, és hogy a családjukkal együtt érkező gyermekeket csak valóban kivételes körülmények között, a lehető legrövidebb ideig szabad fogva tartani, és csak akkor, ha a fogva tartás az ő érdekükben történik; |
| --- | --- |

101.

emlékeztet arra, hogy az ENSZ gyermekjogi egyezményének 3. és 37b. cikke értelmében a gyermekek közigazgatási fogva tartása tilos, és hogy a családjukkal együtt érkező gyermekeket csak valóban kivételes körülmények között, a lehető legrövidebb ideig szabad fogva tartani, és csak akkor, ha a fogva tartás az ő érdekükben történik;

Integráció

| 102. | kéri a harmadik országok állampolgárainak integrációjára vonatkozó nemzeti politikák és az e területen tett európai kezdeményezések jobb összehangolását; hangsúlyozza, hogy az e területre vonatkozó egységes európai keret közös alapelveinek biztosítaniuk kell, hogy az integrációs politika magában foglalja a diszkriminációellenes politikát, sőt azon túlmutasson, és több területre – így például a foglalkoztatásra, az oktatásra és a szakképzésre – is kiterjedjen; |
| --- | --- |

102.

kéri a harmadik országok állampolgárainak integrációjára vonatkozó nemzeti politikák és az e területen tett európai kezdeményezések jobb összehangolását; hangsúlyozza, hogy az e területre vonatkozó egységes európai keret közös alapelveinek biztosítaniuk kell, hogy az integrációs politika magában foglalja a diszkriminációellenes politikát, sőt azon túlmutasson, és több területre – így például a foglalkoztatásra, az oktatásra és a szakképzésre – is kiterjedjen;

| 103. | kéri a közösségen belülről érkező bevándorlók és az őslakos közösségek közötti potenciális feszültségek megelőzését célzó integrációs programok és a kultúrák közötti párbeszédet elősegítő programok kidolgozását a bővítést követő migráció jelenségével összefüggésben; |
| --- | --- |

103.

kéri a közösségen belülről érkező bevándorlók és az őslakos közösségek közötti potenciális feszültségek megelőzését célzó integrációs programok és a kultúrák közötti párbeszédet elősegítő programok kidolgozását a bővítést követő migráció jelenségével összefüggésben;

| 104. | úgy véli, hogy a bevándorlókból létrejövő kisebbségeknek legsürgetőbben arra van szükségük, hogy a letelepedésük szerinti ország társadalmába a lehető leggyorsabban beilleszkedjenek, de ennek a viszonosság szellemében kell történnie; úgy véli, hogy a valamely tagállamban született és élő személy polgári jogokhoz való hozzáféréshez fűződő jogát is éppoly fontos elismerni; úgy véli, hogy a tartósan letelepedett személyek helyi politikai életben való részvételhez való joga előmozdítaná a társadalmi és politikai integrációt; |
| --- | --- |

104.

úgy véli, hogy a bevándorlókból létrejövő kisebbségeknek legsürgetőbben arra van szükségük, hogy a letelepedésük szerinti ország társadalmába a lehető leggyorsabban beilleszkedjenek, de ennek a viszonosság szellemében kell történnie; úgy véli, hogy a valamely tagállamban született és élő személy polgári jogokhoz való hozzáféréshez fűződő jogát is éppoly fontos elismerni; úgy véli, hogy a tartósan letelepedett személyek helyi politikai életben való részvételhez való joga előmozdítaná a társadalmi és politikai integrációt;

| 105. | aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a hatékony integrációs politika hiánya a nem helyi illetőségűek és a hontalanok százezreit zárja ki a munkavégzésből, valamint a társadalmi és politikai életből, ami egyúttal aláássa az EU azon célját, hogy a munkaerő mobilitásának fokozásával növelje a versenyképességet és a gazdaság teljesítményét; elismeri annak kockázatát, hogy a kirekesztés veszélyeztetett helyzetbe hozza az embert, utat nyit a radikalizálódás, az embercsempészet és a kizsákmányolás egyéb formái felé; |
| --- | --- |

105.

aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a hatékony integrációs politika hiánya a nem helyi illetőségűek és a hontalanok százezreit zárja ki a munkavégzésből, valamint a társadalmi és politikai életből, ami egyúttal aláássa az EU azon célját, hogy a munkaerő mobilitásának fokozásával növelje a versenyképességet és a gazdaság teljesítményét; elismeri annak kockázatát, hogy a kirekesztés veszélyeztetett helyzetbe hozza az embert, utat nyit a radikalizálódás, az embercsempészet és a kizsákmányolás egyéb formái felé;

Visszatérés

| 106. | kitart amellett, hogy senkit nem szabad hazatelepíteni kérelmének tisztességes és teljes körű kivizsgálása nélkül; úgy véli, hogy amennyiben a visszaküldés lehetetlen, vagy az emberi jogok származási vagy tranzitországban való betartásának kritikus helyzete miatt embertelennek minősül, a tagállamoknak az Emberi Jogok Európai Bíróságának esetjogával összhangban tartózkodniuk kell e személyek visszaküldésétől; |
| --- | --- |

106.

kitart amellett, hogy senkit nem szabad hazatelepíteni kérelmének tisztességes és teljes körű kivizsgálása nélkül; úgy véli, hogy amennyiben a visszaküldés lehetetlen, vagy az emberi jogok származási vagy tranzitországban való betartásának kritikus helyzete miatt embertelennek minősül, a tagállamoknak az Emberi Jogok Európai Bíróságának esetjogával összhangban tartózkodniuk kell e személyek visszaküldésétől;

| 107. | sürgeti, hogy a tagállamok ellenőrizzék a származási és tranzitországokba visszatelepített személyek életkörülményeit és integrációját, valamint hozzanak intézkedéseket a részükre történő megfelelő segítségnyújtás biztosítására; |
| --- | --- |

107.

sürgeti, hogy a tagállamok ellenőrizzék a származási és tranzitországokba visszatelepített személyek életkörülményeit és integrációját, valamint hozzanak intézkedéseket a részükre történő megfelelő segítségnyújtás biztosítására;

Fogva tartás és visszafogadási megállapodások

| 108. | aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az elmúlt években a külföldiek számára létesített fogva tartási központok száma a tagállamokban és azok határain megsokszorozódott; számos – többek között az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság küldöttségei által készített, az emberi jogok gyakori megsértéséről beszámoló – jelentés alapján kéri az alábbi intézkedések meghozatalát:






  — | a bevándorlók és a menedékjog-kérelmezők alapvető jogainak védelmére szakosodott nem kormányzati szervezetek bejutásának biztosítása olyan módon, hogy a fogva tartási központokban való jelenlétük jogilag rögzítve legyen, és ne csupán jóindulaton alapuljon, |
| --- | --- | --- |

108.

aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az elmúlt években a külföldiek számára létesített fogva tartási központok száma a tagállamokban és azok határain megsokszorozódott; számos – többek között az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság küldöttségei által készített, az emberi jogok gyakori megsértéséről beszámoló – jelentés alapján kéri az alábbi intézkedések meghozatalát:

—

a bevándorlók és a menedékjog-kérelmezők alapvető jogainak védelmére szakosodott nem kormányzati szervezetek bejutásának biztosítása olyan módon, hogy a fogva tartási központokban való jelenlétük jogilag rögzítve legyen, és ne csupán jóindulaton alapuljon,

| — | európai szintű, független szerv létrehozása, amely a fogva tartási központok felügyeletéért felel az emberi jogok védelme szempontjából, |
| --- | --- |

—

európai szintű, független szerv létrehozása, amely a fogva tartási központok felügyeletéért felel az emberi jogok védelme szempontjából,

| — | a tagállamok fennhatósága alatt, határaikon belül vagy kívül álló fogva tartási központokban elhelyezett személyek helyzetét elemző jelentés kérése évente az ügynökségtől, és annak benyújtása az Európai Parlamentnek; |
| --- | --- |

—

a tagállamok fennhatósága alatt, határaikon belül vagy kívül álló fogva tartási központokban elhelyezett személyek helyzetét elemző jelentés kérése évente az ügynökségtől, és annak benyújtása az Európai Parlamentnek;

| 109. | nyugtalanítónak tartja, hogy 2002 óta visszafogadási megállapodásokat foglaltak bele az EU és harmadik országok közötti kétoldalú megállapodások többségébe, ideértve a kereskedelmi megállapodásokat is, ami az európai uniós bevándorlási politika növekvő mértékű kiszervezéséhez vezet, amelyet mind európai, mind nemzeti szinten az elégtelen parlamenti ellenőrzés jellemez; ezért felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy az ilyen megállapodásokról folytatott tárgyalások korai szakaszában vonja be az Európai Parlamentet, és rendszeresen számoljon be neki az EU-ból e záradékok alapján kiutasított személyek számáról; |
| --- | --- |

109.

nyugtalanítónak tartja, hogy 2002 óta visszafogadási megállapodásokat foglaltak bele az EU és harmadik országok közötti kétoldalú megállapodások többségébe, ideértve a kereskedelmi megállapodásokat is, ami az európai uniós bevándorlási politika növekvő mértékű kiszervezéséhez vezet, amelyet mind európai, mind nemzeti szinten az elégtelen parlamenti ellenőrzés jellemez; ezért felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy az ilyen megállapodásokról folytatott tárgyalások korai szakaszában vonja be az Európai Parlamentet, és rendszeresen számoljon be neki az EU-ból e záradékok alapján kiutasított személyek számáról;

A véleménynyilvánítás szabadsága

| 110. | védelmébe veszi a véleménynyilvánítás szabadságát mint az EU egyik alapvető értékét; úgy véli, hogy a jogi szabályozás korlátai között kell gyakorolni, személyes felelősséggel kell társulnia, és a mások jogainak tiszteletben tartásán kell alapulnia; |
| --- | --- |

110.

védelmébe veszi a véleménynyilvánítás szabadságát mint az EU egyik alapvető értékét; úgy véli, hogy a jogi szabályozás korlátai között kell gyakorolni, személyes felelősséggel kell társulnia, és a mások jogainak tiszteletben tartásán kell alapulnia;

| 111. | örömének ad hangot a sajtószabadság általában véve kielégítő helyzete miatt a tagállamokban, mivel a Riporterek Határok Nélkül által készített, „a világ 2007. évi sajtószabadság-rangsorán” lévő első 56 ország között mind a 27 tagállam szerepel; |
| --- | --- |

111.

örömének ad hangot a sajtószabadság általában véve kielégítő helyzete miatt a tagállamokban, mivel a Riporterek Határok Nélkül által készített, „a világ 2007. évi sajtószabadság-rangsorán” lévő első 56 ország között mind a 27 tagállam szerepel;

| 112. | felhívja azokat a tagállamokat, amelyek az elmúlt években igazságszolgáltatási intézményeiket használták fel, illetve ebben az értelemben változtatni terveztek jogszabályaikon, abból a célból, hogy megsértsék az újságírók jogát az informátor személyének titokban tartásához, illetve az újságírók és szerkesztők információ közzétételéhez való jogát, hogy az Emberi Jogok Európai Bíróságának 1996. március 27-i ítéletével és az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának az újságírók informátoraik meg nem nevezésének jogáról szóló ajánlásával (18) összhangban korrigálják jogszabályaikat és az általuk alkalmazott gyakorlatokat, mivel e jog megsértése jelenleg az Európai Unióban a legnagyobb veszély az újságírók véleménynyilvánítási jogára nézve, és amelynek tekintetében a helyzet az elmúlt években nem javult jelentős mértékben; |
| --- | --- |

112.

felhívja azokat a tagállamokat, amelyek az elmúlt években igazságszolgáltatási intézményeiket használták fel, illetve ebben az értelemben változtatni terveztek jogszabályaikon, abból a célból, hogy megsértsék az újságírók jogát az informátor személyének titokban tartásához, illetve az újságírók és szerkesztők információ közzétételéhez való jogát, hogy az Emberi Jogok Európai Bíróságának 1996. március 27-i ítéletével és az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának az újságírók informátoraik meg nem nevezésének jogáról szóló ajánlásával (18) összhangban korrigálják jogszabályaikat és az általuk alkalmazott gyakorlatokat, mivel e jog megsértése jelenleg az Európai Unióban a legnagyobb veszély az újságírók véleménynyilvánítási jogára nézve, és amelynek tekintetében a helyzet az elmúlt években nem javult jelentős mértékben;

| 113. | a véleménynyilvánítás szabadságát és a sajtó függetlenségét egyetemes jognak tekinti, amelyet egyetlen olyan személy vagy csoport sem veszélyeztethet, akit az elmondottak vagy leírtak sértenek; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a bíróságoknak hamis hír vagy rágalmazás esetén a hatályos jogszabályokkal összhangban biztosítaniuk kell a helyreigazításhoz való jogot; |
| --- | --- |

113.

a véleménynyilvánítás szabadságát és a sajtó függetlenségét egyetemes jognak tekinti, amelyet egyetlen olyan személy vagy csoport sem veszélyeztethet, akit az elmondottak vagy leírtak sértenek; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a bíróságoknak hamis hír vagy rágalmazás esetén a hatályos jogszabályokkal összhangban biztosítaniuk kell a helyreigazításhoz való jogot;

| 114. | úgy véli, hogy a sajtó szabadságát mindig csak a törvények szabta korlátok között szabad gyakorolni, ugyanakkor aggasztónak találja, hogy a kísértés, hogy bizonyos kérdéseket kizárjanak a nyilvános vitából, számos tagállamban nem hivatalos cenzúrát vagy a média öncenzúráját eredményezi; |
| --- | --- |

114.

úgy véli, hogy a sajtó szabadságát mindig csak a törvények szabta korlátok között szabad gyakorolni, ugyanakkor aggasztónak találja, hogy a kísértés, hogy bizonyos kérdéseket kizárjanak a nyilvános vitából, számos tagállamban nem hivatalos cenzúrát vagy a média öncenzúráját eredményezi;

A gyermekek jogai

Erőszak, szegénység és munka

| 115. | elítéli a gyermekekkel szembeni erőszak minden formáját, és kitart különösen amellett, hogy küzdeni kell az erőszaknak a tagállamokban leggyakrabban észlelt megnyilvánulásai, nevezetesen a pedofília, a szexuális visszaélés, a családon belüli erőszak, az iskolai testi fenyítés és az oktatási intézményekben elkövetett bántalmazás különböző formái ellen; biztonságos, bizalmas és hozzáférhető mechanizmusok létrehozását kéri, amelyek valamennyi tagállamban lehetővé teszik a gyermekek számára, hogy jelentsék az erőszakot, és kéri, hogy gondoskodjanak e mechanizmusok széleskörű ismertségének biztosításáról; |
| --- | --- |

115.

elítéli a gyermekekkel szembeni erőszak minden formáját, és kitart különösen amellett, hogy küzdeni kell az erőszaknak a tagállamokban leggyakrabban észlelt megnyilvánulásai, nevezetesen a pedofília, a szexuális visszaélés, a családon belüli erőszak, az iskolai testi fenyítés és az oktatási intézményekben elkövetett bántalmazás különböző formái ellen; biztonságos, bizalmas és hozzáférhető mechanizmusok létrehozását kéri, amelyek valamennyi tagállamban lehetővé teszik a gyermekek számára, hogy jelentsék az erőszakot, és kéri, hogy gondoskodjanak e mechanizmusok széleskörű ismertségének biztosításáról;

| 116. | felhívja a tagállamokat, hogy hozzanak hatékony intézkedéseket a gyermekek mindennemű kizsákmányolásának megtiltása érdekében, ideértve a prostitúció, a gyermekekről készült pornográf anyagok gyártása, a kábítószercsempészés, a zsebtolvajlás, a koldulás céljából való kizsákmányolást és a kizsákmányolás minden egyéb formáját is; |
| --- | --- |

116.

felhívja a tagállamokat, hogy hozzanak hatékony intézkedéseket a gyermekek mindennemű kizsákmányolásának megtiltása érdekében, ideértve a prostitúció, a gyermekekről készült pornográf anyagok gyártása, a kábítószercsempészés, a zsebtolvajlás, a koldulás céljából való kizsákmányolást és a kizsákmányolás minden egyéb formáját is;

| 117. | kéri a tagállamokat, hogy hozzanak olyan intézkedéseket, amelyek a – néha igen fiatal – kiskorúak egymás közötti nem hivatalos házasságának kiküszöbölését célozza meg; úgy véli továbbá, hogy ez a gyakorlat a szexuális visszaélés egyik formája, amely sérti a gyermekek fejlődését és ösztönzi az iskolából való lemorzsolódást; |
| --- | --- |

117.

kéri a tagállamokat, hogy hozzanak olyan intézkedéseket, amelyek a – néha igen fiatal – kiskorúak egymás közötti nem hivatalos házasságának kiküszöbölését célozza meg; úgy véli továbbá, hogy ez a gyakorlat a szexuális visszaélés egyik formája, amely sérti a gyermekek fejlődését és ösztönzi az iskolából való lemorzsolódást;

| 118. | felhívja azt a tizenhárom tagállamot, amelyek még nem rendelkeznek erre vonatkozó jogszabállyal, hogy a testi fenyítést teljes mértékben tiltsák meg az ENSZ 2006. évi, a gyermekekkel szembeni erőszakról szóló tanulmányával összhangban, amely a testi fenyítést a velük szembeni erőszak leggyakoribb megnyilvánulásának minősíti; |
| --- | --- |

118.

felhívja azt a tizenhárom tagállamot, amelyek még nem rendelkeznek erre vonatkozó jogszabállyal, hogy a testi fenyítést teljes mértékben tiltsák meg az ENSZ 2006. évi, a gyermekekkel szembeni erőszakról szóló tanulmányával összhangban, amely a testi fenyítést a velük szembeni erőszak leggyakoribb megnyilvánulásának minősíti;

| 119. | hangsúlyozza, hogy mind uniós, mind európai szinten biztosítani kell, hogy valamennyi politika figyelembe vegye a gyermekmunka minden formájának felszámolását; úgy véli, hogy a probléma megoldásának legjobb módja a nappali oktatás, mivel egyrészt megakadályozza az ilyen visszaéléseket, másrészt kitörést tesz lehetővé az írástudatlanság és a szegénység ördögi köréből; |
| --- | --- |

119.

hangsúlyozza, hogy mind uniós, mind európai szinten biztosítani kell, hogy valamennyi politika figyelembe vegye a gyermekmunka minden formájának felszámolását; úgy véli, hogy a probléma megoldásának legjobb módja a nappali oktatás, mivel egyrészt megakadályozza az ilyen visszaéléseket, másrészt kitörést tesz lehetővé az írástudatlanság és a szegénység ördögi köréből;

| 120. | megállapítja, hogy egyes tagállamokban városi és vidéki régiókban egyaránt több ezer gyermeket alkalmaznak a munka legrosszabb formáira, és ezért felhívja a tagállamokat, hogy behatóan foglalkozzanak e problémával azáltal, hogy nemzeti törvényeiket szigorúan alkalmazzák, valamint nemzeti oktatási kampányokat szerveznek a szülők és a gyermekek számára egyaránt; |
| --- | --- |

120.

megállapítja, hogy egyes tagállamokban városi és vidéki régiókban egyaránt több ezer gyermeket alkalmaznak a munka legrosszabb formáira, és ezért felhívja a tagállamokat, hogy behatóan foglalkozzanak e problémával azáltal, hogy nemzeti törvényeiket szigorúan alkalmazzák, valamint nemzeti oktatási kampányokat szerveznek a szülők és a gyermekek számára egyaránt;

| 121. | emlékeztet arra, hogy az Európai Unióban a gyermekek közel 20%-a él a szegénységi küszöb alatt, és hogy közöttük a legsérülékenyebbek csonka családból vagy külföldön született szülőktől származnak; ezért ragaszkodik ahhoz, hogy a gyermekek szükségletein alapuló, a jogokhoz való hozzáférést biztosító, megfelelő intézkedések szülessenek, ideértve a családtámogatási intézkedéseket is, és felhívja a tagállamokat, különösen a legmagasabb szegénységi rátával rendelkezőket, hogy nagyra törő, ugyanakkor elérhető célokat tűzzenek ki a gyermekek és azok családjainak szegénysége mérséklésére; |
| --- | --- |

121.

emlékeztet arra, hogy az Európai Unióban a gyermekek közel 20%-a él a szegénységi küszöb alatt, és hogy közöttük a legsérülékenyebbek csonka családból vagy külföldön született szülőktől származnak; ezért ragaszkodik ahhoz, hogy a gyermekek szükségletein alapuló, a jogokhoz való hozzáférést biztosító, megfelelő intézkedések szülessenek, ideértve a családtámogatási intézkedéseket is, és felhívja a tagállamokat, különösen a legmagasabb szegénységi rátával rendelkezőket, hogy nagyra törő, ugyanakkor elérhető célokat tűzzenek ki a gyermekek és azok családjainak szegénysége mérséklésére;

| 122. | felhívja a Bizottságot, hogy törekedjen a kifejezetten a gyermekek és családjaik szegénységének felszámolására, a fiatalok munkanélküliségének csökkentésére és a kisebbségek társadalomba való beilleszkedésére irányuló stratégiáknak – beleértve a szegénység csökkentéséről szóló stratégiai dokumentumokat és az indikatív programokat is – valamennyi releváns fejlesztési stratégiába történő beillesztésére; sürgeti a tagállamokat, hogy hatékonyan lépjenek fel a gyermekkereskedelem ellen, fokozzák a határokon átnyúló együttműködést, nyújtsanak szakosított képzést, és e célból hozzanak létre jogi normákat; |
| --- | --- |

122.

felhívja a Bizottságot, hogy törekedjen a kifejezetten a gyermekek és családjaik szegénységének felszámolására, a fiatalok munkanélküliségének csökkentésére és a kisebbségek társadalomba való beilleszkedésére irányuló stratégiáknak – beleértve a szegénység csökkentéséről szóló stratégiai dokumentumokat és az indikatív programokat is – valamennyi releváns fejlesztési stratégiába történő beillesztésére; sürgeti a tagállamokat, hogy hatékonyan lépjenek fel a gyermekkereskedelem ellen, fokozzák a határokon átnyúló együttműködést, nyújtsanak szakosított képzést, és e célból hozzanak létre jogi normákat;

| 123. | hangsúlyozza a gyermekek védelmének fontosságát; úgy véli, hogy teljes mértékben végre kell hajtani és tovább kell fejleszteni a gyermekek jogaira vonatkozó uniós stratégiával kapcsolatos olyan kezdeményezéseket, mint például a gyermekek ügyeinek szentelt internetes honlap, a különleges telefonos segélyvonalak létrehozása és a gyermekek ügyét támogató uniós cselekvési programok költségvetési forrásainak biztosítása; |
| --- | --- |

123.

hangsúlyozza a gyermekek védelmének fontosságát; úgy véli, hogy teljes mértékben végre kell hajtani és tovább kell fejleszteni a gyermekek jogaira vonatkozó uniós stratégiával kapcsolatos olyan kezdeményezéseket, mint például a gyermekek ügyeinek szentelt internetes honlap, a különleges telefonos segélyvonalak létrehozása és a gyermekek ügyét támogató uniós cselekvési programok költségvetési forrásainak biztosítása;

Hátrányos megkülönböztetés

| 124. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy szenteljenek különös figyelmet a fiatalokkal és gyermekekkel szembeni megkülönböztetés különböző, gyakran összetett formáira, amelyekkel különösen a szegénységben élő gyermekek, az etnikai kisebbségekhez és bevándorlói csoportokhoz tartozó utcagyerekek és fiatalok, valamint a fogyatékkal élő gyermekek szembesülnek, és amelyek azt eredményezik, hogy ezek a gyerekek kiszorulnak az oktatásból és az egészségügyi ellátásból; |
| --- | --- |

124.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy szenteljenek különös figyelmet a fiatalokkal és gyermekekkel szembeni megkülönböztetés különböző, gyakran összetett formáira, amelyekkel különösen a szegénységben élő gyermekek, az etnikai kisebbségekhez és bevándorlói csoportokhoz tartozó utcagyerekek és fiatalok, valamint a fogyatékkal élő gyermekek szembesülnek, és amelyek azt eredményezik, hogy ezek a gyerekek kiszorulnak az oktatásból és az egészségügyi ellátásból;

| 125. | kéri, hogy különösen – de nem kizárólag – azokban a tagállamokban, amelyekben a romák jelentős etnikai kisebbséget alkotnak, a roma gyermekekre külön intézkedések vonatkozzanak annak érdekében, hogy véget vessenek az általuk gyakran elszenvedett megkülönböztetésnek, szegregációnak, illetve társadalmi és iskolai kirekesztésnek; felhívja a tagállamokat különösen arra, hogy tegyenek erőfeszítéseket a roma gyermekek szellemi fogyatékosok intézményeiben való – teljes mértékben indokolatlan – felülreprezentáltságának megszüntetésére, szervezzenek az iskolába járást előmozdító kampányokat, és küzdjenek az ellen a számos roma gyermeket sújtó jelenség ellen, hogy megtagadják tőlük a személyazonosító igazolványt; |
| --- | --- |

125.

kéri, hogy különösen – de nem kizárólag – azokban a tagállamokban, amelyekben a romák jelentős etnikai kisebbséget alkotnak, a roma gyermekekre külön intézkedések vonatkozzanak annak érdekében, hogy véget vessenek az általuk gyakran elszenvedett megkülönböztetésnek, szegregációnak, illetve társadalmi és iskolai kirekesztésnek; felhívja a tagállamokat különösen arra, hogy tegyenek erőfeszítéseket a roma gyermekek szellemi fogyatékosok intézményeiben való – teljes mértékben indokolatlan – felülreprezentáltságának megszüntetésére, szervezzenek az iskolába járást előmozdító kampányokat, és küzdjenek az ellen a számos roma gyermeket sújtó jelenség ellen, hogy megtagadják tőlük a személyazonosító igazolványt;

| 126. | sürgeti a tagállamokat, hogy a legkisebb életkortól kezdve biztosítsák a hátrányos helyzetű és társadalmilag kirekesztett gyermekek zökkenőmentes beilleszkedését az oktatási rendszerbe, valamint hogy e célból ösztönözzék a legjobb gyakorlatok cseréjét; |
| --- | --- |

126.

sürgeti a tagállamokat, hogy a legkisebb életkortól kezdve biztosítsák a hátrányos helyzetű és társadalmilag kirekesztett gyermekek zökkenőmentes beilleszkedését az oktatási rendszerbe, valamint hogy e célból ösztönözzék a legjobb gyakorlatok cseréjét;

| 127. | kéri a tagállamokat, hogy a strasbourgi Európai Emberi Jogi Bíróság közelmúltban hozott ítéletével (19) összhangban vegyék fel a küzdelmet az oktatásban jelentkező megkülönböztetés ellen, mint amilyen a roma gyermekek elkülönítése; |
| --- | --- |

127.

kéri a tagállamokat, hogy a strasbourgi Európai Emberi Jogi Bíróság közelmúltban hozott ítéletével (19) összhangban vegyék fel a küzdelmet az oktatásban jelentkező megkülönböztetés ellen, mint amilyen a roma gyermekek elkülönítése;

A fiatalkorúakra vonatkozó igazságszolgáltatás

| 128. | úgy véli, hogy fiatalkorú bűnelkövetőket kizárólag végső esetben szabad fogva tartani, és csak a lehető legrövidebb ideig, és ezért kéri, hogy a fiatalkorúak számára dolgozzanak ki alternatívákat a börtönbüntetés helyett; kitart amellett, hogy biztosítani kell az átnevelésre, mint például a közhasznú munkavégzésre vonatkozó intézkedéseket e személyek társadalmi és munkaerő-piaci reintegrációja érdekében; |
| --- | --- |

128.

úgy véli, hogy fiatalkorú bűnelkövetőket kizárólag végső esetben szabad fogva tartani, és csak a lehető legrövidebb ideig, és ezért kéri, hogy a fiatalkorúak számára dolgozzanak ki alternatívákat a börtönbüntetés helyett; kitart amellett, hogy biztosítani kell az átnevelésre, mint például a közhasznú munkavégzésre vonatkozó intézkedéseket e személyek társadalmi és munkaerő-piaci reintegrációja érdekében;

| 129. | megállapítja, hogy a büntetőjogi felelősségre vonás alsó korhatára nem egyezik meg minden tagállamban, és aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy némelyikben a gyermekeket rendszeresen állítják felnőttek bírósága elé, míg másokban a fiatalkorúak különbíróságait bezárták; felhívja a tagállamokat, hogy igazságszolgáltatási rendszerüket igazítsák ki oly módon, hogy egyetlen gyermeket se vonjanak felnőttek számára kialakított eljárás alá; |
| --- | --- |

129.

megállapítja, hogy a büntetőjogi felelősségre vonás alsó korhatára nem egyezik meg minden tagállamban, és aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy némelyikben a gyermekeket rendszeresen állítják felnőttek bírósága elé, míg másokban a fiatalkorúak különbíróságait bezárták; felhívja a tagállamokat, hogy igazságszolgáltatási rendszerüket igazítsák ki oly módon, hogy egyetlen gyermeket se vonjanak felnőttek számára kialakított eljárás alá;

| 130. | felhívja a tagállamokat, hogy valamennyi őket érintő bírósági vagy kvázi-bírósági eljárás során biztosítsák a gyermekek hatékony és független képviseletét, és amennyiben helyettük semelyik családtag nem tud eljárni, jogszerűen jelöljenek ki számukra gyámot; hangsúlyozza, hogy a hatóságoknak valamennyi gyermeket – ideértve a fiatalkorúak büntetés-végrehajtási intézetében elhelyezetteket is – tájékoztatniuk kell a fellebbezési eljárások meglétéről; |
| --- | --- |

130.

felhívja a tagállamokat, hogy valamennyi őket érintő bírósági vagy kvázi-bírósági eljárás során biztosítsák a gyermekek hatékony és független képviseletét, és amennyiben helyettük semelyik családtag nem tud eljárni, jogszerűen jelöljenek ki számukra gyámot; hangsúlyozza, hogy a hatóságoknak valamennyi gyermeket – ideértve a fiatalkorúak büntetés-végrehajtási intézetében elhelyezetteket is – tájékoztatniuk kell a fellebbezési eljárások meglétéről;

Segítségnyújtás a gyermekek számára

| 131. | felhívja a tagállamokat, hogy eljárásaik során biztosítsák a gyermekek családhoz való jogát, és ezért tegyenek meg minden tőlük telhetőt azért, hogy hathatós megoldásokat találjanak a szülők és gyermekek egymástól való elválasztásának megakadályozására és a gyermekekről való lemondás elkerülésére; kéri, hogy álljanak el a nagy intézmények politikájától, és ehelyett alakítsák át, fejlesszék és erősítsék meg a családon és a közösségen alapuló hatékony, alternatív gyermekgondozási struktúrákat; elhelyezés esetén kéri a tagállamoktól azon eszközök biztosítását, amelyek lehetővé teszik, hogy a gyermekek visszatérjenek családjaikhoz; |
| --- | --- |

131.

felhívja a tagállamokat, hogy eljárásaik során biztosítsák a gyermekek családhoz való jogát, és ezért tegyenek meg minden tőlük telhetőt azért, hogy hathatós megoldásokat találjanak a szülők és gyermekek egymástól való elválasztásának megakadályozására és a gyermekekről való lemondás elkerülésére; kéri, hogy álljanak el a nagy intézmények politikájától, és ehelyett alakítsák át, fejlesszék és erősítsék meg a családon és a közösségen alapuló hatékony, alternatív gyermekgondozási struktúrákat; elhelyezés esetén kéri a tagállamoktól azon eszközök biztosítását, amelyek lehetővé teszik, hogy a gyermekek visszatérjenek családjaikhoz;

| 132. | sürgeti a tagállamokat a gyermekek befogadására szolgáló intézmények minőségének biztosításához szükséges intézkedések megtételére, beleértve a gyermekekkel hivatásszerűen foglalkozók szakmai továbbképzését, a megfelelő munkakörülmények és méltányos fizetés biztosítását; hangsúlyozza, hogy ezen intézmények és személyzetük szilárd alapokat biztosítanak a gyermekek jövője számára, és hasznukat a szülők – különösen a súlyos munkateherrel küzdők és a csonka családok – is élvezik, valamint hogy alternatívát nyújtanak azon gyermekek számára is, akik csonka családban vagy család nélkül nevelkednek; |
| --- | --- |

132.

sürgeti a tagállamokat a gyermekek befogadására szolgáló intézmények minőségének biztosításához szükséges intézkedések megtételére, beleértve a gyermekekkel hivatásszerűen foglalkozók szakmai továbbképzését, a megfelelő munkakörülmények és méltányos fizetés biztosítását; hangsúlyozza, hogy ezen intézmények és személyzetük szilárd alapokat biztosítanak a gyermekek jövője számára, és hasznukat a szülők – különösen a súlyos munkateherrel küzdők és a csonka családok – is élvezik, valamint hogy alternatívát nyújtanak azon gyermekek számára is, akik csonka családban vagy család nélkül nevelkednek;

Részvétel

| 133. | emlékeztet arra, hogy a gyermeknek joga van véleménye korának és érettségének megfelelő kifejtéséhez, és hogy biztosítani kell számára a lehetőséget arra, hogy részévé váljék gyermekek valamely csoportjának vagy valamely társaságnak azáltal, hogy találkozik más gyermekekkel, és ennek keretében kifejezi önmagát; ezért felhívja a tagállamokat és a helyi hatóságokat, hogy ösztönözzék azokat a projekteket, amelyek arra irányulnak, hogy a gyermekeket helyi gyermektanács vagy gyermekparlament keretében ilyen önkifejezési képességgel ruházzák fel, biztosítván a legkirekesztettebb gyermekek bevonását, illetve azt, hogy az e tevékenységekre vonatkozó információkat a gyermekek között széles körben terjesszék; |
| --- | --- |

133.

emlékeztet arra, hogy a gyermeknek joga van véleménye korának és érettségének megfelelő kifejtéséhez, és hogy biztosítani kell számára a lehetőséget arra, hogy részévé váljék gyermekek valamely csoportjának vagy valamely társaságnak azáltal, hogy találkozik más gyermekekkel, és ennek keretében kifejezi önmagát; ezért felhívja a tagállamokat és a helyi hatóságokat, hogy ösztönözzék azokat a projekteket, amelyek arra irányulnak, hogy a gyermekeket helyi gyermektanács vagy gyermekparlament keretében ilyen önkifejezési képességgel ruházzák fel, biztosítván a legkirekesztettebb gyermekek bevonását, illetve azt, hogy az e tevékenységekre vonatkozó információkat a gyermekek között széles körben terjesszék;

| 134. | üdvözli, hogy a Bizottság olyan fórumot hozott létre, amely a gyermekek jogaival foglalkozó európai intézmények, valamint nemzeti és nemzetközi szervezetek képviselőit foglalja magában; úgy véli, hogy a gyermekek részvételét a fórum egyik fő célkitűzésévé kell tenni, és ezért felhívja a Bizottságot, hogy a fórum tevékenységének valamennyi szakaszában biztosítsa a gyermekek részvételét; |
| --- | --- |

134.

üdvözli, hogy a Bizottság olyan fórumot hozott létre, amely a gyermekek jogaival foglalkozó európai intézmények, valamint nemzeti és nemzetközi szervezetek képviselőit foglalja magában; úgy véli, hogy a gyermekek részvételét a fórum egyik fő célkitűzésévé kell tenni, és ezért felhívja a Bizottságot, hogy a fórum tevékenységének valamennyi szakaszában biztosítsa a gyermekek részvételét;

| 135. | fontosnak tartja, hogy a gyermekek jogaira vonatkozó információkat hozzáférhető és számukra megfelelő módon terjesszék: felhívja a Bizottságot, hogy fejlesszen ki olyan hatékony kommunikációs eszközöket, amelyek bővítik a gyermekek ismereteit jogaikkal, a gyermekek egyes tagállamokban kialakult helyzetével és az EU e területen folytatott tevékenységeivel kapcsolatban; |
| --- | --- |

135.

fontosnak tartja, hogy a gyermekek jogaira vonatkozó információkat hozzáférhető és számukra megfelelő módon terjesszék: felhívja a Bizottságot, hogy fejlesszen ki olyan hatékony kommunikációs eszközöket, amelyek bővítik a gyermekek ismereteit jogaikkal, a gyermekek egyes tagállamokban kialakult helyzetével és az EU e területen folytatott tevékenységeivel kapcsolatban;

Szociális jogok

| 136. | úgy véli, hogy a szegénység és a társadalmi kirekesztés ellen csak minden egyén valamennyi alapvető jogának, köztük gazdasági és szociális jogainak szavatolásával lehet küzdeni; ebben a tekintetben jóváhagyja azt a határozatot, hogy 2010 a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai éve legyen; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy e területen közösen határozzanak meg nagyratörő célokat, és törekedjenek azok elérésére; |
| --- | --- |

136.

úgy véli, hogy a szegénység és a társadalmi kirekesztés ellen csak minden egyén valamennyi alapvető jogának, köztük gazdasági és szociális jogainak szavatolásával lehet küzdeni; ebben a tekintetben jóváhagyja azt a határozatot, hogy 2010 a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai éve legyen; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy e területen közösen határozzanak meg nagyratörő célokat, és törekedjenek azok elérésére;

| 137. | kitart amellett, hogy létezik az oszthatatlan és egymástól kölcsönösen függő alapvető jogok összessége, amelyekhez minden emberi lény számára biztosítani kell a megfelelő hozzáférést; |
| --- | --- |

137.

kitart amellett, hogy létezik az oszthatatlan és egymástól kölcsönösen függő alapvető jogok összessége, amelyekhez minden emberi lény számára biztosítani kell a megfelelő hozzáférést;

Szegénység

| 138. | hangsúlyozza, hogy a felülvizsgált Európai Szociális Charta magában foglalja a szegénység és szociális kirekesztés elleni védelemhez való jogot, és felhívja a tagállamokat annak ratifikálására; |
| --- | --- |

138.

hangsúlyozza, hogy a felülvizsgált Európai Szociális Charta magában foglalja a szegénység és szociális kirekesztés elleni védelemhez való jogot, és felhívja a tagállamokat annak ratifikálására;

| 139. | hangsúlyozza, hogy a munkaerőpiactól a legjobban eltávolodott személyek „aktív befogadásával” kapcsolatos politikáknak egyre nagyobb jelentőséget kell tulajdonítani; |
| --- | --- |

139.

hangsúlyozza, hogy a munkaerőpiactól a legjobban eltávolodott személyek „aktív befogadásával” kapcsolatos politikáknak egyre nagyobb jelentőséget kell tulajdonítani;

| 140. | hangsúlyozza, hogy a szélsőséges szegénység és a szociális kirekesztés az alapvető jogok egészének megsértését jelentik; |
| --- | --- |

140.

hangsúlyozza, hogy a szélsőséges szegénység és a szociális kirekesztés az alapvető jogok egészének megsértését jelentik;

| 141. | felszólít a szociális dimenzió és az alapvető jogok minden európai uniós politikába történő valódi beépítésére; |
| --- | --- |

141.

felszólít a szociális dimenzió és az alapvető jogok minden európai uniós politikába történő valódi beépítésére;

| 142. | elkötelezi magát a fenntartható társadalmi fejlődés azon modellje mellett, amely összhangban áll egy, a szociális jogokon alapuló megközelítéssel, és amelynek célja elsősorban a nagyobb mértékű társadalmi kohézió; |
| --- | --- |

142.

elkötelezi magát a fenntartható társadalmi fejlődés azon modellje mellett, amely összhangban áll egy, a szociális jogokon alapuló megközelítéssel, és amelynek célja elsősorban a nagyobb mértékű társadalmi kohézió;

| 143. | emlékeztet arra, hogy az Európai Unió Alapjogi Chartájának 34. és 36. cikke elismeri a szociális biztonsághoz és a szociális szolgáltatásokhoz való jogokat, valamint az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokhoz való hozzáférés jogát; felszólítja a tagállamokat annak biztosítására, hogy minden állampolgár – beleértve a legveszélyeztetettebbeket – számára biztosítsák e jogokat; |
| --- | --- |

143.

emlékeztet arra, hogy az Európai Unió Alapjogi Chartájának 34. és 36. cikke elismeri a szociális biztonsághoz és a szociális szolgáltatásokhoz való jogokat, valamint az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokhoz való hozzáférés jogát; felszólítja a tagállamokat annak biztosítására, hogy minden állampolgár – beleértve a legveszélyeztetettebbeket – számára biztosítsák e jogokat;

| 144. | emlékeztet arra, hogy a szegénység elleni küzdelmet a leghátrányosabb helyzetű populációval partnerségben kell folytatni, amely a leginkább érintett, és amely legközvetlenebb módon számolhat be a jogokhoz való hozzáférés hiányának következményeiről, és tehet megoldási javaslatokat; olyan részvételi alapú demokrácia bevezetését kívánja, amely különös figyelmet fordít a szegénységgel, a kirekesztéssel, a hátrányos megkülönböztetéssel és az egyenlőtlenségekkel szembesülő személyek részvételére; |
| --- | --- |

144.

emlékeztet arra, hogy a szegénység elleni küzdelmet a leghátrányosabb helyzetű populációval partnerségben kell folytatni, amely a leginkább érintett, és amely legközvetlenebb módon számolhat be a jogokhoz való hozzáférés hiányának következményeiről, és tehet megoldási javaslatokat; olyan részvételi alapú demokrácia bevezetését kívánja, amely különös figyelmet fordít a szegénységgel, a kirekesztéssel, a hátrányos megkülönböztetéssel és az egyenlőtlenségekkel szembesülő személyek részvételére;

Hajléktalanság

| 145. | felhívja a Bizottságot a hajléktalanság fogalmának európai keretrendszerben alkalmazható meghatározására, összehasonlítható és megbízható statisztikai adatok gyűjtésére, és a tagállamokban a hajléktalanság felszámolása érdekében végrehajtott intézkedésekről és az e téren tett előrehaladásról szóló éves tájékoztatás nyújtására; |
| --- | --- |

145.

felhívja a Bizottságot a hajléktalanság fogalmának európai keretrendszerben alkalmazható meghatározására, összehasonlítható és megbízható statisztikai adatok gyűjtésére, és a tagállamokban a hajléktalanság felszámolása érdekében végrehajtott intézkedésekről és az e téren tett előrehaladásról szóló éves tájékoztatás nyújtására;

| 146. | sürgeti a tagállamokat, hogy alakítsanak ki „téli szükségterveket” egy tágabb hajléktalansági politika keretében; |
| --- | --- |

146.

sürgeti a tagállamokat, hogy alakítsanak ki „téli szükségterveket” egy tágabb hajléktalansági politika keretében;

Lakhatás

| 147. | emlékeztet arra, hogy a Charta 34. cikkének (3) bekezdése a társadalmi kirekesztés és a szegénység leküzdése érdekében elismeri minden rászoruló személy szociális és lakhatási támogatáshoz való jogát; ennek megfelelően kéri a tagállamokat, hogy e személyeknek biztosítsanak hozzáférést az emberhez méltó lakhatási körülményekhez; |
| --- | --- |

147.

emlékeztet arra, hogy a Charta 34. cikkének (3) bekezdése a társadalmi kirekesztés és a szegénység leküzdése érdekében elismeri minden rászoruló személy szociális és lakhatási támogatáshoz való jogát; ennek megfelelően kéri a tagállamokat, hogy e személyeknek biztosítsanak hozzáférést az emberhez méltó lakhatási körülményekhez;

| 148. | emlékeztet az Európa Tanács emberi jogi biztosának emberhez méltó lakhatási körülményekről szóló jelentésében foglalt megállapításokra és elvekre (20); |
| --- | --- |

148.

emlékeztet az Európa Tanács emberi jogi biztosának emberhez méltó lakhatási körülményekről szóló jelentésében foglalt megállapításokra és elvekre (20);

Egészség

| 149. | emlékeztet arra, hogy a Charta 35. cikke szerint mindenkinek joga van hozzáférni a megelőző egészségügyi ellátáshoz, és joga van orvosi kezeléshez; kéri a tagállamokat, hogy biztosítsanak hozzáférést a megfelelő egészségügyi ellátáshoz, különösen az alacsony jövedelmű, valamint a megrendült egészségi állapotuk miatt elhúzódó és költséges ellátásra szoruló személyek számára; |
| --- | --- |

149.

emlékeztet arra, hogy a Charta 35. cikke szerint mindenkinek joga van hozzáférni a megelőző egészségügyi ellátáshoz, és joga van orvosi kezeléshez; kéri a tagállamokat, hogy biztosítsanak hozzáférést a megfelelő egészségügyi ellátáshoz, különösen az alacsony jövedelmű, valamint a megrendült egészségi állapotuk miatt elhúzódó és költséges ellátásra szoruló személyek számára;

| 150. | felhívja a tagállamokat és az EU-t annak biztosítására, hogy a kábítószert fogyasztó személyeknek teljes legyen a hozzáférése a szakegészségügyi szolgáltatásokhoz és az alternatív kezeléshez, és hogy ne kezeljék őket bűnözőként csak azért, mert tiltott kábítószereket használnak személyes fogyasztásra; |
| --- | --- |

150.

felhívja a tagállamokat és az EU-t annak biztosítására, hogy a kábítószert fogyasztó személyeknek teljes legyen a hozzáférése a szakegészségügyi szolgáltatásokhoz és az alternatív kezeléshez, és hogy ne kezeljék őket bűnözőként csak azért, mert tiltott kábítószereket használnak személyes fogyasztásra;

Munkavállalók

| 151. | kitart amellett, hogy javítani kell a munkaerőpiac átláthatóságát, olyan módon, hogy minden (ideiglenes, állandó, teljes vagy részmunkaidőben végzett, valamint órabérben fizetett) munka legyen bejelentve, részesüljön megfelelő díjazásban, és a munkavállalók jogainak teljes tiszteletben tartása mellett folyjon; |
| --- | --- |

151.

kitart amellett, hogy javítani kell a munkaerőpiac átláthatóságát, olyan módon, hogy minden (ideiglenes, állandó, teljes vagy részmunkaidőben végzett, valamint órabérben fizetett) munka legyen bejelentve, részesüljön megfelelő díjazásban, és a munkavállalók jogainak teljes tiszteletben tartása mellett folyjon;

| 152. | elismeri, hogy nem minden tagállam rögzítette jogszabályban a minimálbér szintjét; felszólít olyan eszközök létrehozására, amelyek mindenki számára biztosítják a méltányos munkabérhez való hozzáférést, hogy az EU-ban minden munkavállaló emberhez méltó életkörülményeket tudjon teremteni a béréből; |
| --- | --- |

152.

elismeri, hogy nem minden tagállam rögzítette jogszabályban a minimálbér szintjét; felszólít olyan eszközök létrehozására, amelyek mindenki számára biztosítják a méltányos munkabérhez való hozzáférést, hogy az EU-ban minden munkavállaló emberhez méltó életkörülményeket tudjon teremteni a béréből;

| 153. | sürgeti a tagállamokat és a tagjelölt országokat, hogy ratifikálják és teljes mértékben hajtsák végre a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) egyezményeit; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák az ILO-t ellenőrzési rendszerének és mechanizmusainak megerősítésében; |
| --- | --- |

153.

sürgeti a tagállamokat és a tagjelölt országokat, hogy ratifikálják és teljes mértékben hajtsák végre a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) egyezményeit; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák az ILO-t ellenőrzési rendszerének és mechanizmusainak megerősítésében;

| 154. | bátorítja a vállalkozásokat, hogy fogadjanak el felelős, megkülönböztetéstől mentes munkaerő-felvételi és szakmai továbbképzési politikákat a nők, a fiatalok és a hátrányos helyzetűek foglalkoztatásának ösztönzése érdekében; |
| --- | --- |

154.

bátorítja a vállalkozásokat, hogy fogadjanak el felelős, megkülönböztetéstől mentes munkaerő-felvételi és szakmai továbbképzési politikákat a nők, a fiatalok és a hátrányos helyzetűek foglalkoztatásának ösztönzése érdekében;

| 155. | emlékeztet arra, hogy a megkülönböztetés egyúttal összeférhetetlennek minősül a négy alapszabadsággal, különösen a személyek szabad mozgásával, így a belső piac működését is akadályozza; felszólítja a Bizottságot, hogy ösztönözze a tagállamokat a munkaerőpiacuk megnyitására vonatkozó átmeneti rendelkezések felülvizsgálatára, hogy az európai polgárok közötti különbségtétel e tekintetben megszűnjék; |
| --- | --- |

155.

emlékeztet arra, hogy a megkülönböztetés egyúttal összeférhetetlennek minősül a négy alapszabadsággal, különösen a személyek szabad mozgásával, így a belső piac működését is akadályozza; felszólítja a Bizottságot, hogy ösztönözze a tagállamokat a munkaerőpiacuk megnyitására vonatkozó átmeneti rendelkezések felülvizsgálatára, hogy az európai polgárok közötti különbségtétel e tekintetben megszűnjék;

| 156. | kéri a tagállamokat, hogy vizsgálják felül jogszabályaikat annak biztosítása érdekében, hogy a szexiparban dolgozókat jogi helyzetüktől függetlenül ne zsákmányolhassák ki bűnszervezetek, hogy alapvető jogaik biztosítva legyenek, és hogy megfelelő szociális és egészségügyi ellátásban részesülhessenek; |
| --- | --- |

156.

kéri a tagállamokat, hogy vizsgálják felül jogszabályaikat annak biztosítása érdekében, hogy a szexiparban dolgozókat jogi helyzetüktől függetlenül ne zsákmányolhassák ki bűnszervezetek, hogy alapvető jogaik biztosítva legyenek, és hogy megfelelő szociális és egészségügyi ellátásban részesülhessenek;

| 157. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a munkaerőpiactól legjobban eltávolodott személyek társadalomba való beilleszkedését, és foglalkozzanak a „dolgozó szegények” valóságával; úgy véli, hogy e stratégiáknak megfelelő egyensúlyt kell teremteniük az igazságos bérszinttel, a hivatás és a család közötti egyensúllyal, a színvonalas munkahelyi körülményekkel, a szociális védelemmel, a foglalkoztathatósággal és a foglalkoztatás biztonságával kapcsolatos szempontok között; |
| --- | --- |

157.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a munkaerőpiactól legjobban eltávolodott személyek társadalomba való beilleszkedését, és foglalkozzanak a „dolgozó szegények” valóságával; úgy véli, hogy e stratégiáknak megfelelő egyensúlyt kell teremteniük az igazságos bérszinttel, a hivatás és a család közötti egyensúllyal, a színvonalas munkahelyi körülményekkel, a szociális védelemmel, a foglalkoztathatósággal és a foglalkoztatás biztonságával kapcsolatos szempontok között;

Illegális munkavállalók

| 158. | felhívja a tagállamokat, hogy ratifikálják a migráns munkavállalókról szóló ENSZ-egyezményt (21), és felhívja figyelmüket arra, hogy a megfelelő bevándorlási okmányok nélkül munkát vállalók többsége legális és az európai gazdaságok számára nélkülözhetetlen munkát végez, így például gyümölcsöt szed, építkezésen vagy épületek karbantartásában vesz részt, betegeket, időseket és gyermekeket gondoz; |
| --- | --- |

158.

felhívja a tagállamokat, hogy ratifikálják a migráns munkavállalókról szóló ENSZ-egyezményt (21), és felhívja figyelmüket arra, hogy a megfelelő bevándorlási okmányok nélkül munkát vállalók többsége legális és az európai gazdaságok számára nélkülözhetetlen munkát végez, így például gyümölcsöt szed, építkezésen vagy épületek karbantartásában vesz részt, betegeket, időseket és gyermekeket gondoz;

| 159. | felhívja a közösségi intézményeket és a tagállamokat, hogy hagyjanak fel az „illegális bevándorló”, igen negatív konnotációkkal bíró kifejezés használatával, és ezek helyett inkább az „rendezetlen jogállású vagy iratokkal nem rendelkező munkavállaló/bevándorló” kifejezéseket használják; |
| --- | --- |

159.

felhívja a közösségi intézményeket és a tagállamokat, hogy hagyjanak fel az „illegális bevándorló”, igen negatív konnotációkkal bíró kifejezés használatával, és ezek helyett inkább az „rendezetlen jogállású vagy iratokkal nem rendelkező munkavállaló/bevándorló” kifejezéseket használják;

| 160. | megerősíti, hogy a munkajog azért létezik, hogy megvédje az egyenlőtlenséggel járó munkaviszonyban lévő munkavállalót, például éppen az iratokkal nem rendelkező munkavállalók esetében, és felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsák a szakszervezeti tagsághoz való jogot valamennyi munkavállaló számára, ideértve az iratokkal nem rendelkező munkavállalókat is; |
| --- | --- |

160.

megerősíti, hogy a munkajog azért létezik, hogy megvédje az egyenlőtlenséggel járó munkaviszonyban lévő munkavállalót, például éppen az iratokkal nem rendelkező munkavállalók esetében, és felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsák a szakszervezeti tagsághoz való jogot valamennyi munkavállaló számára, ideértve az iratokkal nem rendelkező munkavállalókat is;

| 161. | felhívja a Bizottságot, hogy – a két területet egy csomagként kezelve – ugyanolyan elsőbbséget és sürgősséget biztosítsanak a kidolgozás alatt álló bevándorlási politika, és „a harmadik országok illegálisan az adott tagállamban tartózkodó állampolgárait foglalkoztató munkáltatókkal szembeni szankciók” számára; |
| --- | --- |

161.

felhívja a Bizottságot, hogy – a két területet egy csomagként kezelve – ugyanolyan elsőbbséget és sürgősséget biztosítsanak a kidolgozás alatt álló bevándorlási politika, és „a harmadik országok illegálisan az adott tagállamban tartózkodó állampolgárait foglalkoztató munkáltatókkal szembeni szankciók” számára;

| 162. | kitart amellett, hogy a munkaügyi felügyelet elsődleges feladata a munkavállalók védelme, ezért felhívja a tagállamokat, hogy:






  — | biztosítsák, hogy az iratokkal nem rendelkező munkavállalók feljelenthessék az őket kihasználó munkaadókat anélkül, hogy a kiutasítás veszélyének tennék ki magukat, |
| --- | --- | --- |

162.

kitart amellett, hogy a munkaügyi felügyelet elsődleges feladata a munkavállalók védelme, ezért felhívja a tagállamokat, hogy:

—

biztosítsák, hogy az iratokkal nem rendelkező munkavállalók feljelenthessék az őket kihasználó munkaadókat anélkül, hogy a kiutasítás veszélyének tennék ki magukat,

| — | fektessenek be olyan képzésbe, amely során a munkaügyi felügyelőket és az iratokkal nem rendelkező munkavállalóknak segítséget nyújtó személyeket tájékoztatják a munkajogi szabályok megsértése miatti hivatalos panasztétel lehetőségeiről, |
| --- | --- |

—

fektessenek be olyan képzésbe, amely során a munkaügyi felügyelőket és az iratokkal nem rendelkező munkavállalóknak segítséget nyújtó személyeket tájékoztatják a munkajogi szabályok megsértése miatti hivatalos panasztétel lehetőségeiről,

| — | dolgozzanak ki olyan szankciórendszert, amely nem a munkavállalókat bünteti a munkaadók helyett; |
| --- | --- |

—

dolgozzanak ki olyan szankciórendszert, amely nem a munkavállalókat bünteti a munkaadók helyett;

Idősek

| 163. | úgy véli, hogy a népesség elöregedése nagy kihívást jelent, és ezt lehetőségnek kell tekinteni arra, hogy a sok és értékes tapasztalattal rendelkező személyeket jobban bevonjuk a társadalomba, ezzel is előmozdítván az időskori aktivitást; úgy véli, hogy erőfeszítéseket kell tenni az idősebb munkavállalók munkaerőpiacra való visszavezetése érdekében; |
| --- | --- |

163.

úgy véli, hogy a népesség elöregedése nagy kihívást jelent, és ezt lehetőségnek kell tekinteni arra, hogy a sok és értékes tapasztalattal rendelkező személyeket jobban bevonjuk a társadalomba, ezzel is előmozdítván az időskori aktivitást; úgy véli, hogy erőfeszítéseket kell tenni az idősebb munkavállalók munkaerőpiacra való visszavezetése érdekében;

| 164. | úgy véli, hogy különös figyelmet kell fordítani az egyedülálló idős nőkre, akik különösen veszélyeztetett csoportot alkotnak, és akik a gazdaság lassulása esetén gyakran elsőként szegényednek el; |
| --- | --- |

164.

úgy véli, hogy különös figyelmet kell fordítani az egyedülálló idős nőkre, akik különösen veszélyeztetett csoportot alkotnak, és akik a gazdaság lassulása esetén gyakran elsőként szegényednek el;

| 165. | megállapítja, hogy küzdeni kell az idős nőkkel szembeni diszkrimináció ellen, és kiszolgáltatottságuk, valamint az Unión belüli egyre növekvő számuk miatt (például az élethosszig tartó tanulási programok segítségével) növelni kell munkaerő-piaci részvételüket; |
| --- | --- |

165.

megállapítja, hogy küzdeni kell az idős nőkkel szembeni diszkrimináció ellen, és kiszolgáltatottságuk, valamint az Unión belüli egyre növekvő számuk miatt (például az élethosszig tartó tanulási programok segítségével) növelni kell munkaerő-piaci részvételüket;

| 166. | emlékeztet arra, hogy a Charta 25. cikke értelmében az időseknek joguk van a méltó és önálló élethez; ezért – a Charta 34. és 35. cikkére is tekintettel – javasolja, hogy az idősek méltó életkörülményeit preventív orvosi ellátás és szociális biztonság nyújtásával is biztosítsák; |
| --- | --- |

166.

emlékeztet arra, hogy a Charta 25. cikke értelmében az időseknek joguk van a méltó és önálló élethez; ezért – a Charta 34. és 35. cikkére is tekintettel – javasolja, hogy az idősek méltó életkörülményeit preventív orvosi ellátás és szociális biztonság nyújtásával is biztosítsák;

| 167. | kéri azon tagállamokat, amelyek még nem tették meg, hogy vezessenek be jogszabályokat az emberek élete során tett szándéknyilatkozatokról, hogy az emberi jogokról és a biomedicináról szóló Oviedói Egyezmény 9. cikke értelmében kötelezően figyelembe vegyék „az orvosi beavatkozásokkal kapcsolatban az olyan beteg által előzőleg kifejezésre juttatott kívánságokat, aki a beavatkozás idején nincsen kívánságának kifejezésére alkalmas állapotban”, és hogy biztosítsák a méltósághoz való jogot az élet végén; |
| --- | --- |

167.

kéri azon tagállamokat, amelyek még nem tették meg, hogy vezessenek be jogszabályokat az emberek élete során tett szándéknyilatkozatokról, hogy az emberi jogokról és a biomedicináról szóló Oviedói Egyezmény 9. cikke értelmében kötelezően figyelembe vegyék „az orvosi beavatkozásokkal kapcsolatban az olyan beteg által előzőleg kifejezésre juttatott kívánságokat, aki a beavatkozás idején nincsen kívánságának kifejezésére alkalmas állapotban”, és hogy biztosítsák a méltósághoz való jogot az élet végén;

*

- *

| 168. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok és tagjelölt országok kormányainak és parlamentjeinek, az Alapjogi Ügynökségnek, az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának, Parlamenti Közgyűlésének és emberi jogi biztosának, továbbá az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezetnek és az Egyesült Nemzetek Szervezetének. |
| --- | --- |

168.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok és tagjelölt országok kormányainak és parlamentjeinek, az Alapjogi Ügynökségnek, az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának, Parlamenti Közgyűlésének és emberi jogi biztosának, továbbá az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezetnek és az Egyesült Nemzetek Szervezetének.

---

(1)  HL L 180., 2000.7.19., 22. o.

(2)  HL L 303., 2000.12.2., 16. o.

(3)  HL L 53., 2007.2.22., 1. o.

(4)  HL C 301. E, 2007.12.13., 229. o.

(5)  Európa Tanács – Európai Unió: „Egyetlen törekvés az európai kontinens számára” Jean-Claude Juncker jelentése, 2006. április 11., 4. o.

(6)  HL C 287. E, 2007.11.29., 309. o.

(7)  Az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének 2008-as éves jelentése, közzétéve 2008. június 24-én.

(8)  Az 2000. november 4-én Rómában aláírt, emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény 12. jegyzőkönyve.

(9)  Az Európai Bíróság a C-267/06. sz. ügyben 2008. április 1-jén hozott ítéletben úgy határozott, hogy a túlélő élettárs nyugdíjjogosultságának elutasítása nemi irányultságon alapuló közvetlen diszkrimináció, amennyiben a túlélő házastársak és élettársak e nyugdíj tekintetében hasonló helyzetben vannak.

(10)  HL L 328., 2008.12.6., 55. o.

(11)  HL C 297. E, 2008.11.29., 125. o.

(12)  A nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezmény fakultatív jegyzőkönyve, elfogadva 1999. október 15-én.

(13)  A nőkkel szembeni erőszak kiküszöböléséről szóló ENSZ-nyilatkozat, elfogadva 1993. december 20-án.

(14)  A harmadik országok emberkereskedelem áldozatává vált vagy az illegális bevándorlás megkönnyítésére irányuló cselekményektől érintett, a hatáskörrel rendelkező hatóságokkal együttműködő állampolgárai részére kiállított tartózkodási engedélyről szóló, 2004. április 29-i 2004/81/EK tanácsi irányelv (HL L 261., 2004.8.6., 19. o.), az emberkereskedelem elleni küzdelemről szóló, 2002. július 19-i 2002/629/IB tanácsi kerethatározat (HL L 203., 2002.8.1., 1. o.).

(15)  HL L 326., 2005.12.13., 13. o.

(16)  HL L 304., 2004.9.30., 12. o.

(17)  HL L 31., 2003.2. 6., 18. o.

(18)  R (2000)7 számú ajánlás.

(19)  D. H. és mások kontra Cseh Köztársaság, korábbi években történt esetek alapján.

(20)  A biztos 2007. október 29-i, „Senkinek nem szabadna hajléktalanná válni – a megfelelő hajlék alapvető jog” című állásfoglalása.

(21)  Az Egyesült Nemzetek Közgyűlése által 1990. december 18-án, a 45/158. sz. állásfoglalással elfogadott nemzetközi egyezmény a migráns munkavállalók és családtagjaik jogainak védelméről.

---

| 24.2.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 46/69 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 46/69

---

Tengerészeti munkaügyi egyezmény

P6_TA(2009)0020

Az Európai Parlament 2009. január 14-i állásfoglalása az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége (ECSA) és az Európai Közlekedési és Szállítási Dolgozók Szövetsége (ETF) között a 2006. évi tengerészeti munkaügyi egyezmény alapján kötött megállapodás végrehajtásáról, valamint az 1999/63/EK irányelv módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról

(2010/C 46 E/09)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége (ECSA) és az Európai Közlekedési és Szállítási Dolgozók Szövetsége (ETF) között a 2006. évi tengerészeti munkaügyi egyezmény alapján kötött megállapodásról, valamint az 1999/63/EK irányelv módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló bizottsági javaslatra (COM(2008)0422), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége (ECSA) és az Európai Közlekedési és Szállítási Dolgozók Szövetsége (ETF) között a 2006. évi tengerészeti munkaügyi egyezmény alapján kötött megállapodásról, valamint az 1999/63/EK irányelv módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló bizottsági javaslatra (COM(2008)0422),

| — | tekintettel az Európai Unió alapjogi chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió alapjogi chartájára,

| — | tekintettel az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége (ECSA) és az Európai Közlekedési és Szállítási Dolgozók Szövetsége (ETF) között a tengerészek munkaidejének szervezésére vonatkozóan kötött megállapodásról szóló, 1999. június 21-i 1999/63/EK tanácsi irányelvre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége (ECSA) és az Európai Közlekedési és Szállítási Dolgozók Szövetsége (ETF) között a tengerészek munkaidejének szervezésére vonatkozóan kötött megállapodásról szóló, 1999. június 21-i 1999/63/EK tanácsi irányelvre (1),

| — | tekintettel az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége (ECSA) és az Európai Közlekedési és Szállítási Dolgozók Szövetsége (ETF) között a 2006. évi tengerészeti munkaügyi egyezményre (egyezmény) vonatkozóan létrejött megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége (ECSA) és az Európai Közlekedési és Szállítási Dolgozók Szövetsége (ETF) között a 2006. évi tengerészeti munkaügyi egyezményre (egyezmény) vonatkozóan létrejött megállapodásra,

| — | tekintettel arra, hogy a megállapodás tartalmaz egy közös kérelmet a Bizottsághoz, hogy a megállapodást és annak A. mellékletét a Szerződés 139. cikke (2) bekezdésének megfelelően, a Bizottság javaslata alapján hozott tanácsi határozattal hajtsa végre, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy a megállapodás tartalmaz egy közös kérelmet a Bizottsághoz, hogy a megállapodást és annak A. mellékletét a Szerződés 139. cikke (2) bekezdésének megfelelően, a Bizottság javaslata alapján hozott tanácsi határozattal hajtsa végre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 78. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 78. cikkének (3) bekezdésére,

| A. | mivel az Európai Unió alapjogi chartájának 31. cikke kimondja, hogy minden munkavállalónak joga van az egészséges, biztonságos és méltóságát tiszteletben tartó munkafeltételekhez, a munkaidő felső határának korlátozásához, valamint a heti és napi pihenőidőhöz és az éves fizetett szabadsághoz, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió alapjogi chartájának 31. cikke kimondja, hogy minden munkavállalónak joga van az egészséges, biztonságos és méltóságát tiszteletben tartó munkafeltételekhez, a munkaidő felső határának korlátozásához, valamint a heti és napi pihenőidőhöz és az éves fizetett szabadsághoz,

| B. | mivel a Szerződés 139. cikkének (1) bekezdése közösségi szinten megadja a szociális partnereknek a lehetőséget, hogy amennyiben úgy kívánják, párbeszédet kezdjenek, amely szerződéses viszonyhoz, többek között megállapodásokhoz vezethet, |
| --- | --- |

B.

mivel a Szerződés 139. cikkének (1) bekezdése közösségi szinten megadja a szociális partnereknek a lehetőséget, hogy amennyiben úgy kívánják, párbeszédet kezdjenek, amely szerződéses viszonyhoz, többek között megállapodásokhoz vezethet,

| C. | mivel a Szerződés 139. cikkének (2) bekezdése lehetőséget biztosít a közösségi megállapodásoknak az aláíró felek közös kérésére, a Bizottság javaslata alapján hozott tanácsi határozat által való végrehajtására, |
| --- | --- |

C.

mivel a Szerződés 139. cikkének (2) bekezdése lehetőséget biztosít a közösségi megállapodásoknak az aláíró felek közös kérésére, a Bizottság javaslata alapján hozott tanácsi határozat által való végrehajtására,

| D. | mivel ha minden tagállam ratifikálja az egyezményt, az eléri a hatálybalépéshez szükséges küszöböt, |
| --- | --- |

D.

mivel ha minden tagállam ratifikálja az egyezményt, az eléri a hatálybalépéshez szükséges küszöböt,

| E. | mivel az egyezmény ratifikálása fontos hozzájárulást jelent a világszerte megfelelő munkakörülmények elősegítéséhez, |
| --- | --- |

E.

mivel az egyezmény ratifikálása fontos hozzájárulást jelent a világszerte megfelelő munkakörülmények elősegítéséhez,

| 1. | üdvözli, hogy – noha a Szerződés 139. cikkének (2) bekezdése nem írja elő az Európai Parlamenttel való konzultációt a szociális partnerek által a Bizottsághoz benyújtott kérelmekkel kapcsolatban – a Bizottság továbbította javaslatát a Parlamentnek, és felkérte, közölje véleményét a Bizottsággal és a Tanáccsal; |
| --- | --- |

1.

üdvözli, hogy – noha a Szerződés 139. cikkének (2) bekezdése nem írja elő az Európai Parlamenttel való konzultációt a szociális partnerek által a Bizottsághoz benyújtott kérelmekkel kapcsolatban – a Bizottság továbbította javaslatát a Parlamentnek, és felkérte, közölje véleményét a Bizottsággal és a Tanáccsal;

| 2. | támogatja a szociális partnerek által a tengeri szállítási ágazatban dolgozók munkakörülményeinek javításáról megkötött megállapodást, mivel megfelelő egyensúlyt teremt a munkakörülmények javítására és a tengerészek egészségének és biztonságának védelmére vonatkozó igények között; |
| --- | --- |

2.

támogatja a szociális partnerek által a tengeri szállítási ágazatban dolgozók munkakörülményeinek javításáról megkötött megállapodást, mivel megfelelő egyensúlyt teremt a munkakörülmények javítására és a tengerészek egészségének és biztonságának védelmére vonatkozó igények között;

| 3. | egyetért azzal, hogy a megállapodást be kell nyújtani a Tanácsnak; ezért felkéri a Tanácsot, hogy a megállapodás végrehajtása érdekében fogadja el a Bizottság javaslatát a szociális partnerek által megkötött formában, figyelembe véve a tagállamok és következésképpen az EU egyedi érdekeit; |
| --- | --- |

3.

egyetért azzal, hogy a megállapodást be kell nyújtani a Tanácsnak; ezért felkéri a Tanácsot, hogy a megállapodás végrehajtása érdekében fogadja el a Bizottság javaslatát a szociális partnerek által megkötött formában, figyelembe véve a tagállamok és következésképpen az EU egyedi érdekeit;

| 4. | úgy véli, alapvető fontosságú a tengerjáró hajók fedélzetén alkalmazott vagy ott dolgozó tengerészek foglalkoztatási, egészségügyi és biztonsági körülményeire vonatkozó világszerte érvényes minimális szabványok meghatározása és érvényesítése; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, alapvető fontosságú a tengerjáró hajók fedélzetén alkalmazott vagy ott dolgozó tengerészek foglalkoztatási, egészségügyi és biztonsági körülményeire vonatkozó világszerte érvényes minimális szabványok meghatározása és érvényesítése;

| 5. | üdvözli, hogy a szociális partnerek által kötött megállapodás és a Bizottság javaslata csupán a minimális követelményeket írja elő, meghagyva a tagállamok és a szociális partnerek arra vonatkozó szabadságát, hogy az érintett ágazatban dolgozók számára előnyösebb és az egyezmény kódexének A. részében foglalt rendelkezésekkel lényegileg egyenértékű intézkedéseket fogadjanak el; |
| --- | --- |

5.

üdvözli, hogy a szociális partnerek által kötött megállapodás és a Bizottság javaslata csupán a minimális követelményeket írja elő, meghagyva a tagállamok és a szociális partnerek arra vonatkozó szabadságát, hogy az érintett ágazatban dolgozók számára előnyösebb és az egyezmény kódexének A. részében foglalt rendelkezésekkel lényegileg egyenértékű intézkedéseket fogadjanak el;

| 6. | emlékeztet az egyezmény II. cikkének (6) bekezdése szerint az egyezményt már aláíró országok számára kínált rugalmasságra; |
| --- | --- |

6.

emlékeztet az egyezmény II. cikkének (6) bekezdése szerint az egyezményt már aláíró országok számára kínált rugalmasságra;

| 7. | hangsúlyozza, hogy a szociális partnerek döntő szerepet játszanak a dolgozók egészségügyi és biztonsági körülményeinek javításában; teljes mértékben támogatja a szociális partnerek bevonását a szociális párbeszéd tárgyalásaiba, valamint részvételüket a munkakörülményekről szóló megállapodások megkötésében; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy a szociális partnerek döntő szerepet játszanak a dolgozók egészségügyi és biztonsági körülményeinek javításában; teljes mértékben támogatja a szociális partnerek bevonását a szociális párbeszéd tárgyalásaiba, valamint részvételüket a munkakörülményekről szóló megállapodások megkötésében;

| 8. | ajánlja a Bizottság javaslatának elfogadását; |
| --- | --- |

8.

ajánlja a Bizottság javaslatának elfogadását;

| 9. | felhívja a tagállamokat, hogy késedelem nélkül ratifikálják a 2006. évi tengerészeti munkaügyi egyezményt; |
| --- | --- |

9.

felhívja a tagállamokat, hogy késedelem nélkül ratifikálják a 2006. évi tengerészeti munkaügyi egyezményt;

| 10. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a szociális partnereknek. |
| --- | --- |

10.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a szociális partnereknek.

---

(1)  HL L 167., 1999.7.2., 33. o.

---

| 24.2.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 46/71 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 46/71

---

Az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának és az EU szerepének alakulása

P6_TA(2009)0021

Az Európai Parlament 2009. január 14-i állásfoglalása az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának fejlődéséről, beleértve az EU szerepét (2008/2201(INI))

(2010/C 46 E/10)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Bizottságáról (UNCHR) szóló, 1996 óta elfogadott korábbi állásfoglalásaira, különösen az Emberi Jogi Tanácsról szóló tárgyalások eredményéről és az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának (UNHCR) 62. ülésszakáról szóló 2006. március 16-i (1), az Európai Unió és az ENSZ közötti kapcsolatokról szóló 2004. január 29-i (2), az ENSZ reformjáról szóló 2005. június 9-i (3), az Egyesült Nemzetek Szervezete csúcstalálkozójának (2005. szeptember 14–16.) eredményeiről szóló 2005. szeptember 29-i (4), az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának hetedik ülésszakáról szóló 2008. február 21-i (5), illetve az emberi jogok világbeli helyzetéről szóló 2007-es éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló 2008. május 8-i (6) állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Bizottságáról (UNCHR) szóló, 1996 óta elfogadott korábbi állásfoglalásaira, különösen az Emberi Jogi Tanácsról szóló tárgyalások eredményéről és az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának (UNHCR) 62. ülésszakáról szóló 2006. március 16-i (1), az Európai Unió és az ENSZ közötti kapcsolatokról szóló 2004. január 29-i (2), az ENSZ reformjáról szóló 2005. június 9-i (3), az Egyesült Nemzetek Szervezete csúcstalálkozójának (2005. szeptember 14–16.) eredményeiről szóló 2005. szeptember 29-i (4), az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának hetedik ülésszakáról szóló 2008. február 21-i (5), illetve az emberi jogok világbeli helyzetéről szóló 2007-es éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló 2008. május 8-i (6) állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az emberi jogokról és a demokráciáról szóló sürgető állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogokról és a demokráciáról szóló sürgető állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az ENSZ főtitkárának „Nagyobb szabadság: biztonság, fejlődés és emberi jogok mindenkinek” című 2005. március 21-i jelentésére, az ENSZ Közgyűlésének azt követő A/RES/60/1. számú, a 2005-ös ENSZ-csúcstalálkozó eredményéről szóló állásfoglalására, valamint az ENSZ főtitkárának „Az ENSZ-be történő befektetés: egy világszinten erősebb szervezet létrehozása” című 2006. március 7-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ főtitkárának „Nagyobb szabadság: biztonság, fejlődés és emberi jogok mindenkinek” című 2005. március 21-i jelentésére, az ENSZ Közgyűlésének azt követő A/RES/60/1. számú, a 2005-ös ENSZ-csúcstalálkozó eredményéről szóló állásfoglalására, valamint az ENSZ főtitkárának „Az ENSZ-be történő befektetés: egy világszinten erősebb szervezet létrehozása” című 2006. március 7-i jelentésére,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének az Emberi Jogi Tanács létrehozásáról szóló A/RES/60/251 sz. határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének az Emberi Jogi Tanács létrehozásáról szóló A/RES/60/251 sz. határozatára,

| — | tekintettel az uniós elnökségnek az Európai Unió nevében az Emberi Jogi Tanács létrehozásáról kiadott 2006. március 16-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós elnökségnek az Európai Unió nevében az Emberi Jogi Tanács létrehozásáról kiadott 2006. március 16-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Emberi Jogi Tanács korábbi rendes és rendkívüli üléseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogi Tanács korábbi rendes és rendkívüli üléseire,

| — | tekintettel az Emberi Jogi Tanács munkacsoportjainak a panasztételi eljárásra, az egyetemes időszakos felülvizsgálatra, a szakértői tanácsadás jövőbeni rendszerére, a napirendre, az éves munkaprogramra, a munkamódszerekre, az eljárási szabályzatra és a különleges eljárások felülvizsgálatára vonatkozó tevékenysége eredményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogi Tanács munkacsoportjainak a panasztételi eljárásra, az egyetemes időszakos felülvizsgálatra, a szakértői tanácsadás jövőbeni rendszerére, a napirendre, az éves munkaprogramra, a munkamódszerekre, az eljárási szabályzatra és a különleges eljárások felülvizsgálatára vonatkozó tevékenysége eredményére,

| — | tekintettel a tagállamoknak az ENSZ Emberi Jogi Tanácsába való, az ENSZ 2008. május 21-i Közgyűlésén tartott harmadik választásának eredményeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamoknak az ENSZ Emberi Jogi Tanácsába való, az ENSZ 2008. május 21-i Közgyűlésén tartott harmadik választásának eredményeire,

| — | tekintettel az Emberi Jogi Tanács 2008. június 19-én tartott elnökségi választásainak eredményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogi Tanács 2008. június 19-én tartott elnökségi választásainak eredményére,

| — | tekintettel az egyetemes időszakos felülvizsgálat keretében 2008. április 7–18., 2008. május 5–16. és 2008. december 1–15. között tartott első, második és harmadik ülésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyetemes időszakos felülvizsgálat keretében 2008. április 7–18., 2008. május 5–16. és 2008. december 1–15. között tartott első, második és harmadik ülésre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A6–0498/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A6–0498/2008),

| A. | mivel az emberi jogok egyetemességének tiszteletben tartása, előmozdítása és védelme a Közösség vívmányainak fontos részét, valamint az EU egyik alapvető elvét képezi, |
| --- | --- |

A.

mivel az emberi jogok egyetemességének tiszteletben tartása, előmozdítása és védelme a Közösség vívmányainak fontos részét, valamint az EU egyik alapvető elvét képezi,

| B. | mivel az emberi jogok és a demokrácia az EU külkapcsolatainak központi elemei, és mivel az EU külpolitikája az ENSZ alapokmányában is megfogalmazott tényleges többoldalúság határozott és egyértelmű támogatásán alapul, |
| --- | --- |

B.

mivel az emberi jogok és a demokrácia az EU külkapcsolatainak központi elemei, és mivel az EU külpolitikája az ENSZ alapokmányában is megfogalmazott tényleges többoldalúság határozott és egyértelmű támogatásán alapul,

| C. | mivel az ENSZ és az Emberi Jogi Tanács az emberi jogi kérdések és a humanitárius kihívások átfogó kezelésére leginkább alkalmas szervezetek közé tartoznak, |
| --- | --- |

C.

mivel az ENSZ és az Emberi Jogi Tanács az emberi jogi kérdések és a humanitárius kihívások átfogó kezelésére leginkább alkalmas szervezetek közé tartoznak,

| D. | mivel az Emberi Jogi Tanács megalakítására irányuló döntés –mint az ENSZ Emberi Jogi Bizottságának hiányosságait orvosló és a kormányközi vitákban az emberi jogok helyének egy kvázi állandó szervezet létrehozása révén történő megerősítésére irányuló kezdeményezés – kedvező általános fogadtatásban részesült, |
| --- | --- |

D.

mivel az Emberi Jogi Tanács megalakítására irányuló döntés –mint az ENSZ Emberi Jogi Bizottságának hiányosságait orvosló és a kormányközi vitákban az emberi jogok helyének egy kvázi állandó szervezet létrehozása révén történő megerősítésére irányuló kezdeményezés – kedvező általános fogadtatásban részesült,

| E. | mivel az Emberei Jogi Tanács az első három évre nagyra törő programot tűzött ki maga elé, amely magába foglalja eljárásai és munkamódszerei felülvizsgálatát – elsősorban az egyetemes időszakos felülvizsgálat kidolgozását és megvalósítását, amelynek keretében már három ülést is tartottak 48 állam felülvizsgálatával, amelyek közül nyolc uniós tagállam – és a különleges eljárások felülvizsgálatát, |
| --- | --- |

E.

mivel az Emberei Jogi Tanács az első három évre nagyra törő programot tűzött ki maga elé, amely magába foglalja eljárásai és munkamódszerei felülvizsgálatát – elsősorban az egyetemes időszakos felülvizsgálat kidolgozását és megvalósítását, amelynek keretében már három ülést is tartottak 48 állam felülvizsgálatával, amelyek közül nyolc uniós tagállam – és a különleges eljárások felülvizsgálatát,

| F. | mivel az EU az Emberi Jogi Tanács megalakításának lelkes támogatója és pártolója, és mivel az EU és tagállamai elkötelezték magukat amellett, hogy aktív és látható szerepet vállaljanak egy napjaink emberjogi kihívásaira hatékony válaszokat adó szervezet létrehozásában és támogatásában, |
| --- | --- |

F.

mivel az EU az Emberi Jogi Tanács megalakításának lelkes támogatója és pártolója, és mivel az EU és tagállamai elkötelezték magukat amellett, hogy aktív és látható szerepet vállaljanak egy napjaink emberjogi kihívásaira hatékony válaszokat adó szervezet létrehozásában és támogatásában,

| G. | mivel az EU határozottan támogatta a megerősített többség és az Emberi Jogi Tanácsba való felvétel előfeltételeként szolgáló kritériumok bevezetését, amely javaslatokat elvetették, valamint az ENSZ-tagállamok választási ígéretei tényleges végrehajtásának ellenőrzésére szolgáló eljárások megindítását, |
| --- | --- |

G.

mivel az EU határozottan támogatta a megerősített többség és az Emberi Jogi Tanácsba való felvétel előfeltételeként szolgáló kritériumok bevezetését, amely javaslatokat elvetették, valamint az ENSZ-tagállamok választási ígéretei tényleges végrehajtásának ellenőrzésére szolgáló eljárások megindítását,

| H. | mivel – annak ellenére, hogy az EU egységessége továbbra is korlátozott, elsősorban az ellentétes nemzeti érdekek miatt és annak következtében, hogy a tagállamok az ENSZ-ben továbbra is függetlenül kívánnak fellépni – megállapítható, hogy az Emberi Jogi Tanácsban egységesebben lépnek fel, mint azt az Emberi Jogi Bizottságban tették, |
| --- | --- |

H.

mivel – annak ellenére, hogy az EU egységessége továbbra is korlátozott, elsősorban az ellentétes nemzeti érdekek miatt és annak következtében, hogy a tagállamok az ENSZ-ben továbbra is függetlenül kívánnak fellépni – megállapítható, hogy az Emberi Jogi Tanácsban egységesebben lépnek fel, mint azt az Emberi Jogi Bizottságban tették,

| I. | mivel az a tény, hogy az EU tagállamai az Emberi Jogi Tanácsban számszerűen kisebbséget alkotnak, komolyan akadályozza az Uniót abban, hogy befolyással lehessen az Emberi Jogi Tanács menetrendjére, valamint komoly kihívást jelent az uniós álláspontoknak az Emberi Jogi Tanács munkájába való integrálása terén, |
| --- | --- |

I.

mivel az a tény, hogy az EU tagállamai az Emberi Jogi Tanácsban számszerűen kisebbséget alkotnak, komolyan akadályozza az Uniót abban, hogy befolyással lehessen az Emberi Jogi Tanács menetrendjére, valamint komoly kihívást jelent az uniós álláspontoknak az Emberi Jogi Tanács munkájába való integrálása terén,

| J. | mivel az a sajnálatos tény, hogy az Egyesült Államok nem tagja az Emberi Jogi Tanácsnak, arra késztette az Európai Uniót, hogy emberi jogi kérdésekben megerősítse a demokratikus országok közötti egyik vezető erőként betöltött szerepét, |
| --- | --- |

J.

mivel az a sajnálatos tény, hogy az Egyesült Államok nem tagja az Emberi Jogi Tanácsnak, arra késztette az Európai Uniót, hogy emberi jogi kérdésekben megerősítse a demokratikus országok közötti egyik vezető erőként betöltött szerepét,

| K. | mivel a Parlament szorosan nyomon követi az Emberi Jogi Tanácsban végbemenő fejleményeket azáltal, hogy rendszeres küldöttségeket küld annak üléseire, valamint különleges előadókat és független szakértőket hív, hogy hozzájáruljanak az emberi jogokkal kapcsolatban végzett munkájához, |
| --- | --- |

K.

mivel a Parlament szorosan nyomon követi az Emberi Jogi Tanácsban végbemenő fejleményeket azáltal, hogy rendszeres küldöttségeket küld annak üléseire, valamint különleges előadókat és független szakértőket hív, hogy hozzájáruljanak az emberi jogokkal kapcsolatban végzett munkájához,

| L. | mivel a Közgyűlés A/RES/60/251. számú határozatában foglaltak szerint az Emberi Jogi Tanács eljárásait és mechanizmusait 2011-ben felülvizsgálják, |
| --- | --- |

L.

mivel a Közgyűlés A/RES/60/251. számú határozatában foglaltak szerint az Emberi Jogi Tanács eljárásait és mechanizmusait 2011-ben felülvizsgálják,

Az Emberi Jogi Tanács első három évének átfogó értékelése

| 1. | üdvözli az Emberi Jogi Tanács által eddig végzett munkát és megállapítja, hogy az Emberi Jogi Tanács alkalmas arra, hogy az Európai Unió multilaterális emberi jogi erőfeszítéseinek értékes keretévé váljon; sajnálatát fejezi ki azonban amiatt, hogy tevékenysége első három évében az új szervezet nem tett jelentős előrelépést az Egyesült Nemzetek emberi jogi helyzetének javítása terén; |
| --- | --- |

1.

üdvözli az Emberi Jogi Tanács által eddig végzett munkát és megállapítja, hogy az Emberi Jogi Tanács alkalmas arra, hogy az Európai Unió multilaterális emberi jogi erőfeszítéseinek értékes keretévé váljon; sajnálatát fejezi ki azonban amiatt, hogy tevékenysége első három évében az új szervezet nem tett jelentős előrelépést az Egyesült Nemzetek emberi jogi helyzetének javítása terén;

| 2. | üdvözli, hogy az Emberi Jogi Tanács fontos emberi jogi normákat meghatározó szövegeket fogadott el: a személyek erőszakos körülmények közötti eltűnése elleni védelméről szóló nemzetközi egyezményt, az őslakos népek jogainak védelméről szóló ENSZ-nyilatkozatot, valamint a gazdasági, szociális és kulturális jogokról szóló nemzetközi egyezségokmányhoz csatolt fakultatív jegyzőkönyvet; megállapítja, hogy az utóbbi mérföldkövet jelentő döntés, mivel egyéni panasztételi eljárásról rendelkezik, olyan mechanizmust hozva ezzel létre, amely lehetővé teszi a gazdasági, szociális és kulturális jogok megsértéseinek áldozatai számára nemzetközi szintű petíciók benyújtását, továbbá sürgeti az összes államot a gazdasági, szociális és kulturális jogok nemzetközi egyezségokmánya fakultatív jegyzőkönyvének gyors ratifikálására; |
| --- | --- |

2.

üdvözli, hogy az Emberi Jogi Tanács fontos emberi jogi normákat meghatározó szövegeket fogadott el: a személyek erőszakos körülmények közötti eltűnése elleni védelméről szóló nemzetközi egyezményt, az őslakos népek jogainak védelméről szóló ENSZ-nyilatkozatot, valamint a gazdasági, szociális és kulturális jogokról szóló nemzetközi egyezségokmányhoz csatolt fakultatív jegyzőkönyvet; megállapítja, hogy az utóbbi mérföldkövet jelentő döntés, mivel egyéni panasztételi eljárásról rendelkezik, olyan mechanizmust hozva ezzel létre, amely lehetővé teszi a gazdasági, szociális és kulturális jogok megsértéseinek áldozatai számára nemzetközi szintű petíciók benyújtását, továbbá sürgeti az összes államot a gazdasági, szociális és kulturális jogok nemzetközi egyezségokmánya fakultatív jegyzőkönyvének gyors ratifikálására;

| 3. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Emberi Jogi Tanácsnak nem sikerült intézkedéseket tennie a világ számos sürgető emberi jogi problémájával kapcsolatosan, részben az Emberi Jogi Tanács több tagállamának növekvő vonakodása következében, amelyek tiltakoznak az egyes országokban tapasztalható helyzetek akár különböző országokról szóló állásfoglalásokon, rendkívüli üléseken vagy különleges eljárásokon keresztül történő mérlegelése ellen, mivel szerintük ez az Emberi Jogi Tanács átpolitizálásához vezetne; ismételten hangsúlyozza, hogy az Emberi Jogi Tanács tekintélye és hitele szempontjából alapvető fontosságú, hogy képes legyen hatékonyan kezelni az egyes országokban tapasztalható helyzeteket; |
| --- | --- |

3.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Emberi Jogi Tanácsnak nem sikerült intézkedéseket tennie a világ számos sürgető emberi jogi problémájával kapcsolatosan, részben az Emberi Jogi Tanács több tagállamának növekvő vonakodása következében, amelyek tiltakoznak az egyes országokban tapasztalható helyzetek akár különböző országokról szóló állásfoglalásokon, rendkívüli üléseken vagy különleges eljárásokon keresztül történő mérlegelése ellen, mivel szerintük ez az Emberi Jogi Tanács átpolitizálásához vezetne; ismételten hangsúlyozza, hogy az Emberi Jogi Tanács tekintélye és hitele szempontjából alapvető fontosságú, hogy képes legyen hatékonyan kezelni az egyes országokban tapasztalható helyzeteket;

| 4. | üdvözli azt a tényt, hogy az Emberi Jogi Tanácsba való megválasztással kapcsolatos eljárás lehetővé tette, hogy az Emberi Jogi Tanácsból kizárják az olyan nagyobb emberi jogi jogsértőket, mint Irán és Fehéroroszország; mindazonáltal sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy nem minden földrajzi csoportosulás szervezett valódi választási eljárásokat az Emberi Jogi Tanácshoz történő csatlakozásra vonatkozóan; sajnálatát fejezi ki továbbá amiatt, hogy az önkéntes kötelezettségvállalások rendszere igencsak eltérő és nem megfelelő eredményekkel járt, lehetővé téve a kormányok számára, hogy kitérjenek az emberi jogokkal kapcsolatos nemzetközi kötelezettségeik elől; e tekintetben komolyan aggasztja, hogy néhány tagállam eszközként használja az ún. kötelezettségvállalásokat, és ennélfogva megerősíti, hogy a különleges eljárásokkal való teljes mértékű együttműködésnek továbbra is az Emberi Jogi Tanácshoz való csatlakozás alapfeltételének kell maradnia; |
| --- | --- |

4.

üdvözli azt a tényt, hogy az Emberi Jogi Tanácsba való megválasztással kapcsolatos eljárás lehetővé tette, hogy az Emberi Jogi Tanácsból kizárják az olyan nagyobb emberi jogi jogsértőket, mint Irán és Fehéroroszország; mindazonáltal sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy nem minden földrajzi csoportosulás szervezett valódi választási eljárásokat az Emberi Jogi Tanácshoz történő csatlakozásra vonatkozóan; sajnálatát fejezi ki továbbá amiatt, hogy az önkéntes kötelezettségvállalások rendszere igencsak eltérő és nem megfelelő eredményekkel járt, lehetővé téve a kormányok számára, hogy kitérjenek az emberi jogokkal kapcsolatos nemzetközi kötelezettségeik elől; e tekintetben komolyan aggasztja, hogy néhány tagállam eszközként használja az ún. kötelezettségvállalásokat, és ennélfogva megerősíti, hogy a különleges eljárásokkal való teljes mértékű együttműködésnek továbbra is az Emberi Jogi Tanácshoz való csatlakozás alapfeltételének kell maradnia;

| 5. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Emberi Jogi Tanács egyre inkább regionális tömbökre oszlik; úgy véli, hogy ez a fajta „tömbösödési mentalitás” aláássa azt a képességét, hogy hatékonyan, pártatlanul és tárgyilagosan kezelje az emberi jog megsértésével kapcsolatos eseteket a világban, továbbá ez lehet az Emberi Jogi Tanács elfogultságának, szelektív jellegének és gyengeségének valódi oka; |
| --- | --- |

5.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Emberi Jogi Tanács egyre inkább regionális tömbökre oszlik; úgy véli, hogy ez a fajta „tömbösödési mentalitás” aláássa azt a képességét, hogy hatékonyan, pártatlanul és tárgyilagosan kezelje az emberi jog megsértésével kapcsolatos eseteket a világban, továbbá ez lehet az Emberi Jogi Tanács elfogultságának, szelektív jellegének és gyengeségének valódi oka;

| 6. | elismeri, hogy számos genfi küldöttség nem rendelkezik elégséges eszközökkel ahhoz, hogy megfelelő módon tudjon emberi jogi tárgyalásokat folytatni, és így a csoportok vezetőire hagyatkoznak álláspontjuk kialakítása tekintetében; mindazonáltal megállapítja, hogy – különösen az ázsiai és az afrikai csoporton belül – ezt a tendenciát hatékonyan ellensúlyozták jó néhány kulcsfontosságú kérdés tekintetében, mint például a különleges eljárásokra vonatkozó magatartási kódex és a dárfúri helyzet; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy az EU által a csatlakozó országokkal együtt közösen elfogadott álláspontok jelentősen hozzájárultak a tömbösödési mentalitáshoz; arra kéri a Bizottságot, hogy nyújtson be egy éves jelentést az emberi jogokkal kapcsolatos ENSZ-beli szavazási mintákról, elemezve, hogy ezekre hogyan hatottak az EU, az EU-tagállamok és más tömbök politikái; |
| --- | --- |

6.

elismeri, hogy számos genfi küldöttség nem rendelkezik elégséges eszközökkel ahhoz, hogy megfelelő módon tudjon emberi jogi tárgyalásokat folytatni, és így a csoportok vezetőire hagyatkoznak álláspontjuk kialakítása tekintetében; mindazonáltal megállapítja, hogy – különösen az ázsiai és az afrikai csoporton belül – ezt a tendenciát hatékonyan ellensúlyozták jó néhány kulcsfontosságú kérdés tekintetében, mint például a különleges eljárásokra vonatkozó magatartási kódex és a dárfúri helyzet; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy az EU által a csatlakozó országokkal együtt közösen elfogadott álláspontok jelentősen hozzájárultak a tömbösödési mentalitáshoz; arra kéri a Bizottságot, hogy nyújtson be egy éves jelentést az emberi jogokkal kapcsolatos ENSZ-beli szavazási mintákról, elemezve, hogy ezekre hogyan hatottak az EU, az EU-tagállamok és más tömbök politikái;

| 7. | elismeri, hogy ENSZ Emberi Jogi Tanácsának széles körű tagsága és számos megfigyelő állam részvétele biztosítja azt, hogy jóformán az összes ország részt vesz a vitákban; a 2011-es felülvizsgálatra előretekintve úgy véli, hogy fel lehetne tárni az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa egyetemes tagság előtti megnyitásának lehetőségét, ugyanakkor egy kisebb arányú összetétel is előnyösnek bizonyulhat; |
| --- | --- |

7.

elismeri, hogy ENSZ Emberi Jogi Tanácsának széles körű tagsága és számos megfigyelő állam részvétele biztosítja azt, hogy jóformán az összes ország részt vesz a vitákban; a 2011-es felülvizsgálatra előretekintve úgy véli, hogy fel lehetne tárni az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa egyetemes tagság előtti megnyitásának lehetőségét, ugyanakkor egy kisebb arányú összetétel is előnyösnek bizonyulhat;

| 8. | elismeri az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa és a Közgyűlés harmadik bizottsága közötti viszonyról szóló tárgyalásokat; ezzel kapcsolatosan emlékeztet arra, hogy a harmadik bizottság megbízatásához hozzátartozik, hogy e szerv keretében – amely az ENSZ összes tagállamát magában foglalja – vegye át az Emberi Jogi Tanács legfőbb aggályait; úgy véli, hogy ez a szerv ellensúlyozhatja az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának elégtelenségeit, mint ahogyan azt a Közgyűlés a Biztonsági Tanács határozataival kapcsolatban teszi, ami az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa és a harmadik bizottság közötti kiegészítő jelleg fontos eleme; felhívja az EU-t, hogy erősítse meg az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa – mint az egyetemes emberi jogok védelmére szakosodott egyedülálló platform és az ENSZ rendszerén belül kimondottan az emberi jogokkal foglalkozó fórum – támogatása és hatékonyságának növelése melletti elkötelezettségét; |
| --- | --- |

8.

elismeri az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa és a Közgyűlés harmadik bizottsága közötti viszonyról szóló tárgyalásokat; ezzel kapcsolatosan emlékeztet arra, hogy a harmadik bizottság megbízatásához hozzátartozik, hogy e szerv keretében – amely az ENSZ összes tagállamát magában foglalja – vegye át az Emberi Jogi Tanács legfőbb aggályait; úgy véli, hogy ez a szerv ellensúlyozhatja az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának elégtelenségeit, mint ahogyan azt a Közgyűlés a Biztonsági Tanács határozataival kapcsolatban teszi, ami az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa és a harmadik bizottság közötti kiegészítő jelleg fontos eleme; felhívja az EU-t, hogy erősítse meg az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa – mint az egyetemes emberi jogok védelmére szakosodott egyedülálló platform és az ENSZ rendszerén belül kimondottan az emberi jogokkal foglalkozó fórum – támogatása és hatékonyságának növelése melletti elkötelezettségét;

| 9. | mély aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az emberi jogok egyetemességének elve egyre nagyobb kockázatnak van kitéve, amit különösen jól szemléltet, hogy egyes országok olyan széles körben elismert emberi jogoknak próbálnak határokat szabni, mint például a véleménynyilvánítás szabadsága, illetve az emberi jogokat a kulturális és ideológiai háttér vagy a hagyományok fényében próbálják értelmezni; felszólítja az EU-t, hogy továbbra is éberen figyelje ezeket a próbálkozásokat, és határozottan lépjen fel az emberi jogok egyetemességének, oszthatatlanságának és egymástól való függésének elvei védelmében; |
| --- | --- |

9.

mély aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az emberi jogok egyetemességének elve egyre nagyobb kockázatnak van kitéve, amit különösen jól szemléltet, hogy egyes országok olyan széles körben elismert emberi jogoknak próbálnak határokat szabni, mint például a véleménynyilvánítás szabadsága, illetve az emberi jogokat a kulturális és ideológiai háttér vagy a hagyományok fényében próbálják értelmezni; felszólítja az EU-t, hogy továbbra is éberen figyelje ezeket a próbálkozásokat, és határozottan lépjen fel az emberi jogok egyetemességének, oszthatatlanságának és egymástól való függésének elvei védelmében;

Különleges eljárások

| 10. | úgy véli, hogy a különleges eljárások az ENSZ emberi jogi mechanizmusának központi elemét képezik, és hangsúlyozza, hogy az Emberi Jogi Tanács hitele és hatékonysága az emberi jogok védelmében a különleges eljárásokkal való együttműködésen és azok teljes körű megvalósításán múlik, valamint az olyan reformok elfogadásán, amelyek megerősítik ezen eljárások képességét az emberi jogok megsértésének kezelésére; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy a különleges eljárások az ENSZ emberi jogi mechanizmusának központi elemét képezik, és hangsúlyozza, hogy az Emberi Jogi Tanács hitele és hatékonysága az emberi jogok védelmében a különleges eljárásokkal való együttműködésen és azok teljes körű megvalósításán múlik, valamint az olyan reformok elfogadásán, amelyek megerősítik ezen eljárások képességét az emberi jogok megsértésének kezelésére;

| 11. | úgy véli, hogy az egyes országokban tapasztalható helyzetekben alkalmazott különleges eljárások az emberi jogi helyzet helyszínen történő javításának lényeges eszközei; úgy véli, hogy az egyetemes időszakos felülvizsgálat keretében elvégzett országelemzések természete és gyakorisága nem helyettesítheti a országonkénti megbízásokat; ezért ellenzi, hogy bizonyos országok a különleges eljárások „ésszerűsítésének” indokát próbálják felhasználni ezen megbízások felszámolására; helyteleníti ebben a tekintetben a Fehéroroszországra, a Kongói Demokratikus Köztársaságra és a Kubára irányuló országonkénti megbízások megszüntetését és a dárfúri szakértői csoport felszámolását; |
| --- | --- |

11.

úgy véli, hogy az egyes országokban tapasztalható helyzetekben alkalmazott különleges eljárások az emberi jogi helyzet helyszínen történő javításának lényeges eszközei; úgy véli, hogy az egyetemes időszakos felülvizsgálat keretében elvégzett országelemzések természete és gyakorisága nem helyettesítheti a országonkénti megbízásokat; ezért ellenzi, hogy bizonyos országok a különleges eljárások „ésszerűsítésének” indokát próbálják felhasználni ezen megbízások felszámolására; helyteleníti ebben a tekintetben a Fehéroroszországra, a Kongói Demokratikus Köztársaságra és a Kubára irányuló országonkénti megbízások megszüntetését és a dárfúri szakértői csoport felszámolását;

| 12. | megállapítja a Burundi országszintű megbízatásának felfüggesztésére irányuló feltételek bevezetését; az összes ilyen, országspecifikus eljárás tekintetében elismeri egy kilépési stratégia meghatározásának fontosságát; |
| --- | --- |

12.

megállapítja a Burundi országszintű megbízatásának felfüggesztésére irányuló feltételek bevezetését; az összes ilyen, országspecifikus eljárás tekintetében elismeri egy kilépési stratégia meghatározásának fontosságát;

| 13. | elítéli az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának számos tagja által tett erőfeszítéseket a különleges eljárások függetlenségének és hatékonyságának korlátozására; e tekintetben megállapítja a különleges eljárások megbízottjai magatartási kódexének 2007. június 18-i elfogadását; felszólítja az ENSZ Emberi Jogi Tanácsát, hogy az említett magatartási kódexet a fent említett A/RES/60/251. sz. határozat szellemében hajtsa végre és tartsa tiszteletben a különleges eljárások függetlenségét; |
| --- | --- |

13.

elítéli az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának számos tagja által tett erőfeszítéseket a különleges eljárások függetlenségének és hatékonyságának korlátozására; e tekintetben megállapítja a különleges eljárások megbízottjai magatartási kódexének 2007. június 18-i elfogadását; felszólítja az ENSZ Emberi Jogi Tanácsát, hogy az említett magatartási kódexet a fent említett A/RES/60/251. sz. határozat szellemében hajtsa végre és tartsa tiszteletben a különleges eljárások függetlenségét;

| 14. | felszólít arra, hogy javítani kell a különleges eljárások megfelelő megbízottjainak kiválasztását és kinevezését, elsősorban az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának Hivatalán (OHCHR) belüli, már meglévő jelöltlista megerősítésére irányuló megoldások keresésével és a megbízottak függetlenségének megerősítésével a jelöltek tapasztalatára és szakértelmére történő utalással, mindeközben megfelelően tekintetbe véve a földrajzi képviseletet és a nemek közti egyensúlyt; |
| --- | --- |

14.

felszólít arra, hogy javítani kell a különleges eljárások megfelelő megbízottjainak kiválasztását és kinevezését, elsősorban az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának Hivatalán (OHCHR) belüli, már meglévő jelöltlista megerősítésére irányuló megoldások keresésével és a megbízottak függetlenségének megerősítésével a jelöltek tapasztalatára és szakértelmére történő utalással, mindeközben megfelelően tekintetbe véve a földrajzi képviseletet és a nemek közti egyensúlyt;

| 15. | hangsúlyozza, hogy szükség van a különleges eljárások eredményeinek és ajánlásainak jobb nyomon követésére, amelybe beletartozhat az ajánlások megvalósításáról szóló jelentéstételre irányuló mechanizmusok létrehozása; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy szükség van a különleges eljárások eredményeinek és ajánlásainak jobb nyomon követésére, amelybe beletartozhat az ajánlások megvalósításáról szóló jelentéstételre irányuló mechanizmusok létrehozása;

| 16. | úgy véli, hogy az egyetemes időszakos felülvizsgálat olyan eszköz, amely kiegészíti a különleges eljárásokat és lehetőséget teremt az azokról szóló jelentések hatékonyabb felhasználására és annak biztosítására, hogy javuljon az együttműködés és munkájuk nyomon követése; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy az egyetemes időszakos felülvizsgálat olyan eszköz, amely kiegészíti a különleges eljárásokat és lehetőséget teremt az azokról szóló jelentések hatékonyabb felhasználására és annak biztosítására, hogy javuljon az együttműködés és munkájuk nyomon követése;

| 17. | felhív a különleges eljárások folyamatos támogatására a finanszírozás és az emberi erőforrások tekintetében; |
| --- | --- |

17.

felhív a különleges eljárások folyamatos támogatására a finanszírozás és az emberi erőforrások tekintetében;

Az egyetemes időszakos felülvizsgálat

| 18. | elismeri az egyetemes időszakos felülvizsgálat mechanizmusának potenciális értékét az emberi jogi kötelezettségvállalások és gyakorlatok nyomon követésének egyetemessé tételében a világon azáltal, hogy az ENSZ valamennyi tagállama egyenlő bánásmódban részesül, és rájuk azonos ellenőrzések vonatkoznak, és abban, hogy új lehetőségeket teremt a nem kormányzati szervezeteknek párbeszéd kezdeményezésére az egyes államokkal; |
| --- | --- |

18.

elismeri az egyetemes időszakos felülvizsgálat mechanizmusának potenciális értékét az emberi jogi kötelezettségvállalások és gyakorlatok nyomon követésének egyetemessé tételében a világon azáltal, hogy az ENSZ valamennyi tagállama egyenlő bánásmódban részesül, és rájuk azonos ellenőrzések vonatkoznak, és abban, hogy új lehetőségeket teremt a nem kormányzati szervezeteknek párbeszéd kezdeményezésére az egyes államokkal;

| 19. | üdvözli, hogy az egyetemes időszakos felülvizsgálat számos államot arra ösztönzött, hogy kötelezze el magát nemzetközi kötelezettségeik végrehajtása, az ENSZ-egyezmény alapján létrehozott testületek következtetéseinek és ajánlásainak, valamint a különleges eljárások követése, az ENSZ-egyezmény alapján létrehozott testületek számára áttekintő jelentések benyújtása, a különleges eljárások szerinti felhívásokra vonatkozóan meglévő kérések iránt, és az alá nem írt egyezmények ratifikálása mellett, valamint hogy olyan nemzeti jogszabályokat fogadjon el, amelyeknek célja az állam által aláírt egyezményekből eredő kötelezettségeknek való megfelelés biztosítása; |
| --- | --- |

19.

üdvözli, hogy az egyetemes időszakos felülvizsgálat számos államot arra ösztönzött, hogy kötelezze el magát nemzetközi kötelezettségeik végrehajtása, az ENSZ-egyezmény alapján létrehozott testületek következtetéseinek és ajánlásainak, valamint a különleges eljárások követése, az ENSZ-egyezmény alapján létrehozott testületek számára áttekintő jelentések benyújtása, a különleges eljárások szerinti felhívásokra vonatkozóan meglévő kérések iránt, és az alá nem írt egyezmények ratifikálása mellett, valamint hogy olyan nemzeti jogszabályokat fogadjon el, amelyeknek célja az állam által aláírt egyezményekből eredő kötelezettségeknek való megfelelés biztosítása;

| 20. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy ez a három ülés nem teljesen váltotta be a hozzá fűzött reményeket a „tárgyilagos, átlátható, nem szelektív, konstruktív, békés és nem átpolitizált” folyamat (7) tekintetében; |
| --- | --- |

20.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy ez a három ülés nem teljesen váltotta be a hozzá fűzött reményeket a „tárgyilagos, átlátható, nem szelektív, konstruktív, békés és nem átpolitizált” folyamat (7) tekintetében;

| 21. | hangsúlyozza, hogy e cél kizárólag akkor érhető el, ha a felülvizsgálat a felülvizsgálati eljárás valamennyi szakaszában független szakértelmet, illetve hatékony és eredményorientált nyomon követési mechanizmust foglal magában; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy e cél kizárólag akkor érhető el, ha a felülvizsgálat a felülvizsgálati eljárás valamennyi szakaszában független szakértelmet, illetve hatékony és eredményorientált nyomon követési mechanizmust foglal magában;

| 22. | helyteleníti a gazdasági, társadalmi és kulturális jogokra, valamint a kisebbségek jogaira való összpontosítás hiányát az egyetemes időszakos felülvizsgálati folyamat során, és felszólít arra, hogy az emberi jogok egyetemességének, oszthatatlanságának és egymástól való függésének elvével összhangban fordítsanak több figyelmet e jogokra az elkövetkezendő ülések alkalmával; |
| --- | --- |

22.

helyteleníti a gazdasági, társadalmi és kulturális jogokra, valamint a kisebbségek jogaira való összpontosítás hiányát az egyetemes időszakos felülvizsgálati folyamat során, és felszólít arra, hogy az emberi jogok egyetemességének, oszthatatlanságának és egymástól való függésének elvével összhangban fordítsanak több figyelmet e jogokra az elkövetkezendő ülések alkalmával;

| 23. | elítéli, hogy a politikai szövetségeket egyes államoknak az ellenőrzéstől való megóvására használják fel ahelyett, hogy kritikus szemmel értékelnék az emberi jogi helyzetet és a védelmet, ami éppen az egyetemes időszakos felülvizsgálat célját ássa alá súlyos mértékben; megjegyzi, hogy ez a gyakorlat veszélyes szintet ért el Tunézia felülvizsgálata során, amely a független szakértői megállapításoknak jelentősen ellentmondó nyilatkozatokat tartalmazott; megállapítja azonban, hogy nem tűnt úgy, hogy ez a felülvizsgálat egyfajta tendenciát tükrözne; |
| --- | --- |

23.

elítéli, hogy a politikai szövetségeket egyes államoknak az ellenőrzéstől való megóvására használják fel ahelyett, hogy kritikus szemmel értékelnék az emberi jogi helyzetet és a védelmet, ami éppen az egyetemes időszakos felülvizsgálat célját ássa alá súlyos mértékben; megjegyzi, hogy ez a gyakorlat veszélyes szintet ért el Tunézia felülvizsgálata során, amely a független szakértői megállapításoknak jelentősen ellentmondó nyilatkozatokat tartalmazott; megállapítja azonban, hogy nem tűnt úgy, hogy ez a felülvizsgálat egyfajta tendenciát tükrözne;

| 24. | üdvözli az EU arra irányuló döntését, hogy nem avatkozik be közösen az országokkal kapcsolatos felülvizsgálatokba, de biztosítja a beavatkozások kiegészítő jellegét, hogy kérdések tág köre vetődhessen fel; e tekintetben hangsúlyozza az EU arra irányuló kísérleteit, hogy – az egymás jegyzékeivel kapcsolatos kérdések felvetésével – felszámolja az Emberi Jogi Tanácsban tapasztalható „tömbösödési mentalitást”; üdvözli az EU-tagállamok által a felülvizsgálatokban – köztük a többi EU-tagállamra vonatkozó felülvizsgálatokban – való részvétel szintjét; arra ösztönzi az EU-t, hogy támaszkodjon továbbra is a „laza együttműködés” jelenlegi modelljére, valamint hogy biztosítsa, hogy az EU-tagállamok kellő részletességgel kezeljék az összes országot és témát, illetve kerüljék az ismétlődéseket; |
| --- | --- |

24.

üdvözli az EU arra irányuló döntését, hogy nem avatkozik be közösen az országokkal kapcsolatos felülvizsgálatokba, de biztosítja a beavatkozások kiegészítő jellegét, hogy kérdések tág köre vetődhessen fel; e tekintetben hangsúlyozza az EU arra irányuló kísérleteit, hogy – az egymás jegyzékeivel kapcsolatos kérdések felvetésével – felszámolja az Emberi Jogi Tanácsban tapasztalható „tömbösödési mentalitást”; üdvözli az EU-tagállamok által a felülvizsgálatokban – köztük a többi EU-tagállamra vonatkozó felülvizsgálatokban – való részvétel szintjét; arra ösztönzi az EU-t, hogy támaszkodjon továbbra is a „laza együttműködés” jelenlegi modelljére, valamint hogy biztosítsa, hogy az EU-tagállamok kellő részletességgel kezeljék az összes országot és témát, illetve kerüljék az ismétlődéseket;

| 25. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy számos esetben az egyetemes időszakos felülvizsgálat zárójelentése és a felülvizsgálat során folytatott interaktív párbeszéd nem tükrözte az összefoglaló dokumentumok információit vagy akár ellentmondott a független szakértői megállapításoknak, így a felülvizsgálati eljárás elvesztette helytállóságát, továbbá amiatt, hogy a munkacsoport jelentéseiben előterjesztett ajánlások túlságosan elnagyoltak és hiányzik belőlük az operatív tartalom; felszólítja az egyetemes időszakos felülvizsgálati munkacsoportot, hogy jövőbeli felülvizsgálatai során nyújtson mérhető, konkrét, realisztikus és elsősorban az áldozatok szempontjait figyelembe vevő ajánlásokat, a független nyomon követő mechanizmusokon keresztül vagy a nem kormányzati szervezetek által megállapított információk alapján; |
| --- | --- |

25.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy számos esetben az egyetemes időszakos felülvizsgálat zárójelentése és a felülvizsgálat során folytatott interaktív párbeszéd nem tükrözte az összefoglaló dokumentumok információit vagy akár ellentmondott a független szakértői megállapításoknak, így a felülvizsgálati eljárás elvesztette helytállóságát, továbbá amiatt, hogy a munkacsoport jelentéseiben előterjesztett ajánlások túlságosan elnagyoltak és hiányzik belőlük az operatív tartalom; felszólítja az egyetemes időszakos felülvizsgálati munkacsoportot, hogy jövőbeli felülvizsgálatai során nyújtson mérhető, konkrét, realisztikus és elsősorban az áldozatok szempontjait figyelembe vevő ajánlásokat, a független nyomon követő mechanizmusokon keresztül vagy a nem kormányzati szervezetek által megállapított információk alapján;

| 26. | sajnálja, hogy az egyetemes időszakos felülvizsgálat ajánlásai nem kötelező erejűek, mivel a felülvizsgálat lehetővé teszi az államok számára, hogy saját maguk döntsék el, mely ajánlásokat fogadják el; megjegyzi, hogy bizonyos esetekben, például Sri Lanka esetében, az elfogadott ajánlások aránya alacsony volt; úgy véli azonban, hogy előfordulhat, hogy nem minden ajánlás hasznos, illetve van összhangban a nemzetközi emberi jogi kötelezettségekkel; ezért úgy véli, hogy ez alátámasztja, hogy az egyetemes időszakos felülvizsgálat nem feltétlenül a leghasznosabb eszköz bizonyos esetekben, és hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy az egyetemes időszakos felülvizsgálat folyamata során a nem kormányzati szervezetek független nyomon követési mechanizmusainak és megállapításainak fontosságát az Emberi Jogi Tanács országonkénti megbízásainak fenntartása mellett; |
| --- | --- |

26.

sajnálja, hogy az egyetemes időszakos felülvizsgálat ajánlásai nem kötelező erejűek, mivel a felülvizsgálat lehetővé teszi az államok számára, hogy saját maguk döntsék el, mely ajánlásokat fogadják el; megjegyzi, hogy bizonyos esetekben, például Sri Lanka esetében, az elfogadott ajánlások aránya alacsony volt; úgy véli azonban, hogy előfordulhat, hogy nem minden ajánlás hasznos, illetve van összhangban a nemzetközi emberi jogi kötelezettségekkel; ezért úgy véli, hogy ez alátámasztja, hogy az egyetemes időszakos felülvizsgálat nem feltétlenül a leghasznosabb eszköz bizonyos esetekben, és hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy az egyetemes időszakos felülvizsgálat folyamata során a nem kormányzati szervezetek független nyomon követési mechanizmusainak és megállapításainak fontosságát az Emberi Jogi Tanács országonkénti megbízásainak fenntartása mellett;

| 27. | elítéli, hogy bizonyos UNHRC tagállamok cenzúrázni próbálják a nem kormányzati szervezetek hozzájárulásait; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a nem kormányzati szervezetek korlátozott befolyással bírnak a döntés kimenetelére, mivel az egyetemes időszakos felülvizsgálati jelentés megvitatására korlátozott felszólalási időt kapnak, és a beavatkozásra is korlátozott hatáskörrel rendelkeznek, ami lehetővé teszi számukra, hogy általános észrevételeket tegyenek, de a munkacsoportban megvitatott ügyek újratárgyalását nem kezdeményezhetik; |
| --- | --- |

27.

elítéli, hogy bizonyos UNHRC tagállamok cenzúrázni próbálják a nem kormányzati szervezetek hozzájárulásait; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a nem kormányzati szervezetek korlátozott befolyással bírnak a döntés kimenetelére, mivel az egyetemes időszakos felülvizsgálati jelentés megvitatására korlátozott felszólalási időt kapnak, és a beavatkozásra is korlátozott hatáskörrel rendelkeznek, ami lehetővé teszi számukra, hogy általános észrevételeket tegyenek, de a munkacsoportban megvitatott ügyek újratárgyalását nem kezdeményezhetik;

| 28. | sajnálatát fejezi ki az ENSZ tagállami jelentéseiről szóló, mindenre kiterjedő, nem kormányzati szervezetek részvételével zajló nemzeti konzultációk hiánya miatt; ezért sürgeti a felülvizsgálat alatt álló államokat, hogy átlátható módon, a kormány és a civil társadalom valamennyi szereplőjét bevonva kezdjenek érdemi vitába emberi jogi helyzetükről, szem előtt tartva azt, hogy a felülvizsgálati folyamat legfőbb célja az emberi jogi helyzet helyszínen történő javítása; |
| --- | --- |

28.

sajnálatát fejezi ki az ENSZ tagállami jelentéseiről szóló, mindenre kiterjedő, nem kormányzati szervezetek részvételével zajló nemzeti konzultációk hiánya miatt; ezért sürgeti a felülvizsgálat alatt álló államokat, hogy átlátható módon, a kormány és a civil társadalom valamennyi szereplőjét bevonva kezdjenek érdemi vitába emberi jogi helyzetükről, szem előtt tartva azt, hogy a felülvizsgálati folyamat legfőbb célja az emberi jogi helyzet helyszínen történő javítása;

| 29. | felszólítja az összes államot, hogy a felülvizsgálatot követően – az abban szereplő ajánlások alapján – kiterjedt nemzeti konzultációt folytassanak; felszólítja az EU-t annak további tanulmányozására, hogy ezen ajánlások miként használhatók fel a technikai segítségnyújtási programok kidolgozásában; |
| --- | --- |

29.

felszólítja az összes államot, hogy a felülvizsgálatot követően – az abban szereplő ajánlások alapján – kiterjedt nemzeti konzultációt folytassanak; felszólítja az EU-t annak további tanulmányozására, hogy ezen ajánlások miként használhatók fel a technikai segítségnyújtási programok kidolgozásában;

| 30. | felhívja az Emberi Jogi Tanácsot, hogy az egyetemes időszakos felülvizsgálat hatékonyságának növelése révén tartsa fenn azokat az erőfeszítéseket, amelyek az emberi jogok terén az ENSZ tagállamai elszámoltathatóságának növelését célozzák, nevezetesen az ENSZ, az Emberi Jogi Tanács és az egyetemes időszakos felülvizsgálat céljait veszélyeztető szándékos akadályozás vagy elterelő taktikák elkerülését szolgáló eljárások szigorításával; |
| --- | --- |

30.

felhívja az Emberi Jogi Tanácsot, hogy az egyetemes időszakos felülvizsgálat hatékonyságának növelése révén tartsa fenn azokat az erőfeszítéseket, amelyek az emberi jogok terén az ENSZ tagállamai elszámoltathatóságának növelését célozzák, nevezetesen az ENSZ, az Emberi Jogi Tanács és az egyetemes időszakos felülvizsgálat céljait veszélyeztető szándékos akadályozás vagy elterelő taktikák elkerülését szolgáló eljárások szigorításával;

Átláthatóság és a civil társadalom részvétele az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának munkájában

| 31. | ismételten hangsúlyozza a civil társadalom részvételének fontosságát az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának munkájában, és sürgeti az EU tagállamait, hogy vezessenek be olyan hatékony módszereket és eszközöket, amelyek lehetővé teszik a civil társadalom részvételét az Emberi Jogi Tanács munkájában, valamint hogy éljenek az írásbeli közlemények benyújtására és szóbeli nyilatkozatok tételére vonatkozó, konzultációs jogállásukból eredő előjogaikkal; |
| --- | --- |

31.

ismételten hangsúlyozza a civil társadalom részvételének fontosságát az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának munkájában, és sürgeti az EU tagállamait, hogy vezessenek be olyan hatékony módszereket és eszközöket, amelyek lehetővé teszik a civil társadalom részvételét az Emberi Jogi Tanács munkájában, valamint hogy éljenek az írásbeli közlemények benyújtására és szóbeli nyilatkozatok tételére vonatkozó, konzultációs jogállásukból eredő előjogaikkal;

| 32. | üdvözli, hogy az emberi jogokkal foglalkozó nem kormányzati szervezetek továbbra is részt vehetnek a vitákban, és reméli, hogy ez a részvétel a jövőben javulni és erősödni fog; a független nem kormányzati szervezetek tényleges részvételének biztosítása érdekében újból megismétli az ENSZ nem kormányzati szervezetekkel foglalkozó bizottságának reformjára irányuló felhívását, továbbá rámutat arra, hogy az akkreditációra vonatkozó ajánlásokat a nem kormányzati szervezetek munkája és közreműködése alapján független szakértőknek kell megtenniük; |
| --- | --- |

32.

üdvözli, hogy az emberi jogokkal foglalkozó nem kormányzati szervezetek továbbra is részt vehetnek a vitákban, és reméli, hogy ez a részvétel a jövőben javulni és erősödni fog; a független nem kormányzati szervezetek tényleges részvételének biztosítása érdekében újból megismétli az ENSZ nem kormányzati szervezetekkel foglalkozó bizottságának reformjára irányuló felhívását, továbbá rámutat arra, hogy az akkreditációra vonatkozó ajánlásokat a nem kormányzati szervezetek munkája és közreműködése alapján független szakértőknek kell megtenniük;

| 33. | megjegyzi, hogy az a tény, hogy az Emberi Jogi Tanács állandó testület, különös kihívások elé állítja a nem genfi székhelyű nem kormányzati szervezeteket; ezért üdvözli a nem kormányzati szervezetek nevében az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának Hivatalával és az ENSZ genfi irodájával kapcsolatot tartó ügynökségek hozzájárulását, amellyel információkat nyújtanak a nem kormányzati szervezeteknek a tevékenységekről, és megkönnyítik az Emberi Jogi Tanács munkájában való részvételüket; |
| --- | --- |

33.

megjegyzi, hogy az a tény, hogy az Emberi Jogi Tanács állandó testület, különös kihívások elé állítja a nem genfi székhelyű nem kormányzati szervezeteket; ezért üdvözli a nem kormányzati szervezetek nevében az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának Hivatalával és az ENSZ genfi irodájával kapcsolatot tartó ügynökségek hozzájárulását, amellyel információkat nyújtanak a nem kormányzati szervezeteknek a tevékenységekről, és megkönnyítik az Emberi Jogi Tanács munkájában való részvételüket;

| 34. | felhívja az adományozókat, hogy célozzák meg az emberi jogi szervezetek – elsősorban a nem genfi székhelyű szervezetek – képzési és finanszírozási igényeit oly módon, hogy lehetővé tegyék számukra az Emberi Jogi Tanács munkájában való következetes és hatékony részvételt; felszólítja a Bizottságot az ENSZ emberi jogi kérdéseivel kapcsolatos kormányzati politikák ellenőrzésére irányuló civil társadalmi kezdeményezések további támogatására; |
| --- | --- |

34.

felhívja az adományozókat, hogy célozzák meg az emberi jogi szervezetek – elsősorban a nem genfi székhelyű szervezetek – képzési és finanszírozási igényeit oly módon, hogy lehetővé tegyék számukra az Emberi Jogi Tanács munkájában való következetes és hatékony részvételt; felszólítja a Bizottságot az ENSZ emberi jogi kérdéseivel kapcsolatos kormányzati politikák ellenőrzésére irányuló civil társadalmi kezdeményezések további támogatására;

| 35. | sajnálatát fejezi ki az ENSZ Emberi Jogi Tanácsával kapcsolatos nyilvános érdeklődés és ismeretek hiánya miatt; üdvözli ezért az Emberi Jogi Főbiztos Hivatalának az átláthatóság fokozására irányuló kezdeményezéseit, nevezetesen az „Informális ülések közlönyének” létrehozását; üdvözli az Emberi Jogi Tanács üléseinek internetes közvetítését, amelynek célja a nyilvánosság Tanács munkájával kapcsolatos tudatosságának felkeltése; |
| --- | --- |

35.

sajnálatát fejezi ki az ENSZ Emberi Jogi Tanácsával kapcsolatos nyilvános érdeklődés és ismeretek hiánya miatt; üdvözli ezért az Emberi Jogi Főbiztos Hivatalának az átláthatóság fokozására irányuló kezdeményezéseit, nevezetesen az „Informális ülések közlönyének” létrehozását; üdvözli az Emberi Jogi Tanács üléseinek internetes közvetítését, amelynek célja a nyilvánosság Tanács munkájával kapcsolatos tudatosságának felkeltése;

Az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának Hivatala

| 36. | megismétli azon véleményét, hogy az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának Hivatala kulcsfontosságú testület az Egyesült Nemzetek rendszerében, mivel létfontosságú szerepet tölt be az emberi jogok védelme és biztosítása terén ezen jogoknak az ENSZ rendszerében és a témával foglalkozó valamennyi szervezetben történő előtérbe helyezésével, nevezetesen a béke helyreállításához vagy erősítéséhez, a fejlesztéshez és a humanitárius fellépésekhez kapcsolódó tevékenységekkel összefüggésben; |
| --- | --- |

36.

megismétli azon véleményét, hogy az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának Hivatala kulcsfontosságú testület az Egyesült Nemzetek rendszerében, mivel létfontosságú szerepet tölt be az emberi jogok védelme és biztosítása terén ezen jogoknak az ENSZ rendszerében és a témával foglalkozó valamennyi szervezetben történő előtérbe helyezésével, nevezetesen a béke helyreállításához vagy erősítéséhez, a fejlesztéshez és a humanitárius fellépésekhez kapcsolódó tevékenységekkel összefüggésben;

| 37. | megerősíti a Hivatal iránti támogatását és kiemeli a testület hatásköri integritásához, valamint függetlenségéhez és pártatlanságához való ragaszkodását; |
| --- | --- |

37.

megerősíti a Hivatal iránti támogatását és kiemeli a testület hatásköri integritásához, valamint függetlenségéhez és pártatlanságához való ragaszkodását;

| 38. | támogatja a Hivatal erőfeszítéseit helyszíni jelenlétének regionális irodák létrehozásával történő erősítésére; ezzel összefüggésben üdvözli a Hivatal és a kirgiz hatóságok közötti, az OHCHR biskeki regionális irodájának megnyitásáról szóló szándéknyilatkozat aláírását; megismétli az ENSZ-egyezmény alapján létrehozott testületek és a különleges eljárások támogatása érdekében a Hivatal által végzett munkával kapcsolatos elismerését; |
| --- | --- |

38.

támogatja a Hivatal erőfeszítéseit helyszíni jelenlétének regionális irodák létrehozásával történő erősítésére; ezzel összefüggésben üdvözli a Hivatal és a kirgiz hatóságok közötti, az OHCHR biskeki regionális irodájának megnyitásáról szóló szándéknyilatkozat aláírását; megismétli az ENSZ-egyezmény alapján létrehozott testületek és a különleges eljárások támogatása érdekében a Hivatal által végzett munkával kapcsolatos elismerését;

| 39. | elismerését fejezi ki a Hivatal vezetője, Louise Arbour asszony munkája, feddhetetlensége és elkötelezettsége iránt, és bízik abban, hogy utódja, Navanethem Pillay asszony hasonló lelkesedéssel látja el munkáját és képes lesz megfelelni a pozícióból adódó kihívásoknak; |
| --- | --- |

39.

elismerését fejezi ki a Hivatal vezetője, Louise Arbour asszony munkája, feddhetetlensége és elkötelezettsége iránt, és bízik abban, hogy utódja, Navanethem Pillay asszony hasonló lelkesedéssel látja el munkáját és képes lesz megfelelni a pozícióból adódó kihívásoknak;

| 40. | üdvözli a Bizottságnak a Hivatal munkájához történő éveken át tartó önkéntes hozzájárulását, beleértve a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze keretében 2008-ban biztosított 4 millió eurós összeget; felhívja a tagállamokat, hogy a továbbiakban is támogassák a Hivatalt, különösen a Közgyűlés ötödik bizottságában (Adminisztratív és Költségvetési Bizottság) annak biztosítása érdekében, hogy a Hivatal függetlenségével semmi ne kerüljön összeütközésbe, és hogy a Hivatalnak minden szükséges pénzügyi forrást megadjanak ahhoz, hogy teljesíteni tudja megbízatását; |
| --- | --- |

40.

üdvözli a Bizottságnak a Hivatal munkájához történő éveken át tartó önkéntes hozzájárulását, beleértve a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze keretében 2008-ban biztosított 4 millió eurós összeget; felhívja a tagállamokat, hogy a továbbiakban is támogassák a Hivatalt, különösen a Közgyűlés ötödik bizottságában (Adminisztratív és Költségvetési Bizottság) annak biztosítása érdekében, hogy a Hivatal függetlenségével semmi ne kerüljön összeütközésbe, és hogy a Hivatalnak minden szükséges pénzügyi forrást megadjanak ahhoz, hogy teljesíteni tudja megbízatását;

Az EU szerepe az ENSZ Emberi Jogi Tanácsában

| 41. | üdvözli az EU aktív részvételét az Emberi Jogi Tanács első hároméves működésében, konkrétan az állásfoglalások támogatása és együttes támogatása, nyilatkozatok kibocsátása, az interaktív párbeszédekben és vitában való részvétele révén, valamint azáltal, hogy sikeresen szorgalmazta rendkívüli ülések összehívását 2006 decemberében a dárfúri, 2007 októberében a burmai/mianmari, 2008 novemberében pedig a Kongói Demokratikus Köztársaság keleti részén kialakult emberi jogi helyzet témájában; elismeri az EU által tett azon kötelezettségvállalásokat, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsában foglalkozzon az országok helyzetével; |
| --- | --- |

41.

üdvözli az EU aktív részvételét az Emberi Jogi Tanács első hároméves működésében, konkrétan az állásfoglalások támogatása és együttes támogatása, nyilatkozatok kibocsátása, az interaktív párbeszédekben és vitában való részvétele révén, valamint azáltal, hogy sikeresen szorgalmazta rendkívüli ülések összehívását 2006 decemberében a dárfúri, 2007 októberében a burmai/mianmari, 2008 novemberében pedig a Kongói Demokratikus Köztársaság keleti részén kialakult emberi jogi helyzet témájában; elismeri az EU által tett azon kötelezettségvállalásokat, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsában foglalkozzon az országok helyzetével;

| 42. | üdvözli, hogy első kilenc rendes és első nyolc rendkívüli ülésén a Tanács jóváhagyta az EU által javasolt vagy általa is támogatott valamennyi állásfoglalást; megállapítja azonban, hogy nem bocsátottak szavazásra számos vitás, illetve olyan kérdést amellyel kapcsolatban nem született konszenzus; |
| --- | --- |

42.

üdvözli, hogy első kilenc rendes és első nyolc rendkívüli ülésén a Tanács jóváhagyta az EU által javasolt vagy általa is támogatott valamennyi állásfoglalást; megállapítja azonban, hogy nem bocsátottak szavazásra számos vitás, illetve olyan kérdést amellyel kapcsolatban nem született konszenzus;

| 43. | megjegyzi, hogy az Emberi Jogi Tanácsban részt vevő uniós tagállamok két regionális csoporthoz, a nyugat-európai államok csoportjához és a kelet-európai államok csoportjához tartoznak; megjegyzi, hogy az EU ellenzi a régiók szerinti választási jelelőlistákat („tiszta lap” rendszer), mivel ennek következtében gyakorlatilag versengés indul az uniós tagállamok között az Emberi Jogi Tanácsba történő beválasztásért; |
| --- | --- |

43.

megjegyzi, hogy az Emberi Jogi Tanácsban részt vevő uniós tagállamok két regionális csoporthoz, a nyugat-európai államok csoportjához és a kelet-európai államok csoportjához tartoznak; megjegyzi, hogy az EU ellenzi a régiók szerinti választási jelelőlistákat („tiszta lap” rendszer), mivel ennek következtében gyakorlatilag versengés indul az uniós tagállamok között az Emberi Jogi Tanácsba történő beválasztásért;

| 44. | biztatja az EU-t, hogy a továbbiakban is szorgalmazza egyrészt tagsági követelmények megállapítását az Emberi Jogi Tanács tekintetében, beleértve a különleges eljárási megbízottakra vonatkozó állandó meghívók kibocsátását, másrészt az ENSZ tagállamok választási ígéretei tényleges megvalósításának ellenőrzését; megismétli továbbá az e szabály alkalmazására irányuló felhívását annak meghatározása során, hogy az EU támogasson-e tagjelölt országokat; sajnálja, hogy ezt a kérést az EU még nem hagyta jóvá; |
| --- | --- |

44.

biztatja az EU-t, hogy a továbbiakban is szorgalmazza egyrészt tagsági követelmények megállapítását az Emberi Jogi Tanács tekintetében, beleértve a különleges eljárási megbízottakra vonatkozó állandó meghívók kibocsátását, másrészt az ENSZ tagállamok választási ígéretei tényleges megvalósításának ellenőrzését; megismétli továbbá az e szabály alkalmazására irányuló felhívását annak meghatározása során, hogy az EU támogasson-e tagjelölt országokat; sajnálja, hogy ezt a kérést az EU még nem hagyta jóvá;

| 45. | megállapítja, hogy az Emberi Jogi Tanácsban az EU számszerűleg kisebbségben van, ami kétségtelen kihívást jelent az érdekképviselet számára; üdvözli a szlovén elnökség idején bevezetett, az Emberi Jogi Tanács más tagállamaival való együttműködés és az uniós tagállamok közötti „tehermegosztás” elképzelését; felhívja az EU tagállamait, hogy fejlesszék tovább és erősítsék ezt a gyakorlatot; |
| --- | --- |

45.

megállapítja, hogy az Emberi Jogi Tanácsban az EU számszerűleg kisebbségben van, ami kétségtelen kihívást jelent az érdekképviselet számára; üdvözli a szlovén elnökség idején bevezetett, az Emberi Jogi Tanács más tagállamaival való együttműködés és az uniós tagállamok közötti „tehermegosztás” elképzelését; felhívja az EU tagállamait, hogy fejlesszék tovább és erősítsék ezt a gyakorlatot;

| 46. | üdvözli azt az egyre terjedő gyakorlatot, amelynek keretében az uniós tagállamok az uniós elnökségen kívül is részt vesznek a vitákban; szorgalmazza ennek továbbfejlesztését, valamint felszólítja az uniós tagállamokat, hogy erősítsék az EU által küldött üzeneteket az „egy üzenet több hangon” elv alkalmazásával; arra ösztönzi az uniós tagállamokat, hogy fejlesszék tovább a régióközi kezdeményezéseket, amelyek hasznos módjai a tömbösített politikák ellensúlyozásának; felszólítja az EU-t és az Iszlám Konferencia Szervezetét, hogy fokozzák a kölcsönös megértésre és együttműködésre irányuló erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

46.

üdvözli azt az egyre terjedő gyakorlatot, amelynek keretében az uniós tagállamok az uniós elnökségen kívül is részt vesznek a vitákban; szorgalmazza ennek továbbfejlesztését, valamint felszólítja az uniós tagállamokat, hogy erősítsék az EU által küldött üzeneteket az „egy üzenet több hangon” elv alkalmazásával; arra ösztönzi az uniós tagállamokat, hogy fejlesszék tovább a régióközi kezdeményezéseket, amelyek hasznos módjai a tömbösített politikák ellensúlyozásának; felszólítja az EU-t és az Iszlám Konferencia Szervezetét, hogy fokozzák a kölcsönös megértésre és együttműködésre irányuló erőfeszítéseket;

| 47. | támogatja az EU megközelítését az Emberi Jogi Tanácsban kialakítandó összehangolt, közös álláspont kialakítása tekintetében; sajnálattal veszi tudomásul azonban, hogy az uniós tagállamok között az Emberi Jogi Tanácsban történő egységes politika kialakítása folyamán az EU az Emberi Jogi Tanács fórumára gyakran a legkisebb közös nevezővel érkezik, ami korlátot szab a más regionális csoportosulásokkal folytatott uniós diplomáciai lehetőségeknek; ösztönzi Javier Solanát, az EU kül- és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy a demokráciáért és emberi jogokért felelős személyes megbízottjának adjon megbízatást arra – ha szükséges, személyes különmegbízottak küldésével –, hogy beható konzultációkat folytasson Afrikával, Ázsiával és Latin-Amerikával az ENSZ Emberi Jogi Tanácsán belül megvitatott kérdésekről azzal a céllal, hogy más tömbökbe tartozó országokat is bevonjon az ENSZ szintjén létrejött közös kezdeményezésekbe; |
| --- | --- |

47.

támogatja az EU megközelítését az Emberi Jogi Tanácsban kialakítandó összehangolt, közös álláspont kialakítása tekintetében; sajnálattal veszi tudomásul azonban, hogy az uniós tagállamok között az Emberi Jogi Tanácsban történő egységes politika kialakítása folyamán az EU az Emberi Jogi Tanács fórumára gyakran a legkisebb közös nevezővel érkezik, ami korlátot szab a más regionális csoportosulásokkal folytatott uniós diplomáciai lehetőségeknek; ösztönzi Javier Solanát, az EU kül- és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy a demokráciáért és emberi jogokért felelős személyes megbízottjának adjon megbízatást arra – ha szükséges, személyes különmegbízottak küldésével –, hogy beható konzultációkat folytasson Afrikával, Ázsiával és Latin-Amerikával az ENSZ Emberi Jogi Tanácsán belül megvitatott kérdésekről azzal a céllal, hogy más tömbökbe tartozó országokat is bevonjon az ENSZ szintjén létrejött közös kezdeményezésekbe;

| 48. | sajnálattal állapítja meg, hogy részben a közös álláspont kialakításához szükséges idő és erőfeszítések miatt az ENSZ tágabb rendszerében az EU nem volt képes hatékony érdekérvényesítésre; a közös álláspont kialakítása iránti elkötelezettségének fenntartása mellett felhívja az EU-t, hogy az alapvető kérdésekkel kapcsolatos tárgyalásokon való gyorsabb és hatékonyabb fellépés érdekében növelje a kisebb horderejű kérdésekkel kapcsolatos rugalmasságát; |
| --- | --- |

48.

sajnálattal állapítja meg, hogy részben a közös álláspont kialakításához szükséges idő és erőfeszítések miatt az ENSZ tágabb rendszerében az EU nem volt képes hatékony érdekérvényesítésre; a közös álláspont kialakítása iránti elkötelezettségének fenntartása mellett felhívja az EU-t, hogy az alapvető kérdésekkel kapcsolatos tárgyalásokon való gyorsabb és hatékonyabb fellépés érdekében növelje a kisebb horderejű kérdésekkel kapcsolatos rugalmasságát;

| 49. | sajnálattal veszi tudomásul az EU-nak az Emberi Jogi Tanácsban tanúsított meglehetősen defenzív hozzáállását, különösen amiért egyrészt vonakodott állásfoglalásokat előterjeszteni a különböző országokban kialakult helyzettel kapcsolatban, mivel ezek általában egyes országok részéről ellenállásba ütköznek, másrészt amiért szándékosan konszenzusra törekedett és elkerülte a valószínűsíthetően ellenállást kiváltó megfogalmazásokat, ami ennek következtében olyan kompromisszumok elfogadását eredményezi, amelyek nem az EU tényleges álláspontját tükrözik, mint például a Dárfúrról szóló (8), 2007 március 27-i és a dárfúri szakértői csoportról szóló (9), 2007 december 13-i határozatok esetében, amely a csoport feloszlását eredményezte annak ellenére, hogy az EU eredetileg a csoport fenntartását szorgalmazta; |
| --- | --- |

49.

sajnálattal veszi tudomásul az EU-nak az Emberi Jogi Tanácsban tanúsított meglehetősen defenzív hozzáállását, különösen amiért egyrészt vonakodott állásfoglalásokat előterjeszteni a különböző országokban kialakult helyzettel kapcsolatban, mivel ezek általában egyes országok részéről ellenállásba ütköznek, másrészt amiért szándékosan konszenzusra törekedett és elkerülte a valószínűsíthetően ellenállást kiváltó megfogalmazásokat, ami ennek következtében olyan kompromisszumok elfogadását eredményezi, amelyek nem az EU tényleges álláspontját tükrözik, mint például a Dárfúrról szóló (8), 2007 március 27-i és a dárfúri szakértői csoportról szóló (9), 2007 december 13-i határozatok esetében, amely a csoport feloszlását eredményezte annak ellenére, hogy az EU eredetileg a csoport fenntartását szorgalmazta;

| 50. | felhívja az EU-t és tagállamait, hogy fokozottabban vessék latba potenciális befolyásukat annak érdekében, hogy az Unió betölthesse azt a szerepet, amelyet a szilárd emberi jogi helyzetű demokratikus országok csoportjának vezetőjeként játszhat; úgy véli, hogy ez a vezető szerep más regionális csoportok államaival kialakított partneri viszony erősítésével teremthető meg, amint azt számos, az ENSZ rendszerében tett uniós kezdeményezés mutatja, mint például a Közgyűlés halálbüntetésre vonatkozó moratóriumról és a vízhez való jogról szóló határozatai; |
| --- | --- |

50.

felhívja az EU-t és tagállamait, hogy fokozottabban vessék latba potenciális befolyásukat annak érdekében, hogy az Unió betölthesse azt a szerepet, amelyet a szilárd emberi jogi helyzetű demokratikus országok csoportjának vezetőjeként játszhat; úgy véli, hogy ez a vezető szerep más regionális csoportok államaival kialakított partneri viszony erősítésével teremthető meg, amint azt számos, az ENSZ rendszerében tett uniós kezdeményezés mutatja, mint például a Közgyűlés halálbüntetésre vonatkozó moratóriumról és a vízhez való jogról szóló határozatai;

| 51. | felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy határozottabban működjenek együtt az Emberi Jogi Tanács más demokratikus tagjaival – beleértve az afrikai és ázsiai csoportok országait – és különösen a nemzetközi jogállamiságot betartó demokratikus államokkal; úgy véli, hogy az Emberi Jogi Tanács nigériai elnöksége e tekintetben lehetőséget jelent az EU számára; |
| --- | --- |

51.

felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy határozottabban működjenek együtt az Emberi Jogi Tanács más demokratikus tagjaival – beleértve az afrikai és ázsiai csoportok országait – és különösen a nemzetközi jogállamiságot betartó demokratikus államokkal; úgy véli, hogy az Emberi Jogi Tanács nigériai elnöksége e tekintetben lehetőséget jelent az EU számára;

| 52. | sürgeti az EU-t, hogy mint egy koalícióépítő mechanizmus létrehozásának és álláspontjai lehető legszélesebb körű támogatásának biztosítása egyik lehetséges módja, szervezzen konkrét témákról szóló rendszeres találkozókat ezen országokkal; hangsúlyozza, hogy szükség van az uniós tagállamok genfi misszióinak megerősítésére és a diplomáciai eszközökbe történő beruházások fokozására azzal, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának irányítására emberi jogi szakembereket és magas szintű diplomatákat küldenek; |
| --- | --- |

52.

sürgeti az EU-t, hogy mint egy koalícióépítő mechanizmus létrehozásának és álláspontjai lehető legszélesebb körű támogatásának biztosítása egyik lehetséges módja, szervezzen konkrét témákról szóló rendszeres találkozókat ezen országokkal; hangsúlyozza, hogy szükség van az uniós tagállamok genfi misszióinak megerősítésére és a diplomáciai eszközökbe történő beruházások fokozására azzal, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának irányítására emberi jogi szakembereket és magas szintű diplomatákat küldenek;

| 53. | szorgalmazza a szorosabb koordinációt és együttműködést az EU Tanácsa brüsszeli központú illetékes munkacsoportjai, valamint a New York-ban és Genfben működő uniós irodák és tagállami állandó képviseletek között; e tekintetben üdvözli a napi döntéshozatal Brüsszelből Genfbe való tényleges decentralizálását, amellett, hogy a fővárosok fontos koordináló szerepet tartanak meg; |
| --- | --- |

53.

szorgalmazza a szorosabb koordinációt és együttműködést az EU Tanácsa brüsszeli központú illetékes munkacsoportjai, valamint a New York-ban és Genfben működő uniós irodák és tagállami állandó képviseletek között; e tekintetben üdvözli a napi döntéshozatal Brüsszelből Genfbe való tényleges decentralizálását, amellett, hogy a fővárosok fontos koordináló szerepet tartanak meg;

| 54. | ismételten sürgeti az EU-t, hogy hatékonyabban alkalmazza a harmadik országoknak nyújtott segítséget és politikai támogatást, illetve az egyéb olyan eszközöket, mint az emberjogi párbeszédeket és konzultációkat a saját kezdeményezéseivel vagy az általa is támogatott kezdeményezésekkel kapcsolatos szélesebb megegyezés garantálása érdekében, amit a nemzetközi jog és az egyetemesen elismert emberi jogi normák betartásának, valamint a demokratikus reformok előmozdításának kell vezérelnie; ugyanakkor felhívja az uniós tagállamokat és a Bizottságot, hogy az uniós segítségnyújtási programok céljainak és prioritásainak meghatározásakor vegyék figyelembe az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának valamely adott állammal kapcsolatban végzett munkájának eredményeit, beleértve az egyetemes időszakos felülvizsgálatok nyomán kiadott ajánlásokat és következtetéseket; |
| --- | --- |

54.

ismételten sürgeti az EU-t, hogy hatékonyabban alkalmazza a harmadik országoknak nyújtott segítséget és politikai támogatást, illetve az egyéb olyan eszközöket, mint az emberjogi párbeszédeket és konzultációkat a saját kezdeményezéseivel vagy az általa is támogatott kezdeményezésekkel kapcsolatos szélesebb megegyezés garantálása érdekében, amit a nemzetközi jog és az egyetemesen elismert emberi jogi normák betartásának, valamint a demokratikus reformok előmozdításának kell vezérelnie; ugyanakkor felhívja az uniós tagállamokat és a Bizottságot, hogy az uniós segítségnyújtási programok céljainak és prioritásainak meghatározásakor vegyék figyelembe az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának valamely adott állammal kapcsolatban végzett munkájának eredményeit, beleértve az egyetemes időszakos felülvizsgálatok nyomán kiadott ajánlásokat és következtetéseket;

| 55. | sajnálattal veszi tudomásul, hogy az EU nem volt képes lényegi prioritásokat benyújtani az Emberi Jogi Tanács munkájához és számos alkalommal „kárenyhítő” megközelítés alkalmazására kényszerült, aminek legeklatánsabb példája a 2007-ben az afrikai csoport által javasolt különleges eljárásokra vonatkozó magatartási kódex volt; sürgeti az EU-t, hogy folytasson tevőlegesebb stratégiát és kétszerezze meg az Emberi Jogi Tanács programjának és vitáinak befolyásolására irányuló erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

55.

sajnálattal veszi tudomásul, hogy az EU nem volt képes lényegi prioritásokat benyújtani az Emberi Jogi Tanács munkájához és számos alkalommal „kárenyhítő” megközelítés alkalmazására kényszerült, aminek legeklatánsabb példája a 2007-ben az afrikai csoport által javasolt különleges eljárásokra vonatkozó magatartási kódex volt; sürgeti az EU-t, hogy folytasson tevőlegesebb stratégiát és kétszerezze meg az Emberi Jogi Tanács programjának és vitáinak befolyásolására irányuló erőfeszítéseit;

| 56. | úgy véli, hogy míg az uniós tagállamok emberjogi helyzete jobb, mint az Emberi Jogi Tanács más országaié, az EU fellépései akkor lehetnek hatékonyabbak, ha nem vádolhatók kettős mérce alkalmazásával és azzal, hogy szelektív megközelítést alkalmaznak az emberi jogokkal és demokráciával kapcsolatos saját politikájukban; sürgeti ezért az EU-t, hogy teljesítse az emberi jogoknak a világ valamennyi térségében és valamennyi tekintetben történő javítása iránti kötelezettségvállalását; ebben az összefüggésben felhívja az EU-t, hogy aktívan vegyen részt a durbani konferencia 2009-ben esedékes felülvizsgálatában, szem előtt tartva különösen az A/RES/62/149 számú ENSZ 2007. december 18-i Közgyűlésén elfogadott, a halálbüntetéssel kapcsolatos egyetemes moratóriumra felszólító határozat végrehajtásának szükségességét; |
| --- | --- |

56.

úgy véli, hogy míg az uniós tagállamok emberjogi helyzete jobb, mint az Emberi Jogi Tanács más országaié, az EU fellépései akkor lehetnek hatékonyabbak, ha nem vádolhatók kettős mérce alkalmazásával és azzal, hogy szelektív megközelítést alkalmaznak az emberi jogokkal és demokráciával kapcsolatos saját politikájukban; sürgeti ezért az EU-t, hogy teljesítse az emberi jogoknak a világ valamennyi térségében és valamennyi tekintetben történő javítása iránti kötelezettségvállalását; ebben az összefüggésben felhívja az EU-t, hogy aktívan vegyen részt a durbani konferencia 2009-ben esedékes felülvizsgálatában, szem előtt tartva különösen az A/RES/62/149 számú ENSZ 2007. december 18-i Közgyűlésén elfogadott, a halálbüntetéssel kapcsolatos egyetemes moratóriumra felszólító határozat végrehajtásának szükségességét;

| 57. | ösztönzi, hogy a Parlament küldöttségei rendszeresen vegyenek részt az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának genfi ülésszakain; üdvözli a Parlament Emberi Jogi Albizottságának azon kezdeményezését, hogy üléseire meghívja a különleges eljárási megbízottakat, valamint az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának elnökségét, és felszólít e gyakorlat folytatására; |
| --- | --- |

57.

ösztönzi, hogy a Parlament küldöttségei rendszeresen vegyenek részt az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának genfi ülésszakain; üdvözli a Parlament Emberi Jogi Albizottságának azon kezdeményezését, hogy üléseire meghívja a különleges eljárási megbízottakat, valamint az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának elnökségét, és felszólít e gyakorlat folytatására;

| 58. | ismételten hangsúlyozza az Emberi Jogi Tanács működésével, valamint az uniós tagállamok e testületen belüli tevékenységeivel kapcsolatos világos elképzelés, politikai menetrend és hosszú távú stratégia szükségességét, különös tekintettel az Emberi Jogi Tanács 2011-ben esedékes felülvizsgálatára; úgy véli, hogy e stratégiának egyértelmű mérőszámokat kell tartalmaznia; e tekintetben felhívja az EU-t, hogy






  — | erősítse meg és szilárdan védelmezze az emberi jogok egyetemességének, oszthatatlanságának és egymástól való függésének elvét, |
| --- | --- | --- |

58.

ismételten hangsúlyozza az Emberi Jogi Tanács működésével, valamint az uniós tagállamok e testületen belüli tevékenységeivel kapcsolatos világos elképzelés, politikai menetrend és hosszú távú stratégia szükségességét, különös tekintettel az Emberi Jogi Tanács 2011-ben esedékes felülvizsgálatára; úgy véli, hogy e stratégiának egyértelmű mérőszámokat kell tartalmaznia; e tekintetben felhívja az EU-t, hogy

—

erősítse meg és szilárdan védelmezze az emberi jogok egyetemességének, oszthatatlanságának és egymástól való függésének elvét,

| — | biztosítsa az Emberi Jogi Tanács azon képességének megőrzését és megerősítését, hogy választ adjon a különböző országokban kialakult helyzetekre, beleértve az országonkénti megbízásokat, |
| --- | --- |

—

biztosítsa az Emberi Jogi Tanács azon képességének megőrzését és megerősítését, hogy választ adjon a különböző országokban kialakult helyzetekre, beleértve az országonkénti megbízásokat,

| — | általánosságban biztosítsa a különleges eljárások függetlenségét és hatékonyságát, valamint törekedjen az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának tagjaihoz kapcsolódó különleges eljárásokon keresztül folytatott együttműködésre irányuló kötelezettség megvalósulására, |
| --- | --- |

—

általánosságban biztosítsa a különleges eljárások függetlenségét és hatékonyságát, valamint törekedjen az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának tagjaihoz kapcsolódó különleges eljárásokon keresztül folytatott együttműködésre irányuló kötelezettség megvalósulására,

| — | törekedjen a független felügyeleti mechanizmusok és eredmények megerősítésére az egyetemes időszakos felülvizsgálat folyamata során, |
| --- | --- |

—

törekedjen a független felügyeleti mechanizmusok és eredmények megerősítésére az egyetemes időszakos felülvizsgálat folyamata során,

| — | erősítse meg az Emberi Jogi Tanács konkrét szerepét mint a legfőbb és legitim nemzetközi egyetemes emberjogi fórum, valamint más ENSZ testületekkel szembeni kiegészítő jellegét, |
| --- | --- |

—

erősítse meg az Emberi Jogi Tanács konkrét szerepét mint a legfőbb és legitim nemzetközi egyetemes emberjogi fórum, valamint más ENSZ testületekkel szembeni kiegészítő jellegét,

| — | garantálja az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának Hivatala függetlenségét, |
| --- | --- |

—

garantálja az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának Hivatala függetlenségét,

| — | erősítse meg külső koalícióteremtő stratégiáját, különösen régióközi kezdeményezések révén, |
| --- | --- |

—

erősítse meg külső koalícióteremtő stratégiáját, különösen régióközi kezdeményezések révén,

| — | foglalkozzon alaposabban belső/külső emberjogi hitelességével, különösen az ENSZ-egyezmény ratifikálása révén; |
| --- | --- |

—

foglalkozzon alaposabban belső/külső emberjogi hitelességével, különösen az ENSZ-egyezmény ratifikálása révén;

*

- *

| 59. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az EU tagállamok és az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa tagállamai kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ Közgyűlés elnökének, az ENSZ főtitkárának és az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosa Hivatalának. |
| --- | --- |

59.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az EU tagállamok és az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa tagállamai kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ Közgyűlés elnökének, az ENSZ főtitkárának és az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosa Hivatalának.

---

(1)  HL C 291. E, 2006.11.30., 409. o.

(2)  HL C 96. E, 2004.4.21., 79. o.

(3)  HL C 124. E, 2006.5.25., 549. o.

(4)  HL C 227. E, 2006.9.21., 582. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0065.

(6)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0193.

(7)  Az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa 2007. június 18-i, 5/1. számú állásfoglalása.

(8)  Határozat A/HRC/7/16.

(9)  Határozat A/HRC/6/35.

---

| 24.2.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 46/80 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 46/80

---

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumainak nyilvánosság általi hozzáférése

P6_TA(2009)0022

Az Európai Parlament 2009. január 14-i állásfoglalása az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumainak nyilvánosságáról (az 1049/2001/EK rendelet végrehajtása) (2007/2154(INI))

(2010/C 46 E/11)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az EK-Szerződésre, és különösen a jogi aktusok közzétételére vonatkozó 254. cikkére és az uniós polgároknak és lakosoknak az európai parlamenti és tanácsi dokumentumokhoz való hozzáférési jogára vonatkozó 255. cikk (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződésre, és különösen a jogi aktusok közzétételére vonatkozó 254. cikkére és az uniós polgároknak és lakosoknak az európai parlamenti és tanácsi dokumentumokhoz való hozzáférési jogára vonatkozó 255. cikk (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az EK-Szerződésre, és különösen a tanácsi dokumentumok nyilvános hozzáférhetőségére vonatkozó feltételeknek a Tanács eljárási szabályzatában történő meghatározására irányuló kötelezettségről szóló 207. cikk (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződésre, és különösen a tanácsi dokumentumok nyilvános hozzáférhetőségére vonatkozó feltételeknek a Tanács eljárási szabályzatában történő meghatározására irányuló kötelezettségről szóló 207. cikk (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az EU-Szerződésre, és különösen az 1. cikkre (az Unió egyik általános elveként a nyitottság elve), a 6 cikkre (demokrácia), a 28. cikk (1) bekezdésére és a 41. cikk (1) bekezdésére (a közös kül- és biztonságpolitikára, valamint bűnügyekben a rendőri és igazságügyi együttműködésre vonatkozó dokumentumokhoz való hozzáférési jog alkalmazása), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU-Szerződésre, és különösen az 1. cikkre (az Unió egyik általános elveként a nyitottság elve), a 6 cikkre (demokrácia), a 28. cikk (1) bekezdésére és a 41. cikk (1) bekezdésére (a közös kül- és biztonságpolitikára, valamint bűnügyekben a rendőri és igazságügyi együttműködésre vonatkozó dokumentumokhoz való hozzáférési jog alkalmazása),

| — | tekintettel a Lisszaboni Szerződés által módosítandó, az Európai Unióról szóló szerződés 10. és 16. cikkére, és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 15. és 298. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Lisszaboni Szerződés által módosítandó, az Európai Unióról szóló szerződés 10. és 16. cikkére, és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 15. és 298. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió alapjogi chartájára, és különösen annak 41. cikkére (a megfelelő ügyintézéshez való jog) és 42. cikkére (a dokumentumokhoz való hozzáférés joga), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió alapjogi chartájára, és különösen annak 41. cikkére (a megfelelő ügyintézéshez való jog) és 42. cikkére (a dokumentumokhoz való hozzáférés joga),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági Közösség és az Európai Atomenergia-közösség levéltárainak a nyilvánosság számára történő megnyitásáról szóló 354/83/EGK, Euratom rendelet módosítására irányuló 2003. szeptember 22-i, 1700/2003/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági Közösség és az Európai Atomenergia-közösség levéltárainak a nyilvánosság számára történő megnyitásáról szóló 354/83/EGK, Euratom rendelet módosítására irányuló 2003. szeptember 22-i, 1700/2003/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel az Európai Közösségek Bíróságának és Elsőfokú Bíróságának a dokumentumokhoz való hozzáférésre vonatkozó esetjogára, különösen az Elsőfokú Bíróság T-194/04. sz. Bavarian Lager Co. Ltd kontra Európai Közösségek Bizottsága ügyben hozott ítéletére és az Európai Bíróság C-39/05 és C-52/05. sz. Svéd Királyság és Maurizio Turco kontra Európai Unió Tanácsa összevont ügyben hozott ítéletére (a „Turco ügyben hozott európai bírósági ítélet”), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösségek Bíróságának és Elsőfokú Bíróságának a dokumentumokhoz való hozzáférésre vonatkozó esetjogára, különösen az Elsőfokú Bíróság T-194/04. sz. Bavarian Lager Co. Ltd kontra Európai Közösségek Bizottsága ügyben hozott ítéletére és az Európai Bíróság C-39/05 és C-52/05. sz. Svéd Királyság és Maurizio Turco kontra Európai Unió Tanácsa összevont ügyben hozott ítéletére (a „Turco ügyben hozott európai bírósági ítélet”),

| — | tekintettel a dokumentumokhoz való hozzáférés kérdésében az európai ombudsman és az európai adatvédelmi biztos tevékenységére és dokumentumaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a dokumentumokhoz való hozzáférés kérdésében az európai ombudsman és az európai adatvédelmi biztos tevékenységére és dokumentumaira,

| — | tekintettel az Európai Parlament által a Tanácsnak a biztonság- és védelempolitika területével kapcsolatos minősített információihoz való hozzáférésről szóló 2002. november 20-i, az Európai Parlament és a Tanács közötti intézményközi megállapodásra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament által a Tanácsnak a biztonság- és védelempolitika területével kapcsolatos minősített információihoz való hozzáférésről szóló 2002. november 20-i, az Európai Parlament és a Tanács közötti intézményközi megállapodásra (3),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló 2008. április 30-i bizottsági javaslatra (COM(2008)0229), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló 2008. április 30-i bizottsági javaslatra (COM(2008)0229),

| — | tekintettel a hivatalos dokumentumokhoz való hozzáférésről szóló Európa tanácsi egyezmény tervezetére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a hivatalos dokumentumokhoz való hozzáférésről szóló Európa tanácsi egyezmény tervezetére,

| — | tekintettel a Tanácshoz és a Bizottsághoz intézett szóban megválaszolandó kérdésekre az Európai Bíróság Turco ügyben (O-87/2008 és O-88/2008) hozott ítéletének végrehajtásáról, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácshoz és a Bizottsághoz intézett szóban megválaszolandó kérdésekre az Európai Bíróság Turco ügyben (O-87/2008 és O-88/2008) hozott ítéletének végrehajtásáról,

| — | tekintettel a Tanács, a Bizottság és az Európai Parlament dokumentumokhoz való hozzáférésről szóló 2006. évi jelentéseire, valamint az 1049/2001/EK rendelet 17. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács, a Bizottság és az Európai Parlament dokumentumokhoz való hozzáférésről szóló 2006. évi jelentéseire, valamint az 1049/2001/EK rendelet 17. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére és 97. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére és 97. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A6–0459/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A6–0459/2008),

| A. | mivel a jogállamiságon alapuló demokráciákat kötelezi a polgárokra vonatkozó szabályok nyilvánosságának elve, amely magában foglalja az uniós intézmények és különösen azok döntéshozatali folyamatai tekintetében a nyitottság és az átláthatóság kötelezettségét, amelynek értelmében a demokratikus jogalkotási szervek ülései, vitái és szavazásai nyilvánosak, míg a jogszabályok és a kapcsolódó szövegek tervezetei szintén hozzáférhetőek, |
| --- | --- |

A.

mivel a jogállamiságon alapuló demokráciákat kötelezi a polgárokra vonatkozó szabályok nyilvánosságának elve, amely magában foglalja az uniós intézmények és különösen azok döntéshozatali folyamatai tekintetében a nyitottság és az átláthatóság kötelezettségét, amelynek értelmében a demokratikus jogalkotási szervek ülései, vitái és szavazásai nyilvánosak, míg a jogszabályok és a kapcsolódó szövegek tervezetei szintén hozzáférhetőek,

| B. | mivel a polgároknak a demokratikus politikai rendszer elszámoltathatóságának és legitimitásának biztosítása érdekében joguk van ahhoz, hogy megismerjék:






  — | a képviselőik által a megválasztásukat vagy a közjogi szervekbe való kinevezésüket követően, vagy a tagállam európai vagy nemzetközi szinten történő képviselete során tanúsított magatartást (elszámoltathatóság elve), |
| --- | --- | --- |

B.

mivel a polgároknak a demokratikus politikai rendszer elszámoltathatóságának és legitimitásának biztosítása érdekében joguk van ahhoz, hogy megismerjék:

—

a képviselőik által a megválasztásukat vagy a közjogi szervekbe való kinevezésüket követően, vagy a tagállam európai vagy nemzetközi szinten történő képviselete során tanúsított magatartást (elszámoltathatóság elve),

| — | a döntéshozatali folyamat működését (beleértve a dokumentumokat, a módosításokat, a menetrendet, az érintett szereplőket, a leadott szavazatokat stb.), |
| --- | --- |

—

a döntéshozatali folyamat működését (beleértve a dokumentumokat, a módosításokat, a menetrendet, az érintett szereplőket, a leadott szavazatokat stb.),

| — | a közpénzek elosztásának és elköltésének módját valamint annak eredményét (a források nyomon követhetőségének elve), |
| --- | --- |

—

a közpénzek elosztásának és elköltésének módját valamint annak eredményét (a források nyomon követhetőségének elve),

| C. | mivel a nemzetközi közösség és az Európai Unió a tagállamai tapasztalatai alapján egyre inkább elismeri a dokumentumokhoz való hozzáféréshez és a tájékozódáshoz való valódi jogot, amely a demokrácia, a nyilvánosság, az átláthatóság és a nyitottság elvein alapul, |
| --- | --- |

C.

mivel a nemzetközi közösség és az Európai Unió a tagállamai tapasztalatai alapján egyre inkább elismeri a dokumentumokhoz való hozzáféréshez és a tájékozódáshoz való valódi jogot, amely a demokrácia, a nyilvánosság, az átláthatóság és a nyitottság elvein alapul,

| D. | mivel az uniós intézményeknek az 1049/2001/EK rendelet alkalmazására vonatkozó éves jelentéseiben szereplő mennyiségi adatok arra utalnak, hogy a dokumentumokhoz több esetben biztosítottak hozzáférést (általában az elutasítások arányának és számának csökkenése), míg az elutasítások indokolásai uniós intézményenként eltérőek (az elsődleges indok a döntéshozatali folyamat védelme), valamint hogy a Bizottság és a Parlament nem iktatott be a nyilvántartásába minősített dokumentumokat, míg a Tanács a nyilvántartásában szereplő 409 dokumentumból 79-et minősítettként iktatott be; mivel a minőségi elemzésből egyértelműen úgy tűnik, hogy e rendelet egyes rendelkezései eltérő értelmezésre adtak lehetőséget a helyes alkalmazás tekintetében, ami miatt a polgárok az európai ombudsmanhoz és az Európai Bírósághoz fordultak, |
| --- | --- |

D.

mivel az uniós intézményeknek az 1049/2001/EK rendelet alkalmazására vonatkozó éves jelentéseiben szereplő mennyiségi adatok arra utalnak, hogy a dokumentumokhoz több esetben biztosítottak hozzáférést (általában az elutasítások arányának és számának csökkenése), míg az elutasítások indokolásai uniós intézményenként eltérőek (az elsődleges indok a döntéshozatali folyamat védelme), valamint hogy a Bizottság és a Parlament nem iktatott be a nyilvántartásába minősített dokumentumokat, míg a Tanács a nyilvántartásában szereplő 409 dokumentumból 79-et minősítettként iktatott be; mivel a minőségi elemzésből egyértelműen úgy tűnik, hogy e rendelet egyes rendelkezései eltérő értelmezésre adtak lehetőséget a helyes alkalmazás tekintetében, ami miatt a polgárok az európai ombudsmanhoz és az Európai Bírósághoz fordultak,

| E. | mivel az 1049/2001/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése ellenére a Tanács az intézményközi hivatkozási számokat csak korlátozott számú dokumentumba illeszti be, ezáltal megnehezítve a dokumentumok eljáráshoz társítását, vagy leminősíti a dokumentumokat belső munkadokumentumokká, amelyeket nem jegyez be, vagy diplomáciai dokumentumként kezeli őket, semmissé téve a polgárok hozzáférési jogait, |
| --- | --- |

E.

mivel az 1049/2001/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése ellenére a Tanács az intézményközi hivatkozási számokat csak korlátozott számú dokumentumba illeszti be, ezáltal megnehezítve a dokumentumok eljáráshoz társítását, vagy leminősíti a dokumentumokat belső munkadokumentumokká, amelyeket nem jegyez be, vagy diplomáciai dokumentumként kezeli őket, semmissé téve a polgárok hozzáférési jogait,

| F. | mivel az 1049/2001/EK rendelet (6) preambulumbekezdése értelmében a hozzáférést az átruházott hatásköri eljárással (komitológia) létrehozott dokumentumok esetében is biztosítani kell, és mivel a jogszabályok kilenc tizedét ezzel az eljárással fogadják el és ennek megfelelően ezen a kereten belül teljes mértékben megfelelő és átlátható parlamenti és demokratikus ellenőrzést kell biztosítani, |
| --- | --- |

F.

mivel az 1049/2001/EK rendelet (6) preambulumbekezdése értelmében a hozzáférést az átruházott hatásköri eljárással (komitológia) létrehozott dokumentumok esetében is biztosítani kell, és mivel a jogszabályok kilenc tizedét ezzel az eljárással fogadják el és ennek megfelelően ezen a kereten belül teljes mértékben megfelelő és átlátható parlamenti és demokratikus ellenőrzést kell biztosítani,

| G. | mivel az internet vált a polgárok számára az uniós dokumentumok megtekintésének fő eszközévé, míg az uniós intézmények által internetes úton elérhetővé tett dokumentumok száma emelkedett, ami jelenleg igényt teremt az uniós intézmények és a dokumentumok honlapjainak felhasználóbarátabbá tételére, azok összekapcsolására és az egységes európai uniós ügyfélkapu létrehozására az összes uniós dokumentumhoz, eljáráshoz és intézményhez való hozzáférés érdekében, |
| --- | --- |

G.

mivel az internet vált a polgárok számára az uniós dokumentumok megtekintésének fő eszközévé, míg az uniós intézmények által internetes úton elérhetővé tett dokumentumok száma emelkedett, ami jelenleg igényt teremt az uniós intézmények és a dokumentumok honlapjainak felhasználóbarátabbá tételére, azok összekapcsolására és az egységes európai uniós ügyfélkapu létrehozására az összes uniós dokumentumhoz, eljáráshoz és intézményhez való hozzáférés érdekében,

| H. | mivel az uniós intézményeknek jelenleg további lépéseket kellene tennie az átláthatóság, nyitottság és demokrácia erősítése érdekében az „európai uniós tájékoztatás szabadságáról szóló jogszabály” felé történő elmozdulás révén, mivel az 1049/2001/EK rendelet alkalmazásában számos hiányosság került a nyilvánosság tudomására, az uniós intézményeknek meg kell vizsgálniuk a közelmúltbeli bírósági döntéseket és sürgősen végre kell hajtaniuk azokat, mindemellett a Bizottság javaslatot készített az 1049/2001/EK rendelet felülvizsgálatára vonatkozóan, |
| --- | --- |

H.

mivel az uniós intézményeknek jelenleg további lépéseket kellene tennie az átláthatóság, nyitottság és demokrácia erősítése érdekében az „európai uniós tájékoztatás szabadságáról szóló jogszabály” felé történő elmozdulás révén, mivel az 1049/2001/EK rendelet alkalmazásában számos hiányosság került a nyilvánosság tudomására, az uniós intézményeknek meg kell vizsgálniuk a közelmúltbeli bírósági döntéseket és sürgősen végre kell hajtaniuk azokat, mindemellett a Bizottság javaslatot készített az 1049/2001/EK rendelet felülvizsgálatára vonatkozóan,

| 1. | hangsúlyozza, hogy az Európai Bíróság Turco ügyben hozott korszakalkotó ítélete arra a következtetésre jutott, „hogy az 1049/2001/EK rendelet főszabályként kötelezővé teszi a Tanács Jogi Szolgálata által a jogalkotási folyamatra vonatkozóan összeállított vélemények közzétételét” (4) és hogy a Bíróság ezen ítéletben az alábbi következtetésekre jutott:






  — | a nyilvánosságnak az uniós intézmények dokumentumaihoz való hozzáférésre vonatkozó joga ezen intézmények demokratikus jellegéből származik, az 1049/2001/EK rendelet (4) preambulumbekezdése és 1. cikke rendelkezéseinek értelmében, |
| --- | --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy az Európai Bíróság Turco ügyben hozott korszakalkotó ítélete arra a következtetésre jutott, „hogy az 1049/2001/EK rendelet főszabályként kötelezővé teszi a Tanács Jogi Szolgálata által a jogalkotási folyamatra vonatkozóan összeállított vélemények közzétételét” (4) és hogy a Bíróság ezen ítéletben az alábbi következtetésekre jutott:

—

a nyilvánosságnak az uniós intézmények dokumentumaihoz való hozzáférésre vonatkozó joga ezen intézmények demokratikus jellegéből származik, az 1049/2001/EK rendelet (4) preambulumbekezdése és 1. cikke rendelkezéseinek értelmében,

| — | a rendeletben szereplő kivételeket (mint például a döntéshozatali folyamat védelmét) szigorúan kell értelmezni, és azoknak egyensúlyban kell állniuk a közzétételhez fűződő nyomós közérdekkel, ami összefügg a demokráciával, a polgárok döntéshozatali folyamatba való szorosabb bevonásával, a közigazgatás legitimitásával, a hatékonysággal és a polgároknak való elszámoltathatósággal (5), |
| --- | --- |

—

a rendeletben szereplő kivételeket (mint például a döntéshozatali folyamat védelmét) szigorúan kell értelmezni, és azoknak egyensúlyban kell állniuk a közzétételhez fűződő nyomós közérdekkel, ami összefügg a demokráciával, a polgárok döntéshozatali folyamatba való szorosabb bevonásával, a közigazgatás legitimitásával, a hatékonysággal és a polgároknak való elszámoltathatósággal (5),

| — | ezen következetések még fontosabbak, ha az intézmény jogalkotási hatáskörében jár el (6), |
| --- | --- |

—

ezen következetések még fontosabbak, ha az intézmény jogalkotási hatáskörében jár el (6),

| — | egy jogalkotási aktus (és annak jogszerűsége) tekintetében a különböző nézetekre vonatkozó nyitottság „– a különböző álláspontok nyílt megvitatását lehetővé téve – hozzájárul az intézményeknek az európai polgárok vonatkozásában fennálló nagyobb legitimitásához, valamint az európai polgárok bizalmának növeléséhez” (7), |
| --- | --- |

—

egy jogalkotási aktus (és annak jogszerűsége) tekintetében a különböző nézetekre vonatkozó nyitottság „– a különböző álláspontok nyílt megvitatását lehetővé téve – hozzájárul az intézményeknek az európai polgárok vonatkozásában fennálló nagyobb legitimitásához, valamint az európai polgárok bizalmának növeléséhez” (7),

| — | az intézménynek a közzététel megtagadását részletesen indokolnia kell (8); |
| --- | --- |

—

az intézménynek a közzététel megtagadását részletesen indokolnia kell (8);

| — | a kivételek csak azon időtartamra érvényesek, amely során a védelem a dokumentum tartalma alapján indokolt (9); |
| --- | --- |

—

a kivételek csak azon időtartamra érvényesek, amely során a védelem a dokumentum tartalma alapján indokolt (9);

| 2. | hangsúlyozza, hogy az Európai Bíróság Turco ügyben hozott ítélete tovább erősíti az Európai Unióban azon elvet, amelynek értelmében a demokratikus intézmények kötelessége a tevékenységük, dokumentumaik és határozataik nyilvánosságának biztosítása, ami az EU-Szerződés 6., valamint az EK-Szerződés 254. és 255. cikke alapján jogszerűségük, legitimitásuk és elszámoltathatóságuk feltétele, valamint hogy ennek következtében a dokumentumokat közzé kell tenni, és azoknak minden esetben hozzáférhetőnek kell lennie, illetve ezen elv alól bármilyen kivételt korlátozni kell és szigorúan kell értelmezni; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy az Európai Bíróság Turco ügyben hozott ítélete tovább erősíti az Európai Unióban azon elvet, amelynek értelmében a demokratikus intézmények kötelessége a tevékenységük, dokumentumaik és határozataik nyilvánosságának biztosítása, ami az EU-Szerződés 6., valamint az EK-Szerződés 254. és 255. cikke alapján jogszerűségük, legitimitásuk és elszámoltathatóságuk feltétele, valamint hogy ennek következtében a dokumentumokat közzé kell tenni, és azoknak minden esetben hozzáférhetőnek kell lennie, illetve ezen elv alól bármilyen kivételt korlátozni kell és szigorúan kell értelmezni;

| 3. | felhív sürgősen minden uniós intézményt, hogy a közelmúltbeli európai bírósági ítélkezési gyakorlat, különösen a Turco ügyben hozott európai bírósági ítélet alapján alkalmazza az 1049/2001/EK rendeletet annak minden vonatkozásában, különös tekintettel a jogalkotási eljárásokra (a jogi szolgálat véleményeinek közzététele, a kivételek szigorú értelmezése, a közzététel megtagadásának részletes indokolása stb.), továbbá felhívja a Tanácsot, hogy valamennyi vita, dokumentum és információ nyilvánosságának biztosítása érdekében vizsgálja felül szabályait, beleértve a Tanácsban, a Tanács munkacsoportjaiban és szakértői csoportjaiban a tagállamok küldöttségeinek összetételét, és nyilvános üléseiről készítsen jegyzőkönyvet, mivel a Bíróság következtetései szintén alkalmazandók azon tekintetben, hogy a döntéshozatali folyamat védelmére vonatkozó kivételnél fontosabb a nyitottsághoz fűződő közérdek, mivel a jogalkotási aktusra vonatkozó eltérő álláspontok növelik az intézmények legitimitását; |
| --- | --- |

3.

felhív sürgősen minden uniós intézményt, hogy a közelmúltbeli európai bírósági ítélkezési gyakorlat, különösen a Turco ügyben hozott európai bírósági ítélet alapján alkalmazza az 1049/2001/EK rendeletet annak minden vonatkozásában, különös tekintettel a jogalkotási eljárásokra (a jogi szolgálat véleményeinek közzététele, a kivételek szigorú értelmezése, a közzététel megtagadásának részletes indokolása stb.), továbbá felhívja a Tanácsot, hogy valamennyi vita, dokumentum és információ nyilvánosságának biztosítása érdekében vizsgálja felül szabályait, beleértve a Tanácsban, a Tanács munkacsoportjaiban és szakértői csoportjaiban a tagállamok küldöttségeinek összetételét, és nyilvános üléseiről készítsen jegyzőkönyvet, mivel a Bíróság következtetései szintén alkalmazandók azon tekintetben, hogy a döntéshozatali folyamat védelmére vonatkozó kivételnél fontosabb a nyitottsághoz fűződő közérdek, mivel a jogalkotási aktusra vonatkozó eltérő álláspontok növelik az intézmények legitimitását;

| 4. | felhívja az uniós intézményeket, hogy határozzanak meg közös szabályokat az adminisztratív eljárások végrehajtása és az adminisztratív dokumentumok beterjesztése, titkosítása, titkosításuk feloldása, iktatása, illetve uniós intézményen belüli és kívüli terjesztése tekintetében, tekintettel arra, hogy az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által az Európai Unió alapjogi chartájának 41. cikkében kijelentettek szerint az átláthatóság elve elválaszthatatlan a helyes ügykezelés elvétől; ugyanezen összefüggésben az Európai Gazdasági Közösség és az Európai Atomenergia-közösség levéltárainak a nyilvánosság számára történő megnyitásáról szóló 354/83/EGK, 1983. február 1-i Euratom tanácsi rendeletet (10) az 1049/2001/EK rendelet felülvizsgálatának részévé kell tenni, hogy az tartalmazza a jelenlegi, közbülső és történeti irattárak közös szabályainak meghatározásait az uniós intézmények és a tagállamok gyakorlatai közötti jelenlegi következetlenségek elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

4.

felhívja az uniós intézményeket, hogy határozzanak meg közös szabályokat az adminisztratív eljárások végrehajtása és az adminisztratív dokumentumok beterjesztése, titkosítása, titkosításuk feloldása, iktatása, illetve uniós intézményen belüli és kívüli terjesztése tekintetében, tekintettel arra, hogy az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által az Európai Unió alapjogi chartájának 41. cikkében kijelentettek szerint az átláthatóság elve elválaszthatatlan a helyes ügykezelés elvétől; ugyanezen összefüggésben az Európai Gazdasági Közösség és az Európai Atomenergia-közösség levéltárainak a nyilvánosság számára történő megnyitásáról szóló 354/83/EGK, 1983. február 1-i Euratom tanácsi rendeletet (10) az 1049/2001/EK rendelet felülvizsgálatának részévé kell tenni, hogy az tartalmazza a jelenlegi, közbülső és történeti irattárak közös szabályainak meghatározásait az uniós intézmények és a tagállamok gyakorlatai közötti jelenlegi következetlenségek elkerülése érdekében;

| 5. | úgy véli, hogy a Parlamentnek az Európai Unióban a nyilvánosság, az átláthatóság és nyitottság élére kell állnia, és hogy a 2009-es parlamenti választásokat megelőzően egy rendkívüli cselekvési tervet kell indítania – például az e-parlamenti kezdeményezés keretében – annak biztosítása érdekében, hogy bővebb és könnyebben elérhető tájékoztatást biztosítson honlapján az alábbiakról:






  — | az európai parlamenti képviselők tevékenységéről, a parlamenti munkában való részvételükről és jelenlétükről, abszolút, relatív és százalékos arányban, a polgárok számára többek között keresési kritériumok alapján is elérhető és hozzáférhető módon (11), |
| --- | --- | --- |

5.

úgy véli, hogy a Parlamentnek az Európai Unióban a nyilvánosság, az átláthatóság és nyitottság élére kell állnia, és hogy a 2009-es parlamenti választásokat megelőzően egy rendkívüli cselekvési tervet kell indítania – például az e-parlamenti kezdeményezés keretében – annak biztosítása érdekében, hogy bővebb és könnyebben elérhető tájékoztatást biztosítson honlapján az alábbiakról:

—

az európai parlamenti képviselők tevékenységéről, a parlamenti munkában való részvételükről és jelenlétükről, abszolút, relatív és százalékos arányban, a polgárok számára többek között keresési kritériumok alapján is elérhető és hozzáférhető módon (11),

| — | a parlament tevékenységéről a plenáris, bizottsági és delegációs üléseken, illetve a belső szervek ülésein; a jogalkotási figyelőt tovább kellene fejleszteni az összes vonatkozó dokumentumra való hivatkozások és linkek beépítése által (12); a bizottsági és delegációs tevékenységet a Parlament honlapján ugyanúgy közzé kell tenni, mint a plenáris tevékenységet, továbbá rögzíteni is kellene, és a keresési kritériumok alapján a polgárok részére hozzáférhetővé kell tenni; a belső szerveknek (például az Elnökök Értekezletének, az Elnökségnek, a quaestoroknak, a parlamenti reformmal foglalkozó munkacsoportnak stb.) a tevékenységük – a többi képviselővel és a polgárokkal szembeni – átláthatóságának legmagasabb fokát kell előmozdítaniuk és biztosítaniuk, azáltal, hogy valamennyi dokumentumukat hozzáférhetővé teszik, |
| --- | --- |

—

a parlament tevékenységéről a plenáris, bizottsági és delegációs üléseken, illetve a belső szervek ülésein; a jogalkotási figyelőt tovább kellene fejleszteni az összes vonatkozó dokumentumra való hivatkozások és linkek beépítése által (12); a bizottsági és delegációs tevékenységet a Parlament honlapján ugyanúgy közzé kell tenni, mint a plenáris tevékenységet, továbbá rögzíteni is kellene, és a keresési kritériumok alapján a polgárok részére hozzáférhetővé kell tenni; a belső szerveknek (például az Elnökök Értekezletének, az Elnökségnek, a quaestoroknak, a parlamenti reformmal foglalkozó munkacsoportnak stb.) a tevékenységük – a többi képviselővel és a polgárokkal szembeni – átláthatóságának legmagasabb fokát kell előmozdítaniuk és biztosítaniuk, azáltal, hogy valamennyi dokumentumukat hozzáférhetővé teszik,

| — | az európai parlamenti képviselők juttatásairól és kiadásairól, az európai ombudsman álláspontjával összhangban, azzal összefüggésben, hogy a tájékoztatáshoz való jog az ilyen jellegű adatokra (13), illetve valamennyi parlamenti képviselő pénzügyi érdekeltségeiről szóló valamennyi nyilatkozatra is alkalmazandó és ezt az információt az EU valamennyi hivatalos nyelvén hozzáférhetővé kell tenni, |
| --- | --- |

—

az európai parlamenti képviselők juttatásairól és kiadásairól, az európai ombudsman álláspontjával összhangban, azzal összefüggésben, hogy a tájékoztatáshoz való jog az ilyen jellegű adatokra (13), illetve valamennyi parlamenti képviselő pénzügyi érdekeltségeiről szóló valamennyi nyilatkozatra is alkalmazandó és ezt az információt az EU valamennyi hivatalos nyelvén hozzáférhetővé kell tenni,

felhívja továbbá a tagállamokat, a nemzeti parlamenteket és más választott szerveket, hogy a parlamentek és a parlamenti képviselők tevékenységére vonatkozó nyilvántartás létrehozása révén járjanak el hasonlóan;

| 6. | sürgeti a Bizottságot, hogy kövesse az európai ombudsmannak a bizottsági nyilvántartásra vonatkozó ajánlásait (3208/2006/GG panaszbeadvány) azon kötelezettség tekintetében, hogy „amennyiben arra még nem került sor, a 3. cikk a) pontjának értelmében építsenek be az 1049/2001/EK rendelet 11. cikke által előírt nyilvántartásba hivatkozásokat minden birtokukban lévő dokumentumra”; |
| --- | --- |

6.

sürgeti a Bizottságot, hogy kövesse az európai ombudsmannak a bizottsági nyilvántartásra vonatkozó ajánlásait (3208/2006/GG panaszbeadvány) azon kötelezettség tekintetében, hogy „amennyiben arra még nem került sor, a 3. cikk a) pontjának értelmében építsenek be az 1049/2001/EK rendelet 11. cikke által előírt nyilvántartásba hivatkozásokat minden birtokukban lévő dokumentumra”;

| 7. | úgy véli, hogy a dokumentumok és az információk megjelenítése egyszerűbb lenne, ha a jogalkotó intézmények – például ugyanazon dokumentum különböző változataira és azok módosításaira, mellékleteire és helyesbítéseire való hivatkozás esetén (14) – magukat a dokumentumokat közös szabványok szerint terjesztenék elő, vennék nyilvántartásba és használnák fel újra, nyílt forráskodú szövegszerkesztők, hatékony többnyelvűség és olyan technológiák használatával, amelyek az európai közigazgatások közötti átjárhatósági eszközökről (ISA) szóló bizottsági közlemény (COM(2008)0853) tagállamoknak tett javaslata szerint és a közszféra információinak további felhasználásáról szóló 2003. november 17-i 2003/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (15) értelmében a fogyatékkal élők számára is lehetővé teszik az információhoz és dokumentumokhoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy a dokumentumok és az információk megjelenítése egyszerűbb lenne, ha a jogalkotó intézmények – például ugyanazon dokumentum különböző változataira és azok módosításaira, mellékleteire és helyesbítéseire való hivatkozás esetén (14) – magukat a dokumentumokat közös szabványok szerint terjesztenék elő, vennék nyilvántartásba és használnák fel újra, nyílt forráskodú szövegszerkesztők, hatékony többnyelvűség és olyan technológiák használatával, amelyek az európai közigazgatások közötti átjárhatósági eszközökről (ISA) szóló bizottsági közlemény (COM(2008)0853) tagállamoknak tett javaslata szerint és a közszféra információinak további felhasználásáról szóló 2003. november 17-i 2003/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (15) értelmében a fogyatékkal élők számára is lehetővé teszik az információhoz és dokumentumokhoz való hozzáférést;

| 8. | úgy véli, hogy a hatékony, a polgárokat középpontba állító intézményközi átláthatósági és kommunikációs politika hiánya miatt az uniós intézményekkel kapcsolatos információkhoz való hozzáférés továbbra is akadályoztatva van a polgárok számára; úgy véli, hogy az uniós polgárok számára lehetővé kell tenni, hogy hozzáférési ponttól függetlenül nyomon követhessenek egy adott jogalkotási vagy adminisztratív eljárást, és hozzáférhessenek valamennyi ahhoz kapcsolódó dokumentumhoz (16); a már 2001-ben szorgalmazottak szerint intézményközi útitervet kell meghatározni az uniós intézmények nyilvántartásai és honlapjai javítása, egyszerűsítése, véglegesítése és interoperábilissá tétele érdekében; az e-kormányzati technikákban vezető szerepet betölteni kívánó uniós intézményeknek képeseknek és hajlandóaknak kell lenniük valódi intézményközi internetes keresők létrehozására, amelyek a nyilvánosság számára felhasználóbarátabbá tennék a dokumentumokhoz és az információhoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

8.

úgy véli, hogy a hatékony, a polgárokat középpontba állító intézményközi átláthatósági és kommunikációs politika hiánya miatt az uniós intézményekkel kapcsolatos információkhoz való hozzáférés továbbra is akadályoztatva van a polgárok számára; úgy véli, hogy az uniós polgárok számára lehetővé kell tenni, hogy hozzáférési ponttól függetlenül nyomon követhessenek egy adott jogalkotási vagy adminisztratív eljárást, és hozzáférhessenek valamennyi ahhoz kapcsolódó dokumentumhoz (16); a már 2001-ben szorgalmazottak szerint intézményközi útitervet kell meghatározni az uniós intézmények nyilvántartásai és honlapjai javítása, egyszerűsítése, véglegesítése és interoperábilissá tétele érdekében; az e-kormányzati technikákban vezető szerepet betölteni kívánó uniós intézményeknek képeseknek és hajlandóaknak kell lenniük valódi intézményközi internetes keresők létrehozására, amelyek a nyilvánosság számára felhasználóbarátabbá tennék a dokumentumokhoz és az információhoz való hozzáférést;

| 9. | mély sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az 1049/2001/EK rendelet 12. cikkében előírtak ellenére számos előkészítő jogalkotási dokumentum továbbra sem kerül nyilvántartásba vételre (például a főként a Coreper I által létrehozott tanácsi munkacsoportokon belül tárgyalt „ülésdokumentumok”), vagy ha nyilvántartásba vételre is kerülnek, akkor hiányzik az intézményközi kód, így ezeket lehetetlen a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség jogalkotási eljárásai tekintetében már 2004-ben elindított kísérleti intézményközi projekt („Átláthatóság a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben”, Trans-JAI) részét képező közös intézményközi jegyzékbe bevezetni; tudomásul veszi a Wallström európai bizottsági alelnök által a plenáris ülésen bejelentett 2010-es új határidőt, és ezért úgy véli, hogy ezt a határidőt sem lehet teljesíteni, ha az uniós intézmények nem biztosítanak azonnal olyan kapcsolattartó tisztviselőt, aki beilleszti az intézményközi kódot, amennyiben az az eredeti dokumentumból hiányzik; úgy véli, hogy a jelenlegi helyzet nem pusztán a közpénzek elherdálása, de a polgárokat is távol tartja az olyan rendkívül érzékeny területeket érintő jogalkotási tevékenységtől, mint a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség; sürgeti a Bizottságot, hogy törekedjen arra, hogy már a következő parlamenti ciklus elején hatályba léphessen egy ilyen eszköz; |
| --- | --- |

9.

mély sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az 1049/2001/EK rendelet 12. cikkében előírtak ellenére számos előkészítő jogalkotási dokumentum továbbra sem kerül nyilvántartásba vételre (például a főként a Coreper I által létrehozott tanácsi munkacsoportokon belül tárgyalt „ülésdokumentumok”), vagy ha nyilvántartásba vételre is kerülnek, akkor hiányzik az intézményközi kód, így ezeket lehetetlen a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség jogalkotási eljárásai tekintetében már 2004-ben elindított kísérleti intézményközi projekt („Átláthatóság a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben”, Trans-JAI) részét képező közös intézményközi jegyzékbe bevezetni; tudomásul veszi a Wallström európai bizottsági alelnök által a plenáris ülésen bejelentett 2010-es új határidőt, és ezért úgy véli, hogy ezt a határidőt sem lehet teljesíteni, ha az uniós intézmények nem biztosítanak azonnal olyan kapcsolattartó tisztviselőt, aki beilleszti az intézményközi kódot, amennyiben az az eredeti dokumentumból hiányzik; úgy véli, hogy a jelenlegi helyzet nem pusztán a közpénzek elherdálása, de a polgárokat is távol tartja az olyan rendkívül érzékeny területeket érintő jogalkotási tevékenységtől, mint a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség; sürgeti a Bizottságot, hogy törekedjen arra, hogy már a következő parlamenti ciklus elején hatályba léphessen egy ilyen eszköz;

| 10. | úgy véli, hogy az uniós intézményeknek létre kellene hozniuk egy egységes uniós információs és dokumentációs nyilvántartást/ügyfélkaput, amely lehetővé teszi a polgárok számára az egyes eljárások nyomon követését, és az azokhoz kapcsolódó valamennyi dokumentumhoz való hozzáférést (16); egy ilyen terv a nyilvántartások és honlapok egyszerűsítéséből és teljessé tételéből, valamint azok uniós intézmények közötti összekapcsolásából indul ki annak érdekében, hogy azokat egységes uniós ügyfélkapuvá integrálja; felhív egy intézményközi napi hírlevél létrehozására, amely nyomon követi és összegyűjti az uniós jogalkotási és nem-jogalkotási tevékenységekhez és napirendekhez kapcsolódó információkat és dokumentumokat, a 2004-es intézményközi megállapodás által létrehozott, de sajnálatos módon a következő parlamenti ciklusig működésbe nem lépő Trans-JAI projekttel kapcsolatban tervezettek szerint, |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy az uniós intézményeknek létre kellene hozniuk egy egységes uniós információs és dokumentációs nyilvántartást/ügyfélkaput, amely lehetővé teszi a polgárok számára az egyes eljárások nyomon követését, és az azokhoz kapcsolódó valamennyi dokumentumhoz való hozzáférést (16); egy ilyen terv a nyilvántartások és honlapok egyszerűsítéséből és teljessé tételéből, valamint azok uniós intézmények közötti összekapcsolásából indul ki annak érdekében, hogy azokat egységes uniós ügyfélkapuvá integrálja; felhív egy intézményközi napi hírlevél létrehozására, amely nyomon követi és összegyűjti az uniós jogalkotási és nem-jogalkotási tevékenységekhez és napirendekhez kapcsolódó információkat és dokumentumokat, a 2004-es intézményközi megállapodás által létrehozott, de sajnálatos módon a következő parlamenti ciklusig működésbe nem lépő Trans-JAI projekttel kapcsolatban tervezettek szerint,

| 11. | felhívja az uniós intézményeket, hogy legalább a következő parlamenti ciklus kezdetére biztosítsák:






  — | hogy az előkészítő dokumentumokon feltüntessék a jogalkotási eljárásra való hivatkozást; |
| --- | --- | --- |

11.

felhívja az uniós intézményeket, hogy legalább a következő parlamenti ciklus kezdetére biztosítsák:

—

hogy az előkészítő dokumentumokon feltüntessék a jogalkotási eljárásra való hivatkozást;

| — | hogy minden napirend, valamint a Tanács és az előkészítő testületek eljárásainak eredményei egyértelmű hivatkozást tartalmazzanak a háttérdokumentumokra, és ezeket (köztük a belső munkadokumentumokat) kellő időben rögzítsék és közzétegyék a tanácsi nyilvántartásban; |
| --- | --- |

—

hogy minden napirend, valamint a Tanács és az előkészítő testületek eljárásainak eredményei egyértelmű hivatkozást tartalmazzanak a háttérdokumentumokra, és ezeket (köztük a belső munkadokumentumokat) kellő időben rögzítsék és közzétegyék a tanácsi nyilvántartásban;

| — | hogy világos és átlátható módon tegyék a polgárok számára egyértelművé szervezeti felépítésüket a belső egységek hatásköreinek, a belső munkafolyamatoknak és a hatáskörükbe tartozó dokumentumok várható határidejének, valamint annak a részlegnek a megjelölésével, amelyhez a polgárok fordulhatnak segítségért, tájékoztatásért vagy közigazgatási jogorvoslatért; |
| --- | --- |

—

hogy világos és átlátható módon tegyék a polgárok számára egyértelművé szervezeti felépítésüket a belső egységek hatásköreinek, a belső munkafolyamatoknak és a hatáskörükbe tartozó dokumentumok várható határidejének, valamint annak a részlegnek a megjelölésével, amelyhez a polgárok fordulhatnak segítségért, tájékoztatásért vagy közigazgatási jogorvoslatért;

| — | hogy valamennyi jogalkotási javaslatot a nyilvánosság számára is elérhető hatásvizsgálat kísérjen; |
| --- | --- |

—

hogy valamennyi jogalkotási javaslatot a nyilvánosság számára is elérhető hatásvizsgálat kísérjen;

| 12. | felhívja az uniós intézményeket az átláthatóság javításának biztosítására a komitológiai eljárással és az együttdöntési eljárásban az uniós intézmények között az első olvasat során létrejött megállapodások (az úgynevezett háromoldalú megbeszélések) összefüggésben, valamint arra, hogy a jogalkotási eljárások során biztosítsák az intézményközi megállapodások teljes mértékű összhangját a nyilvánosság, az átláthatóság és a nyitottság követelményével, amelyek magukban foglalnak egy parlamenti közgyűlést, amelynek jogszabályban foglalt kötelezettsége, hogy nyilvános üléseket tartson és közzétegye a megvizsgált dokumentumokat; |
| --- | --- |

12.

felhívja az uniós intézményeket az átláthatóság javításának biztosítására a komitológiai eljárással és az együttdöntési eljárásban az uniós intézmények között az első olvasat során létrejött megállapodások (az úgynevezett háromoldalú megbeszélések) összefüggésben, valamint arra, hogy a jogalkotási eljárások során biztosítsák az intézményközi megállapodások teljes mértékű összhangját a nyilvánosság, az átláthatóság és a nyitottság követelményével, amelyek magukban foglalnak egy parlamenti közgyűlést, amelynek jogszabályban foglalt kötelezettsége, hogy nyilvános üléseket tartson és közzétegye a megvizsgált dokumentumokat;

| 13. | hangsúlyozza azt a tényt, hogy az átruházott jogalkotás jelenlegi eljárásait (az ún. „komitológiai aktusokat”) – amelyek az uniós intézmények által minden évben elfogadott kötelező erejű jogi aktusok kilenctizedét teszik ki – felül kell vizsgálni és oly módon kell alkalmazni, hogy a demokratikus elvek és az átláthatóság biztosítva legyenek; hangsúlyozza azt a tényt, hogy a komitológiai bizottságok tagjainak nevét, az eljárásokat és a szavazást nyilvánosságra kell hozni, továbbá hogy a nemzeti és európai parlamenti képviselők, valamint a polgárok számára közvetlen hozzáférést kell biztosítani a komitológiai nyilvántartásban szereplő dokumentumokhoz, amint azokat megküldik a komitológiai bizottságok tagjainak (ahogy azt Barnier volt biztos 2001-ben megígérte); úgy véli, hogy a megerősített átláthatóság különösen a rendeletre irányuló tervezetekre alkalmazandó, és a Parlamentnek az ilyen javaslatok kezelését a lehető legnyitottabb és legátláthatóbb módon kell megszerveznie, elkerülve ezáltal az olyan átláthatatlan helyzeteket, amelyek a folyadékokkal és testszkennerekkel kapcsolatosan a repülésbiztonságra vonatkozó rendeletek esetében felmerültek; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza azt a tényt, hogy az átruházott jogalkotás jelenlegi eljárásait (az ún. „komitológiai aktusokat”) – amelyek az uniós intézmények által minden évben elfogadott kötelező erejű jogi aktusok kilenctizedét teszik ki – felül kell vizsgálni és oly módon kell alkalmazni, hogy a demokratikus elvek és az átláthatóság biztosítva legyenek; hangsúlyozza azt a tényt, hogy a komitológiai bizottságok tagjainak nevét, az eljárásokat és a szavazást nyilvánosságra kell hozni, továbbá hogy a nemzeti és európai parlamenti képviselők, valamint a polgárok számára közvetlen hozzáférést kell biztosítani a komitológiai nyilvántartásban szereplő dokumentumokhoz, amint azokat megküldik a komitológiai bizottságok tagjainak (ahogy azt Barnier volt biztos 2001-ben megígérte); úgy véli, hogy a megerősített átláthatóság különösen a rendeletre irányuló tervezetekre alkalmazandó, és a Parlamentnek az ilyen javaslatok kezelését a lehető legnyitottabb és legátláthatóbb módon kell megszerveznie, elkerülve ezáltal az olyan átláthatatlan helyzeteket, amelyek a folyadékokkal és testszkennerekkel kapcsolatosan a repülésbiztonságra vonatkozó rendeletek esetében felmerültek;

| 14. | úgy véli, hogy az intézmények közötti lojális együttműködés elve magában foglalja az uniós intézmények azon kötelezettségét, hogy többek között amennyiben jogalkotási aktusokon vagy nemzetközi egyezményeken dolgoznak (például az EU és az USA közötti bel- és igazságügyi együttműködés, az utas-nyilvántartási adatok és az adatvédelem területén) vagy a kinevezési eljárások (például az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége igazgatójának kinevezése) során megosszanak minden fontos, akár minősített vagy bizalmas érintett dokumentumot és információt, valamint hogy a jelenlegi gyakorlaton sürgősen javítani kellene; |
| --- | --- |

14.

úgy véli, hogy az intézmények közötti lojális együttműködés elve magában foglalja az uniós intézmények azon kötelezettségét, hogy többek között amennyiben jogalkotási aktusokon vagy nemzetközi egyezményeken dolgoznak (például az EU és az USA közötti bel- és igazságügyi együttműködés, az utas-nyilvántartási adatok és az adatvédelem területén) vagy a kinevezési eljárások (például az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége igazgatójának kinevezése) során megosszanak minden fontos, akár minősített vagy bizalmas érintett dokumentumot és információt, valamint hogy a jelenlegi gyakorlaton sürgősen javítani kellene;

| 15. | elismerését fejezi ki az európai ombudsmannak az uniós intézmények átláthatóságának növelése érdekében végzett munkájáért, és osztja az európai adatvédelmi biztossal közös álláspontját az adatvédelem, illetve a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK rendeletben (17) és az 1049/2001/EK rendeletben szabályozott, magánélethez való jog közötti egyensúly tekintetében; felkéri az európai ombudsmant, hogy készítsen jelentést a dokumentumokhoz való hozzáférésről az újonnan megválasztott Parlament részére, amely foglalkozik az ebben az állásfoglalásban felmerült kérdésekkel; |
| --- | --- |

15.

elismerését fejezi ki az európai ombudsmannak az uniós intézmények átláthatóságának növelése érdekében végzett munkájáért, és osztja az európai adatvédelmi biztossal közös álláspontját az adatvédelem, illetve a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK rendeletben (17) és az 1049/2001/EK rendeletben szabályozott, magánélethez való jog közötti egyensúly tekintetében; felkéri az európai ombudsmant, hogy készítsen jelentést a dokumentumokhoz való hozzáférésről az újonnan megválasztott Parlament részére, amely foglalkozik az ebben az állásfoglalásban felmerült kérdésekkel;

| 16. | felhívja az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy mozdítsák elő az Európai Unió alapjogi chartájának 41. cikkében, az Európai Bíróság ítélkezési gyakorlatában, az európai ombudsman ajánlásaiban és a tagállamok legjobb gyakorlataiban megfogalmazott elveken alapuló közös, átlátható igazgatási kultúrát; úgy véli, hogy – amint az az adatvédelmi tisztviselők esetében már megvalósult – az uniós intézmények valamennyi főigazgatóságának biztosítania kellene, hogy a dokumentumokat a helyes adminisztráció elveivel, a 1049/2001/EK rendelettel és az adott uniós intézmény eljárási szabályzatával összhangban terjesszék elő, vegyék nyilvántartásba, titkosítsák, oldják fel a titkosítást és terjesszék; |
| --- | --- |

16.

felhívja az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy mozdítsák elő az Európai Unió alapjogi chartájának 41. cikkében, az Európai Bíróság ítélkezési gyakorlatában, az európai ombudsman ajánlásaiban és a tagállamok legjobb gyakorlataiban megfogalmazott elveken alapuló közös, átlátható igazgatási kultúrát; úgy véli, hogy – amint az az adatvédelmi tisztviselők esetében már megvalósult – az uniós intézmények valamennyi főigazgatóságának biztosítania kellene, hogy a dokumentumokat a helyes adminisztráció elveivel, a 1049/2001/EK rendelettel és az adott uniós intézmény eljárási szabályzatával összhangban terjesszék elő, vegyék nyilvántartásba, titkosítsák, oldják fel a titkosítást és terjesszék;

| 17. | felhív arra, hogy 2009-ben az európai választások alkalmából indítsák útjára az átláthatóság európai évét, illetve mozdítsanak elő európai átláthatósági kampányt annak érdekében, hogy a polgárok tájékozódjanak az uniós dokumentumokhoz való hozzáféréshez fűződő jogaikról, valamint a nyilvánosságról, nyitottságról és átláthatóságról szóló uniós és tagállami előírásokról; |
| --- | --- |

17.

felhív arra, hogy 2009-ben az európai választások alkalmából indítsák útjára az átláthatóság európai évét, illetve mozdítsanak elő európai átláthatósági kampányt annak érdekében, hogy a polgárok tájékozódjanak az uniós dokumentumokhoz való hozzáféréshez fűződő jogaikról, valamint a nyilvánosságról, nyitottságról és átláthatóságról szóló uniós és tagállami előírásokról;

| 18. | úgy véli, hogy a tagállamoknak az uniós jogszabályok nemzeti jogszabályokba való átültetésekor tükrözniük kell az uniós szintű átláthatóságot, és felhívja a nemzeti parlamenteket, valamint az Európai Unió közösségi és európai ügyekkel foglalkozó parlamenti bizottságainak konferenciáját, hogy vizsgálják meg ezen állásfoglalás javaslatait és mozdítsák elő a parlamentek és parlamenti képviselők tevékenységeinek uniós nyilvántartását, amely az EU, az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek közötti, az e-parlamenti és e-kormányzati átláthatóság legjobb gyakorlataiból is merítő kölcsönös együttműködés és konzultáció biztosítását és fokozását szolgálhatja; |
| --- | --- |

18.

úgy véli, hogy a tagállamoknak az uniós jogszabályok nemzeti jogszabályokba való átültetésekor tükrözniük kell az uniós szintű átláthatóságot, és felhívja a nemzeti parlamenteket, valamint az Európai Unió közösségi és európai ügyekkel foglalkozó parlamenti bizottságainak konferenciáját, hogy vizsgálják meg ezen állásfoglalás javaslatait és mozdítsák elő a parlamentek és parlamenti képviselők tevékenységeinek uniós nyilvántartását, amely az EU, az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek közötti, az e-parlamenti és e-kormányzati átláthatóság legjobb gyakorlataiból is merítő kölcsönös együttműködés és konzultáció biztosítását és fokozását szolgálhatja;

| 19. | tudomásul veszi az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlése 270(2008) sz. véleményében a hivatalos dokumentumokhoz való hozzáférésről szóló Európa tanácsi egyezménytervezettel kapcsolatban kifejtett aggodalmakat, és felhívja a tagállamokat, hogy legalább a Közgyűlés tagjai által benyújtott módosításokat foglalják bele az egyezménytervezetbe; |
| --- | --- |

19.

tudomásul veszi az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlése 270(2008) sz. véleményében a hivatalos dokumentumokhoz való hozzáférésről szóló Európa tanácsi egyezménytervezettel kapcsolatban kifejtett aggodalmakat, és felhívja a tagállamokat, hogy legalább a Közgyűlés tagjai által benyújtott módosításokat foglalják bele az egyezménytervezetbe;

| 20. | felhívja a 1049/2001/EK rendeletet a dokumentumaik tekintetében továbbra sem alkalmazó két intézményt, vagyis az Európai Tanácsot és az Európai Bíróságot – az utóbbit csak annyiban, amennyiben ez adminisztratív feladatait érinti –, hogy mérlegeljék a helyzetet és annak megoldása érdekében tegyék meg a megfelelő lépéseket; |
| --- | --- |

20.

felhívja a 1049/2001/EK rendeletet a dokumentumaik tekintetében továbbra sem alkalmazó két intézményt, vagyis az Európai Tanácsot és az Európai Bíróságot – az utóbbit csak annyiban, amennyiben ez adminisztratív feladatait érinti –, hogy mérlegeljék a helyzetet és annak megoldása érdekében tegyék meg a megfelelő lépéseket;

| 21. | felhívja az uniós intézményeket, hogy az 1049/2001/EK rendelet jelenleg javasolt felülvizsgálata alapján dolgozzanak ki ambiciózus, az információ szabadságáról szóló európai jogszabályt; |
| --- | --- |

21.

felhívja az uniós intézményeket, hogy az 1049/2001/EK rendelet jelenleg javasolt felülvizsgálata alapján dolgozzanak ki ambiciózus, az információ szabadságáról szóló európai jogszabályt;

| 22. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az európai ombudsmannak, az európai adatvédelmi biztosnak és az Európa Tanácsnak. |
| --- | --- |

22.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az európai ombudsmannak, az európai adatvédelmi biztosnak és az Európa Tanácsnak.

---

(1)  HL L 145., 2001.5.31., 43. o.

(2)  HL L 243., 2003.9.27., 1. o.

(3)  HL C 298., 2002.11.30., 1. o.

(4)  A Turco ügyben hozott európai bírósági ítélet 68. bekezdése.

(5)  A kivétel alá tartozó dokumentumok (például a „jogi vélemények”) tartalmát meg kell vizsgálni annak kiértékelésére, hogy mely részeire vonatkozik a kivétel; a közzétételhez kapcsolódó kockázatoknak „ésszerűen előre láthatónak és nem csupán elméletinek” kell lenniük; az egyensúly az ilyen kockázatok és a „dokumentum hozzáférhetővé tételéhez fűződő közérdek között, tekintettel azokra az előnyökre, amelyek ... a nagyobb nyitottságból származnak, vagyis hogy a polgárok még inkább részt vehetnek a döntéshozatali eljárásban, valamint biztosítva van a polgárok számára a közigazgatás nagyobb legitimációja, hatékonysága és felelőssége a demokratikus rendszerben”.

(6)  Mivel „annak lehetősége ugyanis, hogy az állampolgárok megismerjék a jogalkotási tevékenységek alapjait, a demokratikus jogaik tényleges gyakorlásának feltételét képezi”. (a Turco ügyben hozott ítélet 46. pontja) és mivel az 1049/2001/EK rendeletben kiemelt „nyomós közérdeket képez az a körülmény, ha a ... dokumentumok közzététele növelheti az átláthatóságot és a jogalkotási folyamat nyitottságát, valamint megerősítheti az európai polgárok azon demokratikus jogát, hogy ellenőrizzék mindazon információkat, amelyek valamely jogalkotási aktus alapjául szolgáltak” (a Turco ügyben hozott ítélet 67. pontja).

(7)  A Turco ügyben hozott európai bírósági ítélet 59. bekezdése.

(8)  A Turco ügyben hozott európai bírósági ítélet 69. bekezdése.

(9)  A Turco ügyben hozott európai bírósági ítélet 70. bekezdése.

(10)  HL L 43., 1983.2.15., 1. o.

(11)  Mint például: hány napig volt jelen egy európai parlamenti képviselő a parlamentben, hol írt alá, hol és hogyan szavazott, a név szerinti szavazások során a plenáris és a bizottsági üléseken; milyen intézményi szervek ülésén vett részt, például plenáris és/vagy bizottsági és/vagy küldöttségi üléseken stb.; az adatokat olyan keresési kritériumok alapján is rendelkezésre kell bocsátani, mint például a képviselő neve / plenáris / bizottsági/ küldöttségi ülés / szavazatok / jelenlét / nap / hónap / jogalkotási ciklus stb., és ezen honlapra mutató linket kell biztosítani a képviselők honlapjain és más érintett honlapokon; A képviselők honlapjainak tartalmaznia kell ezt az információt, valamint többek között az asszisztensek nevét, a véleményeket, valamint a jelentésekre vagy egyéb jogalkotási aktusokra vonatkozó bizottsági vagy plenáris üléseken előterjesztett módosításokat, a szavazások magyarázatait, az audio-vizuális felszólalásokat, az aláírt írásbeli nyilatkozatokat, beleértve valamennyi aláíró nevét stb.

(12)  A bizottsági eljárások és dokumentumok, mint például az első jelentések és a módosítások, más bizottságok véleményei, a jogi szolgálat véleményei, a plenáris ülésen előterjesztett módosítások, név szerinti szavazások, intézményközi, különösen a jogalkotáshoz kapcsolódó levelek bizottsági és plenáris szinten stb.

(13)  Az európai ombudsmannak az Európai Parlamenthez intézett ajánlástervezete a 3643/2005/(GK)WP panaszbeadványról.

(14)  Jelenleg nem ez a helyzet, mivel a Bizottság, a Parlament és a Tanács eltérő gyakorlatot követ.

(15)  HL L 345., 2003.12.31., 90. o.

(16)  Mint például az eredeti javaslat, az ülések jegyzőkönyvei, jelentések, módosítások, szavazások, a szavazások eredményei, viták, hatályos szövegek, tagállami végrehajtás, értékelési jelentések stb.

(17)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

---

2009. január 15., csütörtök

| 24.2.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 46/87 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 46/87

---

Az afganisztáni uniós források költségvetési ellenőrzése

P6_TA(2009)0023

Az Európai Parlament 2009. január 15-i állásfoglalása az Afganisztánban felhasznált uniós források költségvetési ellenőrzéséről (2008/2152(INI))

(2010/C 46 E/12)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Afganisztánról elfogadott korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2008. július 8-i állásfoglalásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afganisztánról elfogadott korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2008. július 8-i állásfoglalásra (1),

| — | tekintettel a 2001-es bonni, a 2002-es tokiói és a 2004-es berlini konferenciára, melyek során az Egyesült Nemzetek Szervezete, az Európai Unió és a nemzetközi közösség Afganisztán részére összesen több mint 8 000 000 000 euró összegű nemzetközi segély folyósítására kötelezte el magát; továbbá tekintettel a 2006-os londoni konferenciára, melynek során az „afganisztáni egyezmény” aláírásra került, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2001-es bonni, a 2002-es tokiói és a 2004-es berlini konferenciára, melyek során az Egyesült Nemzetek Szervezete, az Európai Unió és a nemzetközi közösség Afganisztán részére összesen több mint 8 000 000 000 euró összegű nemzetközi segély folyósítására kötelezte el magát; továbbá tekintettel a 2006-os londoni konferenciára, melynek során az „afganisztáni egyezmény” aláírásra került,

| — | tekintettel az afgán kormány által 2008 elején elfogadott nemzeti fejlesztési stratégiára, amely egyúttal Afganisztán szegénység visszaszorítására irányuló stratégiája, |
| --- | --- |

—

tekintettel az afgán kormány által 2008 elején elfogadott nemzeti fejlesztési stratégiára, amely egyúttal Afganisztán szegénység visszaszorítására irányuló stratégiája,

| — | tekintettel a 2008. június 12-i párizsi konferenciára, melynek során az adományozó országok több mint 21 000 000 000 USD összegű segélyre tettek ígéretet Afganisztánnak, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2008. június 12-i párizsi konferenciára, melynek során az adományozó országok több mint 21 000 000 000 USD összegű segélyre tettek ígéretet Afganisztánnak,

| — | tekintettel az említett párizsi konferencián tett, az afganisztáni segélyek hatékonyságára vonatkozó uniós kötelezettségvállalásra, valamint az EU 2007-ben elfogadott magatartási kódexére a komplementaritásról és a munkamegosztásról a fejlesztési politikában, |
| --- | --- |

—

tekintettel az említett párizsi konferencián tett, az afganisztáni segélyek hatékonyságára vonatkozó uniós kötelezettségvállalásra, valamint az EU 2007-ben elfogadott magatartási kódexére a komplementaritásról és a munkamegosztásról a fejlesztési politikában,

| — | tekintettel az Európai Unió 2006-os pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről (III. szakasz – Bizottság) szóló határozat (2) szerves részét képező megjegyzéseket tartalmazó 2008. április 22-i állásfoglalásra, és különösen annak 181 – 200. bekezdésére (külső fellépések, humanitárius segély és fejlesztés), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2006-os pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről (III. szakasz – Bizottság) szóló határozat (2) szerves részét képező megjegyzéseket tartalmazó 2008. április 22-i állásfoglalásra, és különösen annak 181 – 200. bekezdésére (külső fellépések, humanitárius segély és fejlesztés),

| — | tekintettel a Bizottság által a Parlamenttel egyetértésben elfogadott 2003-2006-os országstratégiai dokumentumra, amely külön hangsúly helyezett a stabilitásra és a szegénység csökkentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által a Parlamenttel egyetértésben elfogadott 2003-2006-os országstratégiai dokumentumra, amely külön hangsúly helyezett a stabilitásra és a szegénység csökkentésére,

| — | tekintettel a 2007-2013-as országstratégiai dokumentumra és a 2007-2010-es többéves indikatív programra, amelyet a Bizottság a Parlamenttel egyetértésben fogadott el, és utóbbi úgy rendelkezett, hogy az Afgán Köztársaság a 2007-2010-es költségvetési évben 610 000 000 euróban részesül, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2007-2013-as országstratégiai dokumentumra és a 2007-2010-es többéves indikatív programra, amelyet a Bizottság a Parlamenttel egyetértésben fogadott el, és utóbbi úgy rendelkezett, hogy az Afgán Köztársaság a 2007-2010-es költségvetési évben 610 000 000 euróban részesül,

| — | tekintettel a közösségi és nemzetközi támogatás végrehajtási feltételeinek kivizsgálása céljából 2008. április 26. és május 1. között Afganisztánba látogató küldöttség megbízatására, valamint a küldetésről szóló jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a közösségi és nemzetközi támogatás végrehajtási feltételeinek kivizsgálása céljából 2008. április 26. és május 1. között Afganisztánba látogató küldöttség megbízatására, valamint a küldetésről szóló jelentésre,

| — | tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 2002. június 25-i, 1605/2002/EK (3), Euratom tanácsi rendeletre, különösen annak 53. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 2002. június 25-i, 1605/2002/EK (3), Euratom tanácsi rendeletre, különösen annak 53. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés a Számvevőszékre vonatkozó 285–287. cikkeire, valamint ugyanezen szerződés pénzügyi rendelkezéseket tartalmazó 310 – 325. cikkeire, amelyek az Európai Unióról szóló szerződést és az Európai Közösség létrehozásáról szóló szerződést módosító Lisszaboni Szerződés ratifikációs folyamatának lezárulta után lépnek hatályba, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés a Számvevőszékre vonatkozó 285–287. cikkeire, valamint ugyanezen szerződés pénzügyi rendelkezéseket tartalmazó 310 – 325. cikkeire, amelyek az Európai Unióról szóló szerződést és az Európai Közösség létrehozásáról szóló szerződést módosító Lisszaboni Szerződés ratifikációs folyamatának lezárulta után lépnek hatályba,

| — | tekintettel az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló 1999. május 25-i, 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló 1999. május 25-i, 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4),

| — | tekintettel 2000 szeptember 8-án elfogadott és a 189 ország által aláírt millenniumi nyilatkozatban megállapított millenniumi fejlesztési célokra (MFC), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2000 szeptember 8-án elfogadott és a 189 ország által aláírt millenniumi nyilatkozatban megállapított millenniumi fejlesztési célokra (MFC),

| — | tekintettel a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének (fejlesztési együttműködési eszköz) létrehozásáról szóló, 2006. december 18-i 1905/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének (fejlesztési együttműködési eszköz) létrehozásáról szóló, 2006. december 18-i 1905/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére, valamint a Külügyi Bizottság, a Fejlesztési Bizottság és a Költségvetési Bizottság véleményére (A6-0488/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére, valamint a Külügyi Bizottság, a Fejlesztési Bizottság és a Költségvetési Bizottság véleményére (A6-0488/2008),

| A. | mivel Afganisztánban több évtizede gyakorlatilag folyamatos konfliktusok és háborúk pusztítanak, és a kábítószer-kereskedelmen illetve a közigazgatás minden szintjét járványszerűen átszövő korrupción túlmenően a központi kormánynak fennállása óta krónikus strukturális fejletlenséggel, kapacitás-, szakember- és eszközhiánnyal kell szembenéznie, miközben az állam bevételei az összes költség alig 30%-át fedezik, |
| --- | --- |

A.

mivel Afganisztánban több évtizede gyakorlatilag folyamatos konfliktusok és háborúk pusztítanak, és a kábítószer-kereskedelmen illetve a közigazgatás minden szintjét járványszerűen átszövő korrupción túlmenően a központi kormánynak fennállása óta krónikus strukturális fejletlenséggel, kapacitás-, szakember- és eszközhiánnyal kell szembenéznie, miközben az állam bevételei az összes költség alig 30%-át fedezik,

| B. | mivel Afganisztán súlyos helyzete a közigazgatás gyors javítását igényli, egy erősebb állam kialakítása révén, amely képes a népességnek garantálni a biztonságot és a jogállamiságot, valamint megteremteni az ország tartós fejlődéséhez szükséges feltételeket, |
| --- | --- |

B.

mivel Afganisztán súlyos helyzete a közigazgatás gyors javítását igényli, egy erősebb állam kialakítása révén, amely képes a népességnek garantálni a biztonságot és a jogállamiságot, valamint megteremteni az ország tartós fejlődéséhez szükséges feltételeket,

| C. | mivel a globális gazdasági lassulás jelenlegi viszonyai között különösen fontos az EU fejlesztési együttműködési finanszírozásának hatékony ellenőrzése, |
| --- | --- |

C.

mivel a globális gazdasági lassulás jelenlegi viszonyai között különösen fontos az EU fejlesztési együttműködési finanszírozásának hatékony ellenőrzése,

| D. | mivel a fejlesztési együttműködési eszközről szóló rendelet 25. cikke (1) bekezdésének b) pontja meghatározza a partnerországok számára nyújtott költségvetési támogatások feltételeit, |
| --- | --- |

D.

mivel a fejlesztési együttműködési eszközről szóló rendelet 25. cikke (1) bekezdésének b) pontja meghatározza a partnerországok számára nyújtott költségvetési támogatások feltételeit,

| E. | mivel az elszámoltathatóság, az átláthatóság, valamint az eredmény-szemléletű igazgatás számos nemzetközi egyezmény, így a támogatás-hatékonyságról szóló párizsi nyilatkozat szerint a fejlesztési együttműködés fő vezérelvei közé tartozik, |
| --- | --- |

E.

mivel az elszámoltathatóság, az átláthatóság, valamint az eredmény-szemléletű igazgatás számos nemzetközi egyezmény, így a támogatás-hatékonyságról szóló párizsi nyilatkozat szerint a fejlesztési együttműködés fő vezérelvei közé tartozik,

| F. | mivel Afganisztánban a közpénzek 90%-a nemzetközi támogatásból származik, ami a rászorultság és függés magas szintjét mutatja az országban, |
| --- | --- |

F.

mivel Afganisztánban a közpénzek 90%-a nemzetközi támogatásból származik, ami a rászorultság és függés magas szintjét mutatja az országban,

Az Európai Unió támogatásának elosztása

| 1. | megjegyzi, hogy az Unió az egyik legfőbb támogató az Afganisztánnak nyújtott fejlesztési segélyek és humanitárius segítségnyújtás tekintetében; emlékeztet arra, hogy a Bizottság, amely 2002 óta Kabulban delegációt tart fenn, 2002 és 2007 között összesen 1 400 000 000 euró összegű támogatást nyújtott (beleértve a 174 000 000 euró humanitárius segélyt), és a régióban eddig 1 150 000 000 euró került kifizetésre, ami rendkívül magas, 81,5%-os kifizetési arányt jelent; |
| --- | --- |

1.

megjegyzi, hogy az Unió az egyik legfőbb támogató az Afganisztánnak nyújtott fejlesztési segélyek és humanitárius segítségnyújtás tekintetében; emlékeztet arra, hogy a Bizottság, amely 2002 óta Kabulban delegációt tart fenn, 2002 és 2007 között összesen 1 400 000 000 euró összegű támogatást nyújtott (beleértve a 174 000 000 euró humanitárius segélyt), és a régióban eddig 1 150 000 000 euró került kifizetésre, ami rendkívül magas, 81,5%-os kifizetési arányt jelent;

| 2. | tudomásul veszi, hogy az Uniós támogatás lehet közvetett és közvetlen támogatás is, illetve hogy 2002 és 2007 között a teljes közösségi támogatás (970 000 000 euró) 70%-át kitevő közvetlen közösségi támogatást a Bizottság szolgálatai folyósították az afgán állammal kötött finanszírozási egyezmények, a szolgáltatókkal, beszállítókkal és kivitelezőkkel kötött szerződések, illetve a nemzetközi szervezetekkel és európai vagy helyi nem kormányzati szervezetekkel kötött támogatási szerződések formájában; továbbá hogy a közvetett támogatást döntő részben az Egyesült Nemzetek Szervezete (a források 13%-a) és a Világbank (a források 17%-a) kezeli; |
| --- | --- |

2.

tudomásul veszi, hogy az Uniós támogatás lehet közvetett és közvetlen támogatás is, illetve hogy 2002 és 2007 között a teljes közösségi támogatás (970 000 000 euró) 70%-át kitevő közvetlen közösségi támogatást a Bizottság szolgálatai folyósították az afgán állammal kötött finanszírozási egyezmények, a szolgáltatókkal, beszállítókkal és kivitelezőkkel kötött szerződések, illetve a nemzetközi szervezetekkel és európai vagy helyi nem kormányzati szervezetekkel kötött támogatási szerződések formájában; továbbá hogy a közvetett támogatást döntő részben az Egyesült Nemzetek Szervezete (a források 13%-a) és a Világbank (a források 17%-a) kezeli;

A támogatás kiemelt területei

| 3. | emlékeztet arra, hogy a Bizottság fenntartható fejlődéshez és a szegénység csökkentéséhez szükséges feltételek megteremtésére irányuló 2003-2006-os Afganisztánra vonatkozó országstratégiai dokumentuma a következő prioritásokra összpontosított: a közigazgatás reformja (212 000 000 euró), a kábítószercsempészet elleni küzdelem (95 000 000 euró), az élelmiszerbiztonság (203 000 000 euró), infrastruktúra (90 000 000 euró), egészségügy (50 000 000 euró), menekültügy (38 000 000 euró), aknamentesítés (47 200 000 euró), továbbá hogy a 2007 és 2013 közötti időszakra az országstratégiai dokumentum két hosszú távú kiemelt célra tesz javaslatot: a fenntartható fejlődésre és a szegénység elleni küzdelemre; |
| --- | --- |

3.

emlékeztet arra, hogy a Bizottság fenntartható fejlődéshez és a szegénység csökkentéséhez szükséges feltételek megteremtésére irányuló 2003-2006-os Afganisztánra vonatkozó országstratégiai dokumentuma a következő prioritásokra összpontosított: a közigazgatás reformja (212 000 000 euró), a kábítószercsempészet elleni küzdelem (95 000 000 euró), az élelmiszerbiztonság (203 000 000 euró), infrastruktúra (90 000 000 euró), egészségügy (50 000 000 euró), menekültügy (38 000 000 euró), aknamentesítés (47 200 000 euró), továbbá hogy a 2007 és 2013 közötti időszakra az országstratégiai dokumentum két hosszú távú kiemelt célra tesz javaslatot: a fenntartható fejlődésre és a szegénység elleni küzdelemre;

| 4. | tudomásul veszi, hogy a 2007 és 2013 közötti időszak e két kiemelt céljának megvalósítása érdekében a támogatások a kormányzásra, a vidékfejlesztésre és az egészségügyre összpontosítanak, ezen kívül további cselekvési területek kerültek a szociális védelem, a regionális együttműködés és az aknamentesítés; |
| --- | --- |

4.

tudomásul veszi, hogy a 2007 és 2013 közötti időszak e két kiemelt céljának megvalósítása érdekében a támogatások a kormányzásra, a vidékfejlesztésre és az egészségügyre összpontosítanak, ezen kívül további cselekvési területek kerültek a szociális védelem, a regionális együttműködés és az aknamentesítés;

| 5. | emlékeztet arra, hogy a nemek közötti egyenlőség és a nők jogai alapvető fontosságú kérdések mind az afgán kormány nemzeti fejlesztési stratégiájában, mind pedig a 2007–2013-as országstratégiai dokumentumban, amely szerint a nemi szempontok a három központi területre vonatkozó tervezés szerves részét fogják képezni; |
| --- | --- |

5.

emlékeztet arra, hogy a nemek közötti egyenlőség és a nők jogai alapvető fontosságú kérdések mind az afgán kormány nemzeti fejlesztési stratégiájában, mind pedig a 2007–2013-as országstratégiai dokumentumban, amely szerint a nemi szempontok a három központi területre vonatkozó tervezés szerves részét fogják képezni;

| 6. | az EU afganisztáni, hosszú távú kiemelt céljaira, azaz a fenntartható fejlődésre és a szegénység elleni küzdelemre kiosztott összegek növelése érdekében felhívja a Bizottságot, hogy a 2010-től 2013-ig tartó többéves indikatív program kidolgozása során rendezze át a közösségi pénzeszközök elosztását a három központi és három nem központi terület között, valamint fordítsa infrastruktúra-fejlesztésre és alternatív megélhetési forrásokra, amelyek hozzájárulnak a szegénység csökkentéséhez és elősegítik az átállást az ópiumalapú gazdaságról egy alternatív gazdasági és társadalmi rendszerre; ezért sürgeti a Bizottságot, hogy növelje az egészségügyi, oktatásra és infrastruktúrára fordítandó összegeket; emlékeztet továbbá az EU által a millenniumi fejlesztési célok elérésével kapcsolatban tett kötelezettségvállalásra; |
| --- | --- |

6.

az EU afganisztáni, hosszú távú kiemelt céljaira, azaz a fenntartható fejlődésre és a szegénység elleni küzdelemre kiosztott összegek növelése érdekében felhívja a Bizottságot, hogy a 2010-től 2013-ig tartó többéves indikatív program kidolgozása során rendezze át a közösségi pénzeszközök elosztását a három központi és három nem központi terület között, valamint fordítsa infrastruktúra-fejlesztésre és alternatív megélhetési forrásokra, amelyek hozzájárulnak a szegénység csökkentéséhez és elősegítik az átállást az ópiumalapú gazdaságról egy alternatív gazdasági és társadalmi rendszerre; ezért sürgeti a Bizottságot, hogy növelje az egészségügyi, oktatásra és infrastruktúrára fordítandó összegeket; emlékeztet továbbá az EU által a millenniumi fejlesztési célok elérésével kapcsolatban tett kötelezettségvállalásra;

Az Európai Uniós támogatások felhasználása - helyzetértékelés

| 7. | emlékeztet arra, hogy a Afganisztánba látogató küldöttség fenti megbeszélésén két fő nehézségforrást emeltek ki a nemzetközi segélyek elosztása tekintetében: Afganisztán csekély gazdasági és adminisztratív támogatásfelvevő kapacitását, illetve az adományozók és az afgán hatóságok közötti koordináció hiányát; |
| --- | --- |

7.

emlékeztet arra, hogy a Afganisztánba látogató küldöttség fenti megbeszélésén két fő nehézségforrást emeltek ki a nemzetközi segélyek elosztása tekintetében: Afganisztán csekély gazdasági és adminisztratív támogatásfelvevő kapacitását, illetve az adományozók és az afgán hatóságok közötti koordináció hiányát;

| 8. | úgy véli, hogy a koordináció hiánya a kormányzati struktúrák hiányosságaival illetve egy valódi kormányzati stratégia meglétének hiányával függ össze. úgy véli, hogy az afgán hatóságokat és a politikai döntéshozókat nem szabadna felmenteni az ország általános ügyeinek terén terhelő felelősségük alól, akár a stratégiai iránymutatások, akár a rájuk bízott rendkívül jelentős pénzügyi források tekintetében; megjegyzi, hogy az adományozók sokszínűsége és a részvételre irányuló törekvésük igen gyakran elszigetelt nemzeti stratégiákhoz, vagy a különböző nemzeti minisztériumok között átfedésekhez vezet; álláspontja szerint a koordináció hiánya nem csak a korrupciónak kedvez, de az ország újjáépítését is bizonyítottan hátráltatja; |
| --- | --- |

8.

úgy véli, hogy a koordináció hiánya a kormányzati struktúrák hiányosságaival illetve egy valódi kormányzati stratégia meglétének hiányával függ össze. úgy véli, hogy az afgán hatóságokat és a politikai döntéshozókat nem szabadna felmenteni az ország általános ügyeinek terén terhelő felelősségük alól, akár a stratégiai iránymutatások, akár a rájuk bízott rendkívül jelentős pénzügyi források tekintetében; megjegyzi, hogy az adományozók sokszínűsége és a részvételre irányuló törekvésük igen gyakran elszigetelt nemzeti stratégiákhoz, vagy a különböző nemzeti minisztériumok között átfedésekhez vezet; álláspontja szerint a koordináció hiánya nem csak a korrupciónak kedvez, de az ország újjáépítését is bizonyítottan hátráltatja;

| 9. | emlékeztet arra, hogy az Afgán Iszlám Köztársaság és a nemzetközi közösség között a 2006. évi londoni konferencia alkalmából megkötött együttműködési megállapodás (Afghanistan Compact) az újjáépítés és az állam kiépítésének kölcsönösen kötelező erejű keretrendszere Afganisztánban; |
| --- | --- |

9.

emlékeztet arra, hogy az Afgán Iszlám Köztársaság és a nemzetközi közösség között a 2006. évi londoni konferencia alkalmából megkötött együttműködési megállapodás (Afghanistan Compact) az újjáépítés és az állam kiépítésének kölcsönösen kötelező erejű keretrendszere Afganisztánban;

| 10. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az afgán központi igazgatás nem kielégítő módon kezeli a segítségnyújtási alapokat, és e segítségnyújtással való gazdálkodás terén nem megfelelő az átláthatóság; kiemelkedő fontosságúnak tartja, hogy a 2010-től 2013-ig tartó többéves indikatív program kellően figyelembe vegye a korrupció elleni küzdelem kézzelfogható eredményeit, és az uniós segítségnyújtást ennek megfelelően igazítsa ki; |
| --- | --- |

10.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az afgán központi igazgatás nem kielégítő módon kezeli a segítségnyújtási alapokat, és e segítségnyújtással való gazdálkodás terén nem megfelelő az átláthatóság; kiemelkedő fontosságúnak tartja, hogy a 2010-től 2013-ig tartó többéves indikatív program kellően figyelembe vegye a korrupció elleni küzdelem kézzelfogható eredményeit, és az uniós segítségnyújtást ennek megfelelően igazítsa ki;

| 11. | úgy véli, az afgán kormánynak kiemelten kellene kezelnie a jogállam kiépítését és a korrupció és kábítószer-kereskedelem elleni küzdelmet, véleménye szerint megfelelő közigazgatás nélkül nem valósulhat meg tartós fejlődés Afganisztánban; |
| --- | --- |

11.

úgy véli, az afgán kormánynak kiemelten kellene kezelnie a jogállam kiépítését és a korrupció és kábítószer-kereskedelem elleni küzdelmet, véleménye szerint megfelelő közigazgatás nélkül nem valósulhat meg tartós fejlődés Afganisztánban;

| 12. | megjegyzi ugyanakkor, hogy a strukturális gyengeségek ellenére a nemzetközi közösség és az afgán kormány közös erőfeszítéseinek köszönhetően sikerült javítani az afgán népesség életszínvonalát; |
| --- | --- |

12.

megjegyzi ugyanakkor, hogy a strukturális gyengeségek ellenére a nemzetközi közösség és az afgán kormány közös erőfeszítéseinek köszönhetően sikerült javítani az afgán népesség életszínvonalát;

| 13. | emlékeztet arra, hogy a küldöttség látogatásának eredményeként pozitívan értékelték a Bizottság révén folyósított EU-s támogatásokat; |
| --- | --- |

13.

emlékeztet arra, hogy a küldöttség látogatásának eredményeként pozitívan értékelték a Bizottság révén folyósított EU-s támogatásokat;

| 14. | véleménye szerint az egészségügyi ellátás, az oktatás és az infrastruktúrák (elsősorban az úthálózat) területén ígéretes eredményeket sikerült elérni a tálibok bukása óta, a gyermekhalandósági arány jelentősen csökkent (2001-ben 22%, 2006-ban 12,9%), az alapvető egészségügyi ellátáshoz közvetlenül hozzáférő afgánok aránya növekedett (2006-ban 65%, míg 2001-ben csak 9%), az oktatás terén tapasztalhatók az első pozitív fejlődési jelek és a nemek egyenlőségét előmozdító kezdeményezések; |
| --- | --- |

14.

véleménye szerint az egészségügyi ellátás, az oktatás és az infrastruktúrák (elsősorban az úthálózat) területén ígéretes eredményeket sikerült elérni a tálibok bukása óta, a gyermekhalandósági arány jelentősen csökkent (2001-ben 22%, 2006-ban 12,9%), az alapvető egészségügyi ellátáshoz közvetlenül hozzáférő afgánok aránya növekedett (2006-ban 65%, míg 2001-ben csak 9%), az oktatás terén tapasztalhatók az első pozitív fejlődési jelek és a nemek egyenlőségét előmozdító kezdeményezések;

| 15. | emlékeztet a nők által a Talibán rendszerben Afganisztánban elszenvedett különösen súlyos hátrányos megkülönböztetésre, és ennek következtében elítéli a nőket hátrányosan megkülönböztető minden jogi, kulturális vagy vallási módszert, amely kizárja őket a közösségi és politikai életből illetve elszigeteli őket mindennapi életük során; sürgeti a Bizottságot, hogy az országban zajló valamennyi fejlesztési tevékenységében küzdjön e gyakorlatok ellen; |
| --- | --- |

15.

emlékeztet a nők által a Talibán rendszerben Afganisztánban elszenvedett különösen súlyos hátrányos megkülönböztetésre, és ennek következtében elítéli a nőket hátrányosan megkülönböztető minden jogi, kulturális vagy vallási módszert, amely kizárja őket a közösségi és politikai életből illetve elszigeteli őket mindennapi életük során; sürgeti a Bizottságot, hogy az országban zajló valamennyi fejlesztési tevékenységében küzdjön e gyakorlatok ellen;

| 16. | hangsúlyozza a gyermekmunka, a gyermekkereskedelem és a gyermekekkel szembeni erőszak minden formája elleni küzdelemnek, valamint Afganisztánban a kiskorúak számára biztosított szociális védelem javításának fontosságát; felhív a gyermekek iskolába járását ösztönző programokra, beleértve a tandíjakat fedezését és az iskolai étkeztetési programokat; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza a gyermekmunka, a gyermekkereskedelem és a gyermekekkel szembeni erőszak minden formája elleni küzdelemnek, valamint Afganisztánban a kiskorúak számára biztosított szociális védelem javításának fontosságát; felhív a gyermekek iskolába járását ösztönző programokra, beleértve a tandíjakat fedezését és az iskolai étkeztetési programokat;

| 17. | kiemeli a Bizottság afgán parterei tekintetében tevékenységeinek tudatosítására irányuló erőfeszítéseit, de sajnálattal veszi tudomásul, hogy a szinte egyáltalán nem támogatják a Bizottságot a projektek azonosítására irányuló szándékában; |
| --- | --- |

17.

kiemeli a Bizottság afgán parterei tekintetében tevékenységeinek tudatosítására irányuló erőfeszítéseit, de sajnálattal veszi tudomásul, hogy a szinte egyáltalán nem támogatják a Bizottságot a projektek azonosítására irányuló szándékában;

| 18. | úgy véli, hogy az EU által a közös nemzetközi támogatási alapokon keresztül folyósított közösségi támogatásra vonatkozóan aláírt egyezményekben foglalt, a közvetlen és a közvetett közösségi támogatás ellenőrzési rendszerére vonatkozó jogi rendelkezések alapján a Bizottság elegendő jogi eszköztárral rendelkezik ahhoz, hogy megvédje az EU pénzügyi érdekeit Afganisztánban, azt várja a Bizottságtól, hogy készítsen jegyzéket a helyszínen tapasztalt szabálytalanságok típusairól; |
| --- | --- |

18.

úgy véli, hogy az EU által a közös nemzetközi támogatási alapokon keresztül folyósított közösségi támogatásra vonatkozóan aláírt egyezményekben foglalt, a közvetlen és a közvetett közösségi támogatás ellenőrzési rendszerére vonatkozó jogi rendelkezések alapján a Bizottság elegendő jogi eszköztárral rendelkezik ahhoz, hogy megvédje az EU pénzügyi érdekeit Afganisztánban, azt várja a Bizottságtól, hogy készítsen jegyzéket a helyszínen tapasztalt szabálytalanságok típusairól;

| 19. | megjegyzi, hogy ugyanezen rendelkezések alkalmazása alapján az Európai Számvevőszék is végezhet ellenőrzéseket az érintett nemzetközi szervezeteknél; |
| --- | --- |

19.

megjegyzi, hogy ugyanezen rendelkezések alkalmazása alapján az Európai Számvevőszék is végezhet ellenőrzéseket az érintett nemzetközi szervezeteknél;

| 20. | emlékeztet arra, hogy mind az Egyesült Nemzetek Szervezetének ügynökségei, mind a Világbank részletes– a Bizottság belső szervezetéhez hasonló – igazgatási szabályokkal rendelkeznek, amelyben külön szervek szakosodtak a pénzügyi irányításra, a belső auditra, a helyszíni ellenőrzésekre, a külső auditra, a piacok nyomon követésére és a csalás és a szabálytalanságok elleni küzdelemre; |
| --- | --- |

20.

emlékeztet arra, hogy mind az Egyesült Nemzetek Szervezetének ügynökségei, mind a Világbank részletes– a Bizottság belső szervezetéhez hasonló – igazgatási szabályokkal rendelkeznek, amelyben külön szervek szakosodtak a pénzügyi irányításra, a belső auditra, a helyszíni ellenőrzésekre, a külső auditra, a piacok nyomon követésére és a csalás és a szabálytalanságok elleni küzdelemre;

| 21. | üdvözli – más nemzetközi szervezetek között – az ENSZ és az EU intézményei közötti együttműködés közelmúltbeli javulását a fejlesztési együttműködés finanszírozásának figyelemmel kísérését illetően; felhív a javulás folyamat további támogatására közeljövőben; |
| --- | --- |

21.

üdvözli – más nemzetközi szervezetek között – az ENSZ és az EU intézményei közötti együttműködés közelmúltbeli javulását a fejlesztési együttműködés finanszírozásának figyelemmel kísérését illetően; felhív a javulás folyamat további támogatására közeljövőben;

| 22. | hangsúlyozza, hogy az EU fejlesztési együttműködése végrehajtásának alaposabb figyelemmel kísérésére van szükség; felhívja az ENSZ-et és az uniós pénzeszközöket kezelő más nemzetközi szervezeteket, hogy maradéktalanul működjenek együtt az Európai Számvevőszékkel és az Európai Csalás Elleni Hivatallal (OLAF), illetve az ENSZ közös vizsgálóegységével; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy az EU fejlesztési együttműködése végrehajtásának alaposabb figyelemmel kísérésére van szükség; felhívja az ENSZ-et és az uniós pénzeszközöket kezelő más nemzetközi szervezeteket, hogy maradéktalanul működjenek együtt az Európai Számvevőszékkel és az Európai Csalás Elleni Hivatallal (OLAF), illetve az ENSZ közös vizsgálóegységével;

| 23. | támogatja a Bizottságnak az Afganisztán segítése érdekében tett erőfeszítéseit, és üdvözli az ország iránti hosszú távú elkötelezettségét; fenntartja, hogy a Bizottságnak szorosabban kell együttműködnie az ENSZ-szel és a Világbankkal, többek között a Bizottsággal, a Számvevőszékkel, az OLAF-fal és az illetékes ENSZ-ügynökségekkel összefogva a vagyonkezelői alapokhoz való bizottsági hozzájárulás átlátható kezelésének biztosítása érdekében; sürgeti a Bizottságot, hogy megfelelő módon tájékoztassa a Parlamentet; |
| --- | --- |

23.

támogatja a Bizottságnak az Afganisztán segítése érdekében tett erőfeszítéseit, és üdvözli az ország iránti hosszú távú elkötelezettségét; fenntartja, hogy a Bizottságnak szorosabban kell együttműködnie az ENSZ-szel és a Világbankkal, többek között a Bizottsággal, a Számvevőszékkel, az OLAF-fal és az illetékes ENSZ-ügynökségekkel összefogva a vagyonkezelői alapokhoz való bizottsági hozzájárulás átlátható kezelésének biztosítása érdekében; sürgeti a Bizottságot, hogy megfelelő módon tájékoztassa a Parlamentet;

| 24. | hangsúlyozza, hogy az ENSZ afganisztáni segítségnyújtó missziójának vezetése alatt javítani kell az adományozók együttműködését Afganisztánban, és úgy véli, hogy a Bizottságnak meg kellene erősítenie a segítségnyújtás tagállamok közötti koordinációját annak érdekében, hogy javuljon az Európai Unió által nyújtott támogatás hatékonysága és átláthatósága; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy az ENSZ afganisztáni segítségnyújtó missziójának vezetése alatt javítani kell az adományozók együttműködését Afganisztánban, és úgy véli, hogy a Bizottságnak meg kellene erősítenie a segítségnyújtás tagállamok közötti koordinációját annak érdekében, hogy javuljon az Európai Unió által nyújtott támogatás hatékonysága és átláthatósága;

Ajánlások

A nemzetközi segélyek koordinációja és láthatósága

| 25. | úgy véli, hogy további erőfeszítéseket kell tenni a nemzetközi segítségnyújtás területén az afgán nemzeti fejlesztési stratégia végrehajtásának támogatása, valamint az afgánok által meghatározott fejlesztési prioritások végrehajtása terén a megfelelőbb koordináció és hatékonyabb módszerek fokozatos bevezetése érdekében; szorgalmazza, hogy a kabuli hatóságok kapjanak jelentősebb szerepet a korrupció elleni küzdelem területén a fejlesztési projektek végrehajtása során, többek között a pénzügyi közigazgatás javítása és az ellenőrök képzése révén, különös tekintettel a szakminisztériumokra és a helyi szintre; |
| --- | --- |

25.

úgy véli, hogy további erőfeszítéseket kell tenni a nemzetközi segítségnyújtás területén az afgán nemzeti fejlesztési stratégia végrehajtásának támogatása, valamint az afgánok által meghatározott fejlesztési prioritások végrehajtása terén a megfelelőbb koordináció és hatékonyabb módszerek fokozatos bevezetése érdekében; szorgalmazza, hogy a kabuli hatóságok kapjanak jelentősebb szerepet a korrupció elleni küzdelem területén a fejlesztési projektek végrehajtása során, többek között a pénzügyi közigazgatás javítása és az ellenőrök képzése révén, különös tekintettel a szakminisztériumokra és a helyi szintre;

| 26. | ragaszkodik ahhoz, hogy a Bizottság foglalkozzon az EU Afganisztánnak biztosított pénzügyi segítségnyújtásával kapcsolatos, aggasztó koordinációs hiányosságokkal, amelyek nem csak a tagállamok és a Bizottság között, hanem a tagállamok körében is jelentkeznek; felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki az adományozókat és az afgán hatóságokat bevonó stratégiát, amelynek célja a közöttük folyó együttműködés és kommunikáció javítása; |
| --- | --- |

26.

ragaszkodik ahhoz, hogy a Bizottság foglalkozzon az EU Afganisztánnak biztosított pénzügyi segítségnyújtásával kapcsolatos, aggasztó koordinációs hiányosságokkal, amelyek nem csak a tagállamok és a Bizottság között, hanem a tagállamok körében is jelentkeznek; felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki az adományozókat és az afgán hatóságokat bevonó stratégiát, amelynek célja a közöttük folyó együttműködés és kommunikáció javítása;

| 27. | hangsúlyozza az afganisztáni adományozók összehangolásának és különösen az eljárások országos rendszereken alapuló harmonizálásának nagy jelentőségét; ragaszkodik ahhoz, hogy ezeket az intézkedéseket és a támogatáshatékonyságról szóló párizsi nyilatkozatban lefektetett hatékonysági intézkedéseket teljes körűen hajtsák végre Afganisztánban; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza az afganisztáni adományozók összehangolásának és különösen az eljárások országos rendszereken alapuló harmonizálásának nagy jelentőségét; ragaszkodik ahhoz, hogy ezeket az intézkedéseket és a támogatáshatékonyságról szóló párizsi nyilatkozatban lefektetett hatékonysági intézkedéseket teljes körűen hajtsák végre Afganisztánban;

| 28. | emlékeztet arra, hogy a segítségnyújtás hatékonysága az EU fejlesztési politikájának egyik kulcsfontosságú alapelve; e tekintetben hangsúlyozza a Bizottság segélyhatékonysági menetrendjének fontosságát, és tudomásul veszi az Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsa uniós segítségnyújtás afganisztáni hatékonyságáról szóló, 2008. május 26-án elfogadott következtetéseit; |
| --- | --- |

28.

emlékeztet arra, hogy a segítségnyújtás hatékonysága az EU fejlesztési politikájának egyik kulcsfontosságú alapelve; e tekintetben hangsúlyozza a Bizottság segélyhatékonysági menetrendjének fontosságát, és tudomásul veszi az Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsa uniós segítségnyújtás afganisztáni hatékonyságáról szóló, 2008. május 26-án elfogadott következtetéseit;

| 29. | tudomásul véve, hogy bizottsági forrásokat kívánnak átutalni az afgán Egészségügyi Minisztériumnak az alapvető egészségügyi ellátáshoz, hangsúlyozza, hogy az afgán kormányon keresztül eljuttatott bármilyen megnövelt forrásokat kapacitásépítésnek és világos elvárási kritériumoknak kell kísérniük, beleértve a országosnál alacsonyabb szintű demokratikus kormányzásnak nyújtott meghatározott támogatást; |
| --- | --- |

29.

tudomásul véve, hogy bizottsági forrásokat kívánnak átutalni az afgán Egészségügyi Minisztériumnak az alapvető egészségügyi ellátáshoz, hangsúlyozza, hogy az afgán kormányon keresztül eljuttatott bármilyen megnövelt forrásokat kapacitásépítésnek és világos elvárási kritériumoknak kell kísérniük, beleértve a országosnál alacsonyabb szintű demokratikus kormányzásnak nyújtott meghatározott támogatást;

| 30. | megkérdőjelezi, hogy a többoldalú adományozói vagyonkezelői alapok a közösségi költségvetésből származó hozzájárulásokkal együtt a pénzeszközöket az afgán kormányzat központi költségvetésén keresztül áramoltatják („költségvetési támogatás”), mivel Afganisztán még nem minősül az EK költségvetési támogatási programban való közvetlen részvételhez megszabott feltételeket teljesítő országnak; úgy véli, hogy e feltételek teljesítésekor a költségvetési támogatást ágazati alapon kellene teljesíteni; |
| --- | --- |

30.

megkérdőjelezi, hogy a többoldalú adományozói vagyonkezelői alapok a közösségi költségvetésből származó hozzájárulásokkal együtt a pénzeszközöket az afgán kormányzat központi költségvetésén keresztül áramoltatják („költségvetési támogatás”), mivel Afganisztán még nem minősül az EK költségvetési támogatási programban való közvetlen részvételhez megszabott feltételeket teljesítő országnak; úgy véli, hogy e feltételek teljesítésekor a költségvetési támogatást ágazati alapon kellene teljesíteni;

| 31. | felhívja a figyelmet a fejlesztési együttműködési eszköz 25. cikke (1) bekezdése b) pontjának azon követelményére, hogy a költségvetési támogatási programokat a partnerországok parlamenti ellenőrzési és ellenőrzési kapacitásuk fejlesztésére, valamint az átláthatóság és az információk nyilvános elérhetőségének fokozására irányuló erőfeszítéseinek kell kísérnie; rámutat arra, hogy az e téren végzett munkát akkor is el kell végezni, amikor a költségvetés-támogatást más adományozók vagy többoldalú adományozói vagyonkezelői alapok nyújtják, továbbá hangsúlyozza a civil társadalmi szervezetek által az ilyen költségvetési támogatások ellenőrzésében betöltött fontos szerepét; |
| --- | --- |

31.

felhívja a figyelmet a fejlesztési együttműködési eszköz 25. cikke (1) bekezdése b) pontjának azon követelményére, hogy a költségvetési támogatási programokat a partnerországok parlamenti ellenőrzési és ellenőrzési kapacitásuk fejlesztésére, valamint az átláthatóság és az információk nyilvános elérhetőségének fokozására irányuló erőfeszítéseinek kell kísérnie; rámutat arra, hogy az e téren végzett munkát akkor is el kell végezni, amikor a költségvetés-támogatást más adományozók vagy többoldalú adományozói vagyonkezelői alapok nyújtják, továbbá hangsúlyozza a civil társadalmi szervezetek által az ilyen költségvetési támogatások ellenőrzésében betöltött fontos szerepét;

| 32. | hangsúlyozza a fejlesztési együttműködési eszköz 33. cikkében előírtak szerint az afganisztáni közösségi együttműködés értékelésének fontosságát, illetve, hogy az értékeléseknek szilárd alapokról kell kiindulniuk, ki kell terjedniük az adományozók összehangolására és vizsgálniuk kell az adományozói tevékenységek és eredményláncok (teljesítmény, eredmény, hatás) vonatkozásait is; felhív arra, hogy az értékelés eredményeit használják fel a későbbi együttműködési intézkedések kialakításakor; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza a fejlesztési együttműködési eszköz 33. cikkében előírtak szerint az afganisztáni közösségi együttműködés értékelésének fontosságát, illetve, hogy az értékeléseknek szilárd alapokról kell kiindulniuk, ki kell terjedniük az adományozók összehangolására és vizsgálniuk kell az adományozói tevékenységek és eredményláncok (teljesítmény, eredmény, hatás) vonatkozásait is; felhív arra, hogy az értékelés eredményeit használják fel a későbbi együttműködési intézkedések kialakításakor;

| 33. | úgy véli, hogy – tekintettel az EU által nyújtott támogatás jelentős súlyára a nemzetközi támogatás egészéhez képest – feltétlenül javítani kell az uniós fellépések láthatóságát, mind helyi szinten, mind pedig az európai közvélemény irányában, úgy véli, hogy az EU-nak kiemelt szerepet kell betöltenie a párbeszédben, az iránymutatásokban és a döntéshozatalhoz nyújtott segítségben mind az afgán kormány, mind az országos és regionális közigazgatás, mind pedig az adományozó országok nemzetközi közössége viszonylatában; reméli, hogy a Bizottság általános vitát kezdeményez a közvetlen támogatások afgán kormány általi jövőbeli kezeléséről; |
| --- | --- |

33.

úgy véli, hogy – tekintettel az EU által nyújtott támogatás jelentős súlyára a nemzetközi támogatás egészéhez képest – feltétlenül javítani kell az uniós fellépések láthatóságát, mind helyi szinten, mind pedig az európai közvélemény irányában, úgy véli, hogy az EU-nak kiemelt szerepet kell betöltenie a párbeszédben, az iránymutatásokban és a döntéshozatalhoz nyújtott segítségben mind az afgán kormány, mind az országos és regionális közigazgatás, mind pedig az adományozó országok nemzetközi közössége viszonylatában; reméli, hogy a Bizottság általános vitát kezdeményez a közvetlen támogatások afgán kormány általi jövőbeli kezeléséről;

| 34. | felszólítja az afgán kormányt annak biztosítására, hogy a nemek közötti egyenlőség előmozdítására vonatkozó, a közelmúltban elfogadott cselekvési terv (NAPWA) kielégítő finanszírozásban részesüljön és a civil társadalommal és a nőjogi szervezetekkel együttműködésben kerüljön megvalósításra; felszólítja ezenkívül a Bizottságot annak biztosítására, hogy a nemek egyenlőségével kapcsolatos afganisztáni tevékenységei átláthatóak legyenek, és össze legyenek hangolva a többi adományozó egyéb hasonló tevékenységével; elhívja a Bizottságot, hogy nyújtson jelentést arról, hogy eddig milyen mértékben vették figyelembe a nemek közötti egyenlőséget az EU által biztosított átfogó pénzügyi támogatásból; |
| --- | --- |

34.

felszólítja az afgán kormányt annak biztosítására, hogy a nemek közötti egyenlőség előmozdítására vonatkozó, a közelmúltban elfogadott cselekvési terv (NAPWA) kielégítő finanszírozásban részesüljön és a civil társadalommal és a nőjogi szervezetekkel együttműködésben kerüljön megvalósításra; felszólítja ezenkívül a Bizottságot annak biztosítására, hogy a nemek egyenlőségével kapcsolatos afganisztáni tevékenységei átláthatóak legyenek, és össze legyenek hangolva a többi adományozó egyéb hasonló tevékenységével; elhívja a Bizottságot, hogy nyújtson jelentést arról, hogy eddig milyen mértékben vették figyelembe a nemek közötti egyenlőséget az EU által biztosított átfogó pénzügyi támogatásból;

A támogatás kiemelt területei

| 35. | ösztönzi a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együttműködve fellépését fokozottan a mindennapi életet, az egészséget, a biztonságot illetve a közszolgáltatásokhoz és az alapszintű oktatáshoz való hozzáférést érintő problémák megoldására összpontosítsa; |
| --- | --- |

35.

ösztönzi a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együttműködve fellépését fokozottan a mindennapi életet, az egészséget, a biztonságot illetve a közszolgáltatásokhoz és az alapszintű oktatáshoz való hozzáférést érintő problémák megoldására összpontosítsa;

| 36. | úgy véli, hogy a Bizottság országstratégiai dokumentumában (2007–2013) körvonalazott prioritások összhangban állnak az afgán társadalom szükségleteivel; hangsúlyozza, hogy középpontba kell állítani a büntetőjogi rendszer, ezen belül a rendőrség, a fogva tartási gyakorlatok és a bírói kar reformját, biztosítva az emberi jogok, különösen a nők és a gyermekek jogainak tiszteletben tartását, és figyelmet kell fordítani a szegénység elleni küzdelemre, ezen belül a vidékfejlesztésre és az ópiumtermelés mindennél fontosabb problémájára; üdvözli a Bizottságnak a kormányzásra való összpontosításra irányuló szándékát, és szorgalmazza, hogy az afgán kormány békére, igazságszolgáltatásra és megbékélésre irányuló cselekvési tervével összhangban adjanak friss lendületet az átmeneti igazságszolgáltatásnak; |
| --- | --- |

36.

úgy véli, hogy a Bizottság országstratégiai dokumentumában (2007–2013) körvonalazott prioritások összhangban állnak az afgán társadalom szükségleteivel; hangsúlyozza, hogy középpontba kell állítani a büntetőjogi rendszer, ezen belül a rendőrség, a fogva tartási gyakorlatok és a bírói kar reformját, biztosítva az emberi jogok, különösen a nők és a gyermekek jogainak tiszteletben tartását, és figyelmet kell fordítani a szegénység elleni küzdelemre, ezen belül a vidékfejlesztésre és az ópiumtermelés mindennél fontosabb problémájára; üdvözli a Bizottságnak a kormányzásra való összpontosításra irányuló szándékát, és szorgalmazza, hogy az afgán kormány békére, igazságszolgáltatásra és megbékélésre irányuló cselekvési tervével összhangban adjanak friss lendületet az átmeneti igazságszolgáltatásnak;

| 37. | hangsúlyozza az Afganisztánnak nyújtott fejlesztési támogatás növelésének szükségességét és egyúttal annak hatékonyabbá tételét; megerősíti, hogy a támogatásnak a saját kapacitást kell növelnie, és azt a felmért szociális és gazdasági szükségletekkel összhangban méltányosan kell elosztani az egész országban; tudomásul veszi a párizsi konferencia és az Afgán Segélyeket Koordináló Ügynökség (ACBAR) jelentésének erre vonatkozó ajánlásait; felhívja a Költségvetési Ellenőrző Bizottságot, hogy készítsen értékelést arra vonatkozóan, hogy milyen mértékben használták fel helyesen és hatékonyan az Európai Unió afganisztáni rendfenntartó missziója számára biztosított forrásokat; |
| --- | --- |

37.

hangsúlyozza az Afganisztánnak nyújtott fejlesztési támogatás növelésének szükségességét és egyúttal annak hatékonyabbá tételét; megerősíti, hogy a támogatásnak a saját kapacitást kell növelnie, és azt a felmért szociális és gazdasági szükségletekkel összhangban méltányosan kell elosztani az egész országban; tudomásul veszi a párizsi konferencia és az Afgán Segélyeket Koordináló Ügynökség (ACBAR) jelentésének erre vonatkozó ajánlásait; felhívja a Költségvetési Ellenőrző Bizottságot, hogy készítsen értékelést arra vonatkozóan, hogy milyen mértékben használták fel helyesen és hatékonyan az Európai Unió afganisztáni rendfenntartó missziója számára biztosított forrásokat;

| 38. | felhívja a figyelmet két olyan komoly problémára, amelyre sürgős megoldást kell találni, azaz a már egyébként is bizonytalan biztonsági helyzetet tovább rontó lehetséges humanitárius válsághelyzet elkerülése érdekében a mezőgazdaság fejlesztésére, illetve a kábítószer-függőség által előidézett legfontosabb társadalmi és egészségügyi problémákkal foglalkozó, a nőkre és családjaikra összpontosító politikák és programok fejlesztésére; |
| --- | --- |

38.

felhívja a figyelmet két olyan komoly problémára, amelyre sürgős megoldást kell találni, azaz a már egyébként is bizonytalan biztonsági helyzetet tovább rontó lehetséges humanitárius válsághelyzet elkerülése érdekében a mezőgazdaság fejlesztésére, illetve a kábítószer-függőség által előidézett legfontosabb társadalmi és egészségügyi problémákkal foglalkozó, a nőkre és családjaikra összpontosító politikák és programok fejlesztésére;

Az Uniós források ellenőrzése

| 39. | azt várja a Bizottságtól, hogy fokozottan ellenőrizze az Unió által nyújtott pénzügyi támogatás kezelésének hatékonyságát, különös tekintettel a többoldalú adományozói vagyonkezelői alapokhoz történő bizottsági hozzájárulásra; |
| --- | --- |

39.

azt várja a Bizottságtól, hogy fokozottan ellenőrizze az Unió által nyújtott pénzügyi támogatás kezelésének hatékonyságát, különös tekintettel a többoldalú adományozói vagyonkezelői alapokhoz történő bizottsági hozzájárulásra;

| 40. | felkéri a Bizottságot, hogy készítsen éves jelentést az Európai Parlament részére, amely tartalmazza a támogatás hatékonyságának és hatásának értékelését; egy indokolással ellátott igazoló nyilatkozatot, amely támogatástípusonként ismerteti a finanszírozott, illetve társfinanszírozott műveletek jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozó biztosítékokat; a végrehajtott ellenőrzések arányát támogatástípusokra lebontva; továbbá az azonosított szabálytalanságok típusait és a meghozott ellenintézkedéseket; |
| --- | --- |

40.

felkéri a Bizottságot, hogy készítsen éves jelentést az Európai Parlament részére, amely tartalmazza a támogatás hatékonyságának és hatásának értékelését; egy indokolással ellátott igazoló nyilatkozatot, amely támogatástípusonként ismerteti a finanszírozott, illetve társfinanszírozott műveletek jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozó biztosítékokat; a végrehajtott ellenőrzések arányát támogatástípusokra lebontva; továbbá az azonosított szabálytalanságok típusait és a meghozott ellenintézkedéseket;

| 41. | felhívja a figyelmet az 1073/1999/EK rendeletre, és szorgalmazza, hogy az európai forrásokat érintő súlyos csalásokra vagy szabálytalanságokra vonatkozó információkat sürgősen juttassák el az OLAF-hoz; |
| --- | --- |

41.

felhívja a figyelmet az 1073/1999/EK rendeletre, és szorgalmazza, hogy az európai forrásokat érintő súlyos csalásokra vagy szabálytalanságokra vonatkozó információkat sürgősen juttassák el az OLAF-hoz;

| 42. | szorgalmazza, hogy a Bizottság és az OLAF tegyen lépéseket a Világbank Integrity Department egységével való operatív kapcsolattartás fokozása érdekében, különösen a többoldalú adományozói vagyonkezelői alapok révén történő finanszírozás tekintetében, és kéri, hogy a Bizottság fordítson kiemelt figyelmet az Egyesült Nemzetek Szervezetének ügynökségeivel lefolytatott közös vagy összehangolt vizsgálatok bővítésére; |
| --- | --- |

42.

szorgalmazza, hogy a Bizottság és az OLAF tegyen lépéseket a Világbank Integrity Department egységével való operatív kapcsolattartás fokozása érdekében, különösen a többoldalú adományozói vagyonkezelői alapok révén történő finanszírozás tekintetében, és kéri, hogy a Bizottság fordítson kiemelt figyelmet az Egyesült Nemzetek Szervezetének ügynökségeivel lefolytatott közös vagy összehangolt vizsgálatok bővítésére;

| 43. | rendkívüli aggodalmának ad hangot az Afganisztánban a fejlődési együttműködésen dolgozó személyzetet érő kockázatok tekintetében, amelyekre a személyzet négy tagjának 2008 augusztusában bekövetkezett halála világít rá; megítélése szerint a segélyezési tevékenységet folytató polgári alkalmazottak biztonságát veszélyezteti a katonai és polgári szereplők közötti megkülönböztetés elmosódása, ami annak következménye, hogy a tartományokban katonai tartományi újjáépítő csoportokat vesznek igénybe a fejlesztési tevékenységek végrehajtásához; ezért a polgári és katonai személyzet közötti egyértelmű megkülönböztetés újbóli kialakítására hív fel; |
| --- | --- |

43.

rendkívüli aggodalmának ad hangot az Afganisztánban a fejlődési együttműködésen dolgozó személyzetet érő kockázatok tekintetében, amelyekre a személyzet négy tagjának 2008 augusztusában bekövetkezett halála világít rá; megítélése szerint a segélyezési tevékenységet folytató polgári alkalmazottak biztonságát veszélyezteti a katonai és polgári szereplők közötti megkülönböztetés elmosódása, ami annak következménye, hogy a tartományokban katonai tartományi újjáépítő csoportokat vesznek igénybe a fejlesztési tevékenységek végrehajtásához; ezért a polgári és katonai személyzet közötti egyértelmű megkülönböztetés újbóli kialakítására hív fel;

| 44. | véleménye szerint a biztonság romlása súlyos nehézségeket okoz a Bizottság kabuli küldöttségének tagjai számára, és növeli a Bizottság által támogatott projektek végrehajtásának és irányításának költségeit; ezért arra hívja fel a Bizottságot, hogy növelje a küldöttség személyzetének létszámát, hogy számban és szakértelemben elegendő szintű állománnyal rendelkezzen minden szükséges felülvizsgálat, audit és ellenőrzés lefolytatásához, tekintettel az afganisztáni helyzetre; |
| --- | --- |

44.

véleménye szerint a biztonság romlása súlyos nehézségeket okoz a Bizottság kabuli küldöttségének tagjai számára, és növeli a Bizottság által támogatott projektek végrehajtásának és irányításának költségeit; ezért arra hívja fel a Bizottságot, hogy növelje a küldöttség személyzetének létszámát, hogy számban és szakértelemben elegendő szintű állománnyal rendelkezzen minden szükséges felülvizsgálat, audit és ellenőrzés lefolytatásához, tekintettel az afganisztáni helyzetre;

| 45. | a közbiztonsági költségek megfelelő finanszírozását szorgalmazza a Bizottság projektjeiben, annak biztosítása érdekében, hogy a segélyezésben dolgozók is védelemben részesüljenek, és a jogszerű közbiztonsági igazgatás ne térítsen el pénzeket a projekt céljaitól és teljesítésétől; |
| --- | --- |

45.

a közbiztonsági költségek megfelelő finanszírozását szorgalmazza a Bizottság projektjeiben, annak biztosítása érdekében, hogy a segélyezésben dolgozók is védelemben részesüljenek, és a jogszerű közbiztonsági igazgatás ne térítsen el pénzeket a projekt céljaitól és teljesítésétől;

| 46. | külön meg kíván emlékezni a Bizottság kabuli küldöttségének tagjai által végzett figyelemreméltó munkáról, és kéri a jelenlegi biztonsági intézkedések lényeges fokozását, illetve az ott dolgozók munkakörülményeinek javítását; |
| --- | --- |

46.

külön meg kíván emlékezni a Bizottság kabuli küldöttségének tagjai által végzett figyelemreméltó munkáról, és kéri a jelenlegi biztonsági intézkedések lényeges fokozását, illetve az ott dolgozók munkakörülményeinek javítását;

Az afgán közigazgatási kapacitás fejlesztésére irányuló segítségnyújtás

| 47. | üdvözli az afgán hatóságok erőfeszítéseit igazgatási és pénzügyi mechanizmusaik javítására, ami az afgán önrendelkezéshez vezethet, ugyanakkor úgy véli, hogy összehangoltabb erőfeszítés szükséges ahhoz, hogy ez a folyamat fenntartható legyen; hangsúlyozza, hogy az afgán intézményeknek továbbra is küzdeniük kell a korrupció ellen, és hatékony szakpolitikákat kell kialakítaniuk a lakosság szociális helyzetének és életkörülményeinek, az oktatás és az egészségügy a javítása érdekében, és különös figyelmet kell fordítaniuk a peremre szorult csoportok és a nők döntéshozatalba való bevonásának módjaira; |
| --- | --- |

47.

üdvözli az afgán hatóságok erőfeszítéseit igazgatási és pénzügyi mechanizmusaik javítására, ami az afgán önrendelkezéshez vezethet, ugyanakkor úgy véli, hogy összehangoltabb erőfeszítés szükséges ahhoz, hogy ez a folyamat fenntartható legyen; hangsúlyozza, hogy az afgán intézményeknek továbbra is küzdeniük kell a korrupció ellen, és hatékony szakpolitikákat kell kialakítaniuk a lakosság szociális helyzetének és életkörülményeinek, az oktatás és az egészségügy a javítása érdekében, és különös figyelmet kell fordítaniuk a peremre szorult csoportok és a nők döntéshozatalba való bevonásának módjaira;

| 48. | létfontosságúnak tartja a jó kormányzásra és az afgán adminisztráció hatékonyságának javítására, valamint a korrupció minden formája elleni küzdelemre irányuló intézkedések és programok további fokozását; tudomásul veszi, hogy az EU jelentős erőfeszítéseket tett az afgán köztisztviselők korrupciójának felszámolására, a költségvetési keret egy részének a képzésre és javadalmazásra fordítása révén; és arra kéri fel a Bizottságot, hogy folytassa a tisztviselők és a rendőrség képzésére irányuló intézkedéseit; |
| --- | --- |

48.

létfontosságúnak tartja a jó kormányzásra és az afgán adminisztráció hatékonyságának javítására, valamint a korrupció minden formája elleni küzdelemre irányuló intézkedések és programok további fokozását; tudomásul veszi, hogy az EU jelentős erőfeszítéseket tett az afgán köztisztviselők korrupciójának felszámolására, a költségvetési keret egy részének a képzésre és javadalmazásra fordítása révén; és arra kéri fel a Bizottságot, hogy folytassa a tisztviselők és a rendőrség képzésére irányuló intézkedéseit;

| 49. | felkér arra, hogy Afganisztánban is szervezzenek az afrikai köztisztviselők számára az OLAF és az EuropAid által szervezett továbbképzésekhez hasonló képzési programokat, „az állami források védelme és optimalizálása – a nemzeti és nemzetközi intézmények közötti együttműködés” témájában; |
| --- | --- |

49.

felkér arra, hogy Afganisztánban is szervezzenek az afrikai köztisztviselők számára az OLAF és az EuropAid által szervezett továbbképzésekhez hasonló képzési programokat, „az állami források védelme és optimalizálása – a nemzeti és nemzetközi intézmények közötti együttműködés” témájában;

| 50. | felhív arra, hogy a nemzetközi közösség szorítsa rá az afgán kormányt, hogy hozzon átláthatóbb intézkedéseket az adóbevételek tartományok, kerületek és helyi hatóságok közötti elosztási rendszerére vonatkozóan, és biztosítson nagyobb beleszólást ezen intézményeknek a nemzeti fejlesztési politikákba, továbbá megfelelőbb módon tájékoztassa az afgán parlamentet a nemzetközi segélyek felhasználásáról; |
| --- | --- |

50.

felhív arra, hogy a nemzetközi közösség szorítsa rá az afgán kormányt, hogy hozzon átláthatóbb intézkedéseket az adóbevételek tartományok, kerületek és helyi hatóságok közötti elosztási rendszerére vonatkozóan, és biztosítson nagyobb beleszólást ezen intézményeknek a nemzeti fejlesztési politikákba, továbbá megfelelőbb módon tájékoztassa az afgán parlamentet a nemzetközi segélyek felhasználásáról;

| 51. | sürgeti a Bizottságot, a tagállamokat és az afgán kormányt annak biztosítására, hogy programjaik és tevékenységeik, különösen tartományi szinten, teljes mértékben álljanak összhangban az afganisztáni nemzeti fejlesztési stratégiával, és tartsák be a párizsi konferencia alkalmából valamennyi fél által vállalt kötelezettségeket; |
| --- | --- |

51.

sürgeti a Bizottságot, a tagállamokat és az afgán kormányt annak biztosítására, hogy programjaik és tevékenységeik, különösen tartományi szinten, teljes mértékben álljanak összhangban az afganisztáni nemzeti fejlesztési stratégiával, és tartsák be a párizsi konferencia alkalmából valamennyi fél által vállalt kötelezettségeket;

| 52. | felismerve a tartományi újjáépítési csoportok és az afgán biztonsági erők munkájának fontosságát, mindazonáltal felismeri a segélyezés hatékonyságának problémáját a civil-katonai intézményeken keresztüli afganisztáni fejlesztés előmozdításával kapcsolatban, és az afgán nem kormányzati és civil társadalmi szervezetek, az afgán kormány és a nemzetközi ügynökségek maximális részvételét szorgalmazza; |
| --- | --- |

52.

felismerve a tartományi újjáépítési csoportok és az afgán biztonsági erők munkájának fontosságát, mindazonáltal felismeri a segélyezés hatékonyságának problémáját a civil-katonai intézményeken keresztüli afganisztáni fejlesztés előmozdításával kapcsolatban, és az afgán nem kormányzati és civil társadalmi szervezetek, az afgán kormány és a nemzetközi ügynökségek maximális részvételét szorgalmazza;

| 53. | sajnálja, hogy a nem állami szereplők és Afganisztán kormánya közötti kapcsolatok nem mindig zajlanak zökkenőmentesen, és felhív minden erőfeszítés megtételére a kapcsolatok javítása érdekében; rámutat arra is, hogy magukkal a nem állami szereplőkkel folytatott konzultációt követően, nemzeti szinten kell megállapítani a nonprofit nem állami szereplők szigorú fogalommeghatározását; |
| --- | --- |

53.

sajnálja, hogy a nem állami szereplők és Afganisztán kormánya közötti kapcsolatok nem mindig zajlanak zökkenőmentesen, és felhív minden erőfeszítés megtételére a kapcsolatok javítása érdekében; rámutat arra is, hogy magukkal a nem állami szereplőkkel folytatott konzultációt követően, nemzeti szinten kell megállapítani a nonprofit nem állami szereplők szigorú fogalommeghatározását;

| 54. | támogat minden, az Európai Parlament parlamentközi küldöttségei és az afgán nemzetgyűlés alsó- és felsőháza (a Wolesi Jirga illetve a Meshrano Jirga) közeledését szolgáló kezdeményezést, az afgán parlamenti kormányzás támogatása érdekében; |
| --- | --- |

54.

támogat minden, az Európai Parlament parlamentközi küldöttségei és az afgán nemzetgyűlés alsó- és felsőháza (a Wolesi Jirga illetve a Meshrano Jirga) közeledését szolgáló kezdeményezést, az afgán parlamenti kormányzás támogatása érdekében;

| 55. | emlékeztet a Parlament 2008-as költségvetésében szereplő kezdeményezésére, amely a demokrácia építésének támogatását célozza a harmadik országok parlamentjeivel, és úgy határoz, hogy az afgán parlament jogalkotási, a végrehajtó hatalom ellenőrzésére és az afgán nép teljes körű képviseletére vonatkozó képességének javítására fogja a megfelelő forrásokat felhasználni; |
| --- | --- |

55.

emlékeztet a Parlament 2008-as költségvetésében szereplő kezdeményezésére, amely a demokrácia építésének támogatását célozza a harmadik országok parlamentjeivel, és úgy határoz, hogy az afgán parlament jogalkotási, a végrehajtó hatalom ellenőrzésére és az afgán nép teljes körű képviseletére vonatkozó képességének javítására fogja a megfelelő forrásokat felhasználni;

| 56. | hangsúlyozza, hogy szükséges a politikai pártok fejlesztése, a nemzetgyűlésen belül az adott témákra összpontosító bizottságok létrehozása, a civil társadalom és a média számára nyújtott támogatás prioritásként történő meghatározása; úgy véli, hogy a nemzetközi közösség kötelessége, hogy teljes egészében vagy részben finanszírozza a választási költségvetést, valamint hogy támogassa az afgán választójogi törvény valamennyi, többek között a jelöltek átvilágítására vonatkozó rendelkezésének végrehajtását; |
| --- | --- |

56.

hangsúlyozza, hogy szükséges a politikai pártok fejlesztése, a nemzetgyűlésen belül az adott témákra összpontosító bizottságok létrehozása, a civil társadalom és a média számára nyújtott támogatás prioritásként történő meghatározása; úgy véli, hogy a nemzetközi közösség kötelessége, hogy teljes egészében vagy részben finanszírozza a választási költségvetést, valamint hogy támogassa az afgán választójogi törvény valamennyi, többek között a jelöltek átvilágítására vonatkozó rendelkezésének végrehajtását;

| 57. | tekintettel a közelgő 2009-es afgán elnökválasztásra és a 2010-es afganisztáni parlamenti választásokra felszólítja a Bizottságot és az afgán kormányt, hogy továbbra is nyújtson bátorítást és megfelelő anyagi támogatást a nők politikai emancipációjának elősegítésére irányuló tevékenységek számára, elsősorban a régiókban, mivel a legutóbbi tartományi tanácsi választások során nem volt elég női jelölt a tanácsokban a nők számára kialakított 124 mandátum betöltésére; |
| --- | --- |

57.

tekintettel a közelgő 2009-es afgán elnökválasztásra és a 2010-es afganisztáni parlamenti választásokra felszólítja a Bizottságot és az afgán kormányt, hogy továbbra is nyújtson bátorítást és megfelelő anyagi támogatást a nők politikai emancipációjának elősegítésére irányuló tevékenységek számára, elsősorban a régiókban, mivel a legutóbbi tartományi tanácsi választások során nem volt elég női jelölt a tanácsokban a nők számára kialakított 124 mandátum betöltésére;

| 58. | úgy véli, hogy a Bizottságnak növelnie kell a kábítószer-kereskedelem elleni küzdelemre fordított erőforrásokat, és javasolja, hogy az adományozók közössége tegyen meg minden erőfeszítést, hogy a termelők a kábítószer-növényeket helyettesítő tevékenységből elegendő jövedelemhez juthassanak, a máktermeléssel való végleges felhagyás biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

58.

úgy véli, hogy a Bizottságnak növelnie kell a kábítószer-kereskedelem elleni küzdelemre fordított erőforrásokat, és javasolja, hogy az adományozók közössége tegyen meg minden erőfeszítést, hogy a termelők a kábítószer-növényeket helyettesítő tevékenységből elegendő jövedelemhez juthassanak, a máktermeléssel való végleges felhagyás biztosítása érdekében;

| 59. | emlékeztet a Parlament által a Tanácshoz intézett, az ópium orvosi célokra történő afganisztáni termesztéséről szóló 2007. október 25-i ajánlásra (6), amelyben ellenezte az integrált fejlesztési programok keretében a füstölés alkalmazását a mák kiirtásának eszközeként Afganisztánban, és felajánlotta segítségét a „Mák az orvostudományért” tudományos kísérleti projekt lehetőségeinek és megvalósíthatóságának megvitatása terén; |
| --- | --- |

59.

emlékeztet a Parlament által a Tanácshoz intézett, az ópium orvosi célokra történő afganisztáni termesztéséről szóló 2007. október 25-i ajánlásra (6), amelyben ellenezte az integrált fejlesztési programok keretében a füstölés alkalmazását a mák kiirtásának eszközeként Afganisztánban, és felajánlotta segítségét a „Mák az orvostudományért” tudományos kísérleti projekt lehetőségeinek és megvalósíthatóságának megvitatása terén;

*

- *

| 60. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok és az Afganisztáni Iszlám Köztársaság kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

60.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok és az Afganisztáni Iszlám Köztársaság kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0337.

(2)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0133.

(3)  HL L 248., 2002. 9. 16., 1. o.

(4)  HL L 136., 1999.5.31., 1. o.

(5)  HL L 378., 2006.12.27., 41. o.

(6)  HL C 263. E, 2008.10.16., 651. o.

---

| 24.2.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 46/95 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 46/95

---

A férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód elvének a munkavállalás, a szakképzés, az előmenetel és a munkakörülmények terén történő alkalmazása

P6_TA(2009)0024

Az Európai Parlament 2009. január 15-i állásfoglalása a férfiak és a nők közötti egyenlő bánásmód elvének a munkavállalás, a szakképzés, az előmenetel és a munkakörülmények terén történő végrehajtásáról szóló 2002/73/EK irányelv átültetéséről és alkalmazásáról (2008/2039(INI))

(2010/C 46 E/13)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a jogalkotás minőségének javításáról szóló 2003. december 16-i intézményközi megállapodásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a jogalkotás minőségének javításáról szóló 2003. december 16-i intézményközi megállapodásra (1),

| — | tekintettel a férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód elvének a munkavállalás, a szakképzés, az előmenetel és a munkakörülmények terén történő végrehajtásáról szóló 76/207/EGK tanácsi irányelvet módosító 2002. szeptember 23-i 2002/73/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód elvének a munkavállalás, a szakképzés, az előmenetel és a munkakörülmények terén történő végrehajtásáról szóló 76/207/EGK tanácsi irányelvet módosító 2002. szeptember 23-i 2002/73/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

| — | tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A6–0491/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A6–0491/2008),

| A. | mivel a demokrácia és a jogállamiság – a Szerződésben rögzített – elvei alapján elvárható, hogy a jogalkotó kövesse nyomon az általa elfogadott jogszabály végrehajtását, |
| --- | --- |

A.

mivel a demokrácia és a jogállamiság – a Szerződésben rögzített – elvei alapján elvárható, hogy a jogalkotó kövesse nyomon az általa elfogadott jogszabály végrehajtását,

| B. | mivel a Parlament társjogalkotóként végzett feladata a 2002/73/EK irányelv végrehajtásának ellenőrzésében a Bizottság által rendelkezésre bocsátott információ elégtelensége miatt igen bonyolult; ezzel kapcsolatban információkérő levelet küldtek a nemzeti parlamentek illetékes bizottságaihoz és esélyegyenlőségi szerveihez, amelyre 27 nemzeti parlament és 16 nemzeti esélyegyenlőségi szerv válaszolt, |
| --- | --- |

B.

mivel a Parlament társjogalkotóként végzett feladata a 2002/73/EK irányelv végrehajtásának ellenőrzésében a Bizottság által rendelkezésre bocsátott információ elégtelensége miatt igen bonyolult; ezzel kapcsolatban információkérő levelet küldtek a nemzeti parlamentek illetékes bizottságaihoz és esélyegyenlőségi szerveihez, amelyre 27 nemzeti parlament és 16 nemzeti esélyegyenlőségi szerv válaszolt,

| C. | mivel a 2002/73/EK irányelv fontos mérföldkő a nők és férfiak közötti egyenlőség felé vezető folyamatban, valamint általában a nemi alapú hátrányos társadalmi megkülönböztetés felszámolásában, |
| --- | --- |

C.

mivel a 2002/73/EK irányelv fontos mérföldkő a nők és férfiak közötti egyenlőség felé vezető folyamatban, valamint általában a nemi alapú hátrányos társadalmi megkülönböztetés felszámolásában,

| D. | mivel a 2002/73/EK irányelv tartalmazta a közvetlen és közvetett megkülönböztetés, a zaklatás és a nemi zaklatás fogalmának meghatározását, tiltotta a nők terhesség vagy szülési szabadság miatti hátrányos megkülönböztetését, továbbá rendelkezett azzal a joggal kapcsolatban, hogy a munkavállaló szülési, apasági vagy örökbefogadási szabadság után ugyanabba vagy egyenértékű beosztásba térhessen vissza azon tagállamokban, amelyek elismerik e jogokat, |
| --- | --- |

D.

mivel a 2002/73/EK irányelv tartalmazta a közvetlen és közvetett megkülönböztetés, a zaklatás és a nemi zaklatás fogalmának meghatározását, tiltotta a nők terhesség vagy szülési szabadság miatti hátrányos megkülönböztetését, továbbá rendelkezett azzal a joggal kapcsolatban, hogy a munkavállaló szülési, apasági vagy örökbefogadási szabadság után ugyanabba vagy egyenértékű beosztásba térhessen vissza azon tagállamokban, amelyek elismerik e jogokat,

| E. | mivel a tagállamok a 2002/73/EK irányelv átültetése terén 2005. október 5-ig az alábbi kötelezettségeket vállalták:






  — | olyan testület vagy testületek kijelölése, amelyek hatásköre kiterjed a nőkkel és férfiakkal való egyenlő bánásmód előmozdítására, elemzésére, ellenőrzésére és támogatására, |
| --- | --- | --- |

E.

mivel a tagállamok a 2002/73/EK irányelv átültetése terén 2005. október 5-ig az alábbi kötelezettségeket vállalták:

—

olyan testület vagy testületek kijelölése, amelyek hatásköre kiterjed a nőkkel és férfiakkal való egyenlő bánásmód előmozdítására, elemzésére, ellenőrzésére és támogatására,

| — | a szociális partnerek közötti társadalmi párbeszéd intenzívebbé tétele az egyenlő bánásmód előmozdítása érdekében, többek között a munkahelyi gyakorlatok, kollektív szerződések stb. megfigyelése segítségével, |
| --- | --- |

—

a szociális partnerek közötti társadalmi párbeszéd intenzívebbé tétele az egyenlő bánásmód előmozdítása érdekében, többek között a munkahelyi gyakorlatok, kollektív szerződések stb. megfigyelése segítségével,

| — | a megfelelő nem kormányzati szervezetekkel folytatott párbeszéd ösztönzése az egyenlő bánásmód elvének támogatása érdekében, |
| --- | --- |

—

a megfelelő nem kormányzati szervezetekkel folytatott párbeszéd ösztönzése az egyenlő bánásmód elvének támogatása érdekében,

| — | az egyenlő bánásmód tervszerű és rendszeres előmozdítása a munkahelyeken, például a nőkkel és férfiakkal való egyenlő bánásmóddal kapcsolatos rendszeres információkat tartalmazó vállalati esélyegyenlőségi jelentések készítésével, |
| --- | --- |

—

az egyenlő bánásmód tervszerű és rendszeres előmozdítása a munkahelyeken, például a nőkkel és férfiakkal való egyenlő bánásmóddal kapcsolatos rendszeres információkat tartalmazó vállalati esélyegyenlőségi jelentések készítésével,

| — | az irányelv megsértésének valódi szankcionálására irányuló hatékony intézkedések meghozatala, amelyekben az áldozatoknak nyújtandó kártérítést nem szabad felső érték meghatározásával korlátozni, néhány korlátozott számú esetet kivéve, |
| --- | --- |

—

az irányelv megsértésének valódi szankcionálására irányuló hatékony intézkedések meghozatala, amelyekben az áldozatoknak nyújtandó kártérítést nem szabad felső érték meghatározásával korlátozni, néhány korlátozott számú esetet kivéve,

| — | a nemi alapú megkülönböztetés vagy zaklatás áldozatait támogató személyeknek az áldozatokkal egyenlő védelemben kell részesülniük a hátrányos elbánással szemben, |
| --- | --- |

—

a nemi alapú megkülönböztetés vagy zaklatás áldozatait támogató személyeknek az áldozatokkal egyenlő védelemben kell részesülniük a hátrányos elbánással szemben,

| — | négyévente jelentés készítése a Bizottság számára azokról a meghozott intézkedésekről, amelyekkel sajátos előnyöket biztosítanak a szakmai tevékenységekben alulreprezentált nem számára, valamint ezen intézkedések végrehajtásáról, |
| --- | --- |

—

négyévente jelentés készítése a Bizottság számára azokról a meghozott intézkedésekről, amelyekkel sajátos előnyöket biztosítanak a szakmai tevékenységekben alulreprezentált nem számára, valamint ezen intézkedések végrehajtásáról,

| — | a jelen irányelvbe ütköző szerződések vagy megállapodások rendelkezéseinek módosítása vagy semmissé tétele, |
| --- | --- |

—

a jelen irányelvbe ütköző szerződések vagy megállapodások rendelkezéseinek módosítása vagy semmissé tétele,

| F. | mivel a 2002/73/EK irányelv végrehajtásának lassúsága vagy alacsony színvonala veszélyeztetné a lisszaboni stratégia végrehajtását és az EU társadalmi és gazdasági kapacitása által nyújtott lehetőségek teljes körű kiaknázásának lehetőségét, |
| --- | --- |

F.

mivel a 2002/73/EK irányelv végrehajtásának lassúsága vagy alacsony színvonala veszélyeztetné a lisszaboni stratégia végrehajtását és az EU társadalmi és gazdasági kapacitása által nyújtott lehetőségek teljes körű kiaknázásának lehetőségét,

| G. | mivel sok tagállamnak nehézséget okozott a 2002/73/EK irányelv átültetése, különösen a munkához jutás, a szakképzés, a szakmai előmenetel és a munkahelyi körülmények tekintetében a nemek közötti egyenlőség javítását és a megkülönböztetés csökkentését szolgáló, konkrét és megfelelő intézkedések jogszabályaikba történő bevezetése, |
| --- | --- |

G.

mivel sok tagállamnak nehézséget okozott a 2002/73/EK irányelv átültetése, különösen a munkához jutás, a szakképzés, a szakmai előmenetel és a munkahelyi körülmények tekintetében a nemek közötti egyenlőség javítását és a megkülönböztetés csökkentését szolgáló, konkrét és megfelelő intézkedések jogszabályaikba történő bevezetése,

| H. | mivel a nemek közötti esélyegyenlőséget e területeken figyelembe kell venni, |
| --- | --- |

H.

mivel a nemek közötti esélyegyenlőséget e területeken figyelembe kell venni,

| I. | mivel a nemek más társadalmi és politikai szempontok szerinti megkülönböztetését tovább rontja a nemek között létező bérszakadék, különösen az úgynevezett női és férfi gazdasági ágazatokban, |
| --- | --- |

I.

mivel a nemek más társadalmi és politikai szempontok szerinti megkülönböztetését tovább rontja a nemek között létező bérszakadék, különösen az úgynevezett női és férfi gazdasági ágazatokban,

| J. | mivel a nők gazdasági függetlensége alapvető az emancipációjukhoz, és ezért a jogokkal járó foglalkoztatás személyes fejlődésük és társadalmi integrációjuk garanciája, ezért az egyenlő bánásmódra vonatkozó jogi szabályozást tökéletesíteni kell, |
| --- | --- |

J.

mivel a nők gazdasági függetlensége alapvető az emancipációjukhoz, és ezért a jogokkal járó foglalkoztatás személyes fejlődésük és társadalmi integrációjuk garanciája, ezért az egyenlő bánásmódra vonatkozó jogi szabályozást tökéletesíteni kell,

| 1. | felhívja a Bizottságot, hogy gondosan kövesse nyomon a 2002/73/EK irányelv átültetését, illetve az átültetésből fakadó jogszabályok betartását, és továbbra is gyakoroljon nyomást a tagállamokra; hangsúlyozza, hogy megfelelő forrásokat kell rendelkezésre bocsátani e célok elérése érdekében; |
| --- | --- |

1.

felhívja a Bizottságot, hogy gondosan kövesse nyomon a 2002/73/EK irányelv átültetését, illetve az átültetésből fakadó jogszabályok betartását, és továbbra is gyakoroljon nyomást a tagállamokra; hangsúlyozza, hogy megfelelő forrásokat kell rendelkezésre bocsátani e célok elérése érdekében;

| 2. | emlékeztet a jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás 34. pontjára, és különösen a Tanács abbéli kötelezettségvállalására, hogy ösztönzi a tagállamokat az irányelvek és a nemzeti átültetési intézkedések közötti kapcsolatokat ábrázoló táblázatok elkészítésére és nyilvánosságra hozatalára; úgy véli, hogy a kapcsolatokat ábrázoló táblázatok megkönnyítenék a Bizottság dolgát a 2002/73/EK irányelv átültetésének ellenőrzése folyamán; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet a jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás 34. pontjára, és különösen a Tanács abbéli kötelezettségvállalására, hogy ösztönzi a tagállamokat az irányelvek és a nemzeti átültetési intézkedések közötti kapcsolatokat ábrázoló táblázatok elkészítésére és nyilvánosságra hozatalára; úgy véli, hogy a kapcsolatokat ábrázoló táblázatok megkönnyítenék a Bizottság dolgát a 2002/73/EK irányelv átültetésének ellenőrzése folyamán;

| 3. | megjegyzi, hogy a nemzeti parlamentek illetékes bizottságai és az Európai Parlament közötti, a nemzeti jogba való átültetés és a végrehajtás ellenőrzése terén folytatott szoros együttműködés közelebb hozná a nemi esélyegyenlőség kérdését a politikai döntéshozókhoz és az állampolgárokhoz; |
| --- | --- |

3.

megjegyzi, hogy a nemzeti parlamentek illetékes bizottságai és az Európai Parlament közötti, a nemzeti jogba való átültetés és a végrehajtás ellenőrzése terén folytatott szoros együttműködés közelebb hozná a nemi esélyegyenlőség kérdését a politikai döntéshozókhoz és az állampolgárokhoz;

| 4. | nagyra értékeli, hogy rövid idő alatt nagy számban kapott részletes válaszokat a nemzeti parlamentektől és esélyegyenlőségi testületektől az átültetés jelenlegi állásával és az ahhoz kapcsolódó problémákkal kapcsolatban; |
| --- | --- |

4.

nagyra értékeli, hogy rövid idő alatt nagy számban kapott részletes válaszokat a nemzeti parlamentektől és esélyegyenlőségi testületektől az átültetés jelenlegi állásával és az ahhoz kapcsolódó problémákkal kapcsolatban;

| 5. | sajnálattal veszi tudomásul, hogy az Európai Parlament és a Tanács számára készült, a tagállamok által 2005 végéig nyújtott információkon alapuló bizottsági jelentés még nem áll rendelkezésre; |
| --- | --- |

5.

sajnálattal veszi tudomásul, hogy az Európai Parlament és a Tanács számára készült, a tagállamok által 2005 végéig nyújtott információkon alapuló bizottsági jelentés még nem áll rendelkezésre;

| 6. | helyteleníti, hogy néhány nemzeti jogszabály nem tartalmazza megfelelően világos és egyértelmű módon a közvetlen és közvetett megkülönböztetés, a zaklatás és a szexuális zaklatás meghatározását; |
| --- | --- |

6.

helyteleníti, hogy néhány nemzeti jogszabály nem tartalmazza megfelelően világos és egyértelmű módon a közvetlen és közvetett megkülönböztetés, a zaklatás és a szexuális zaklatás meghatározását;

| 7. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a hátrányos megkülönböztetés tilalmának alkalmazása terén több tagállam nem felel meg a 2002/73/EK irányelv előírásainak; emlékeztet, hogy a tiltott hátrányos megkülönböztetés a magán- és közszférát egyaránt érinti; |
| --- | --- |

7.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a hátrányos megkülönböztetés tilalmának alkalmazása terén több tagállam nem felel meg a 2002/73/EK irányelv előírásainak; emlékeztet, hogy a tiltott hátrányos megkülönböztetés a magán- és közszférát egyaránt érinti;

| 8. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy egyes nemzeti parlamentek megsértik a hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciók alkalmazásának elvét, amikor plafonértéket határoznak meg a megkülönböztetés áldozatai részére fizetendő kártérítés vagy jóvátétel összegére nézve; |
| --- | --- |

8.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy egyes nemzeti parlamentek megsértik a hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciók alkalmazásának elvét, amikor plafonértéket határoznak meg a megkülönböztetés áldozatai részére fizetendő kártérítés vagy jóvátétel összegére nézve;

| 9. | felhívja a figyelmet arra, hogy a nőkkel terhességük vagy szülési szabadságuk okán való hátrányos elbánás szintén hátrányos megkülönböztetésnek minősül; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy egyes tagállamok még nem ismerték el kifejezetten az ugyanabba az állásba vagy azonos beosztásba való visszatérés jogát a szülési szabadság után; |
| --- | --- |

9.

felhívja a figyelmet arra, hogy a nőkkel terhességük vagy szülési szabadságuk okán való hátrányos elbánás szintén hátrányos megkülönböztetésnek minősül; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy egyes tagállamok még nem ismerték el kifejezetten az ugyanabba az állásba vagy azonos beosztásba való visszatérés jogát a szülési szabadság után;

| 10. | felhívja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a 2002/73/EK irányelv összes rendelkezését teljes mértékben, pontosan és hatékonyan átültessék a nemzeti joganyagokba és hajtsák végre azokat; |
| --- | --- |

10.

felhívja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a 2002/73/EK irányelv összes rendelkezését teljes mértékben, pontosan és hatékonyan átültessék a nemzeti joganyagokba és hajtsák végre azokat;

| 11. | üdvözli azon tagállamok erőfeszítéseit, amelyek kiterjesztették vagy szigorúbban alkalmazzák a 2002/73/EK irányelv követelményeit, különösen azokat a kezdeményezéseket, amelyek új kategóriákban is védelmet biztosítanak a megkülönböztetés ellen; |
| --- | --- |

11.

üdvözli azon tagállamok erőfeszítéseit, amelyek kiterjesztették vagy szigorúbban alkalmazzák a 2002/73/EK irányelv követelményeit, különösen azokat a kezdeményezéseket, amelyek új kategóriákban is védelmet biztosítanak a megkülönböztetés ellen;

| 12. | felhívja a tagállamokat, hogy ösztönözzék a munkavállalókat a szexuális zaklatást, a nemi alapú zaklatást megelőző munkakörülmények kialakítására, illetve olyan speciális eljárások kidolgozására, amelyek révén megelőzhető az ilyen viselkedés; |
| --- | --- |

12.

felhívja a tagállamokat, hogy ösztönözzék a munkavállalókat a szexuális zaklatást, a nemi alapú zaklatást megelőző munkakörülmények kialakítására, illetve olyan speciális eljárások kidolgozására, amelyek révén megelőzhető az ilyen viselkedés;

| 13. | sürgeti a tagállamokat, hogy hozzanak létre kapacitást, és biztosítsanak megfelelő forrásokat a 2002/73/EK irányelvben említett, az egyenlő bánásmódot és a nők és férfiak közötti esélyegyenlőséget támogató testületek számára, és emlékeztet az irányelv azon rendelkezésére, amely e testületek függetlenségét írja elő; |
| --- | --- |

13.

sürgeti a tagállamokat, hogy hozzanak létre kapacitást, és biztosítsanak megfelelő forrásokat a 2002/73/EK irányelvben említett, az egyenlő bánásmódot és a nők és férfiak közötti esélyegyenlőséget támogató testületek számára, és emlékeztet az irányelv azon rendelkezésére, amely e testületek függetlenségét írja elő;

| 14. | tudomásul veszi, hogy a 2002/73/EK irányelv 8a. cikkének végrehajtásakor különböző megközelítéseket alkalmaznak, ami kiemeli az együttműködésnek és a helyes gyakorlatok cseréjének a szükségességét a tagállamok között; úgy véli, hogy a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó nemzeti testületek bizottsági hálózata és az Equinet egyaránt fontos eszközök az ilyen együttműködés fokozásában, valamint a nőkkel és férfiakkal való egyenlő bánásmód terén hozott közösségi jogszabályok egységes végrehajtásának előmozdításában; |
| --- | --- |

14.

tudomásul veszi, hogy a 2002/73/EK irányelv 8a. cikkének végrehajtásakor különböző megközelítéseket alkalmaznak, ami kiemeli az együttműködésnek és a helyes gyakorlatok cseréjének a szükségességét a tagállamok között; úgy véli, hogy a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó nemzeti testületek bizottsági hálózata és az Equinet egyaránt fontos eszközök az ilyen együttműködés fokozásában, valamint a nőkkel és férfiakkal való egyenlő bánásmód terén hozott közösségi jogszabályok egységes végrehajtásának előmozdításában;

| 15. | üdvözli a Bizottság abbéli szándékát, hogy 2009 folyamán tanulmányt készítsen az esélyegyenlőségi szervek munkájának megszervezéséről; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mérjék fel az EU-polgárok tájékozottsági szintjét az esélyegyenlőségi testületek szolgáltatásaival kapcsolatban, és hogy indítsanak tájékoztató kampányokat e szervek jobb megismertetésére; |
| --- | --- |

15.

üdvözli a Bizottság abbéli szándékát, hogy 2009 folyamán tanulmányt készítsen az esélyegyenlőségi szervek munkájának megszervezéséről; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mérjék fel az EU-polgárok tájékozottsági szintjét az esélyegyenlőségi testületek szolgáltatásaival kapcsolatban, és hogy indítsanak tájékoztató kampányokat e szervek jobb megismertetésére;

| 16. | felhívja a figyelmet a 2002/73/EK irányelvben biztosított jogok alacsony ismertségére a nők körében, amire a nemek közötti esélyegyenlőséggel kapcsolatos eljárások és benyújtott panaszok alacsony számából lehet következtetni; felhívja a tagállamokat, a szakszervezeteket, a munkaadókat és a nem kormányzati szervezeteket, hogy fokozzák erőfeszítéseiket a nők tájékoztatására a 2005 óta hatályban lévő nemzeti jogszabályok értelmében a hátrányos megkülönböztetés áldozatai számára rendelkezésre álló lehetőségekről; |
| --- | --- |

16.

felhívja a figyelmet a 2002/73/EK irányelvben biztosított jogok alacsony ismertségére a nők körében, amire a nemek közötti esélyegyenlőséggel kapcsolatos eljárások és benyújtott panaszok alacsony számából lehet következtetni; felhívja a tagállamokat, a szakszervezeteket, a munkaadókat és a nem kormányzati szervezeteket, hogy fokozzák erőfeszítéseiket a nők tájékoztatására a 2005 óta hatályban lévő nemzeti jogszabályok értelmében a hátrányos megkülönböztetés áldozatai számára rendelkezésre álló lehetőségekről;

| 17. | megjegyzi, hogy a hátrányos megkülönböztetés áldozatai csak korlátozott bizalommal viseltetnek a bírósági védelem iránt; felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsák az áldozatok számára a jogi képviselet függetlenségét és azonnali rendelkezésre állását, erősítsék meg a hátrányos megkülönböztetés áldozatainak garanciáit, és biztosítsák a 2002/73/EK irányelv értelmében védelemben részesülő rendelkező személyek védelmét ellátó, vagy mellettük tanúskodó személyek bírósági védelmét; |
| --- | --- |

17.

megjegyzi, hogy a hátrányos megkülönböztetés áldozatai csak korlátozott bizalommal viseltetnek a bírósági védelem iránt; felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsák az áldozatok számára a jogi képviselet függetlenségét és azonnali rendelkezésre állását, erősítsék meg a hátrányos megkülönböztetés áldozatainak garanciáit, és biztosítsák a 2002/73/EK irányelv értelmében védelemben részesülő rendelkező személyek védelmét ellátó, vagy mellettük tanúskodó személyek bírósági védelmét;

| 18. | felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, hogy a tagállamok gondoskodnak-e arról, hogy a 2002/73/EK irányelv betartásában jogszerűen érdekelt áldozatokat, valamint szövetségeket és szervezeteket ne akadályozzák jogi vagy más korlátok – például túlzottan rövid határidők – abban, hogy bírósági eljárást indítsanak a megkülönböztetéssel szembeni védelem szabályainak és az egyenlő jogoknak a megsértésével kapcsolatban, vagy az áldozatok esetében abban, hogy kiálljanak a 2002/73/EK irányelv szerinti teljes körű jogai mellett más igazgatási eljárások során; |
| --- | --- |

18.

felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, hogy a tagállamok gondoskodnak-e arról, hogy a 2002/73/EK irányelv betartásában jogszerűen érdekelt áldozatokat, valamint szövetségeket és szervezeteket ne akadályozzák jogi vagy más korlátok – például túlzottan rövid határidők – abban, hogy bírósági eljárást indítsanak a megkülönböztetéssel szembeni védelem szabályainak és az egyenlő jogoknak a megsértésével kapcsolatban, vagy az áldozatok esetében abban, hogy kiálljanak a 2002/73/EK irányelv szerinti teljes körű jogai mellett más igazgatási eljárások során;

| 19. | elismeri az esélyegyenlőségi testületek és a munkaügyi felügyeletek közötti szoros együttműködés által a diszkriminatív gyakorlatok megelőzésére és elterjedtségük felmérésére gyakorolt pozitív hatásokat; felhívja a tagállamokat, hogy ragaszkodjanak ahhoz, hogy a munkaügyi felügyelők képzésben részesüljenek a 2002/73/EK átültetéséből eredő új feladataik ellátásához, valamint az újonnan létrehozott eszközökkel, például a bizonyítási teher irányának megváltozásával kapcsolatban; |
| --- | --- |

19.

elismeri az esélyegyenlőségi testületek és a munkaügyi felügyeletek közötti szoros együttműködés által a diszkriminatív gyakorlatok megelőzésére és elterjedtségük felmérésére gyakorolt pozitív hatásokat; felhívja a tagállamokat, hogy ragaszkodjanak ahhoz, hogy a munkaügyi felügyelők képzésben részesüljenek a 2002/73/EK átültetéséből eredő új feladataik ellátásához, valamint az újonnan létrehozott eszközökkel, például a bizonyítási teher irányának megváltozásával kapcsolatban;

| 20. | hangsúlyozza a nem kormányzati szervezetek által a hátrányos megkülönböztetés áldozatainak támogatásában játszott kiemelkedő szerepet; kéri az állami hatóságokat, hogy különítsenek el forrásokat a mediációs és támogatási projektek számára, amelyek kivitelezése bonyolultabb az ismeretterjesztő kampányokénál; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza a nem kormányzati szervezetek által a hátrányos megkülönböztetés áldozatainak támogatásában játszott kiemelkedő szerepet; kéri az állami hatóságokat, hogy különítsenek el forrásokat a mediációs és támogatási projektek számára, amelyek kivitelezése bonyolultabb az ismeretterjesztő kampányokénál;

| 21. | hangsúlyozza a megbízható, összehasonlítható és rendelkezésre álló mennyiségi és minőségi mutatók, valamint a nemek szerinti statisztikák fontosságát az irányelv végrehajtásában és nyomon követésében; sürgeti az esélyegyenlőségi testületeket, hogy fokozzák a független felmérések elvégzésére, a független jelentések közzétételére és a hátrányos megkülönböztetéssel kapcsolatos kérdésekre vonatkozó ajánlások megfogalmazására irányuló erőfeszítéseiket; emlékeztet a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének szerepére, amely a nemek közötti esélyegyenlőséggel kapcsolatos információk összegyűjtésére és elemzésére, az EU-polgárok nemek közötti esélyegyenlőséggel kapcsolatos tájékozottságának javítására, valamint a nemek közötti esélyegyenlőség érvényesítését célzó módszertani eszközök kidolgozására is kiterjed; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza a megbízható, összehasonlítható és rendelkezésre álló mennyiségi és minőségi mutatók, valamint a nemek szerinti statisztikák fontosságát az irányelv végrehajtásában és nyomon követésében; sürgeti az esélyegyenlőségi testületeket, hogy fokozzák a független felmérések elvégzésére, a független jelentések közzétételére és a hátrányos megkülönböztetéssel kapcsolatos kérdésekre vonatkozó ajánlások megfogalmazására irányuló erőfeszítéseiket; emlékeztet a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének szerepére, amely a nemek közötti esélyegyenlőséggel kapcsolatos információk összegyűjtésére és elemzésére, az EU-polgárok nemek közötti esélyegyenlőséggel kapcsolatos tájékozottságának javítására, valamint a nemek közötti esélyegyenlőség érvényesítését célzó módszertani eszközök kidolgozására is kiterjed;

| 22. | rámutat a szociális partnerek közötti társadalmi párbeszéd előmozdításának szükségességére annak érdekében, hogy a munkahelyi gyakorlatok ellnőrzése, kollektív szerződések, magatartási kódexek, kutatások, valamint a tapasztalatok és a helyes gyakorlatok cseréje segítségével alkalmazni lehessen az egyenlő bánásmód elvét; |
| --- | --- |

22.

rámutat a szociális partnerek közötti társadalmi párbeszéd előmozdításának szükségességére annak érdekében, hogy a munkahelyi gyakorlatok ellnőrzése, kollektív szerződések, magatartási kódexek, kutatások, valamint a tapasztalatok és a helyes gyakorlatok cseréje segítségével alkalmazni lehessen az egyenlő bánásmód elvét;

| 23. | felhívja a tagállamokat, hogy ösztönözzék a munkaadókat arra, hogy munkavállalóikat és a munkavállalói képviseleteket rendszeresen tájékoztassák nőkkel és férfiakkal való egyenlő bánásmód elvének betartásával kapcsolatban; |
| --- | --- |

23.

felhívja a tagállamokat, hogy ösztönözzék a munkaadókat arra, hogy munkavállalóikat és a munkavállalói képviseleteket rendszeresen tájékoztassák nőkkel és férfiakkal való egyenlő bánásmód elvének betartásával kapcsolatban;

| 24. | felhívja a tagállamokat, hogy ösztönözzék a munkaadókat arra, hogy munkavállalóikat és a munkavállalói képviseleteket rendszeresen tájékoztassák a nemi esélyegyenlőséggel kapcsolatos kérdésekben; |
| --- | --- |

24.

felhívja a tagállamokat, hogy ösztönözzék a munkaadókat arra, hogy munkavállalóikat és a munkavállalói képviseleteket rendszeresen tájékoztassák a nemi esélyegyenlőséggel kapcsolatos kérdésekben;

| 25. | ragaszkodik ahhoz, hogy nemzeti mechanizmusokat kell kidolgozni az egyenlő díjazás elvének, valamint a szülési és apasági, vagy eltartott családtag ápolása érdekében kivett szabadság után a munkahelyre való visszatérés érvényesítésének ellenőrzésére; |
| --- | --- |

25.

ragaszkodik ahhoz, hogy nemzeti mechanizmusokat kell kidolgozni az egyenlő díjazás elvének, valamint a szülési és apasági, vagy eltartott családtag ápolása érdekében kivett szabadság után a munkahelyre való visszatérés érvényesítésének ellenőrzésére;

| 26. | megállapítja, hogy a bérszakadék továbbra is fennáll – a nők bére átlagosan 15%-kal alacsonyabb a férfiakéhoz képest – és ez a szakadék 2000 és 2006 között csupán 1%-kal csökkent, és a vezető beosztásúak körében a nők százalékos aránya még mindig jóval alacsonyabb, mint a férfiaké; hangsúlyozza az egyenlő díjazás elvének érvényesítését célzó nemzeti mechanizmusok kidolgozásának szükségességét, és felhívja a Bizottságot, hogy a szubszidiaritás elvének kellő tiszteletben tartása mellett újítsa meg az e célt szolgáló támogató intézkedések tervezését; |
| --- | --- |

26.

megállapítja, hogy a bérszakadék továbbra is fennáll – a nők bére átlagosan 15%-kal alacsonyabb a férfiakéhoz képest – és ez a szakadék 2000 és 2006 között csupán 1%-kal csökkent, és a vezető beosztásúak körében a nők százalékos aránya még mindig jóval alacsonyabb, mint a férfiaké; hangsúlyozza az egyenlő díjazás elvének érvényesítését célzó nemzeti mechanizmusok kidolgozásának szükségességét, és felhívja a Bizottságot, hogy a szubszidiaritás elvének kellő tiszteletben tartása mellett újítsa meg az e célt szolgáló támogató intézkedések tervezését;

| 27. | hangsúlyozza, hogy ösztönözni kell azokat a kezdeményezéseket, amelyek hozzájárulnak ahhoz, hogy a vállalatok a nők és férfiak egyenlőségét előmozdító pozitív intézkedéseket és humánerőforrás-politikákat alakítsanak ki és valósítsanak meg; felhívja a tagállamokat, hogy javasolják a vállalatok számára nemi esélyegyenlőségi tervek kidolgozását és végrehajtását, valamint a nemek egyenlő képviseletének előmozdítását a vállalatok irányító és döntéshozó szerveiben; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza, hogy ösztönözni kell azokat a kezdeményezéseket, amelyek hozzájárulnak ahhoz, hogy a vállalatok a nők és férfiak egyenlőségét előmozdító pozitív intézkedéseket és humánerőforrás-politikákat alakítsanak ki és valósítsanak meg; felhívja a tagállamokat, hogy javasolják a vállalatok számára nemi esélyegyenlőségi tervek kidolgozását és végrehajtását, valamint a nemek egyenlő képviseletének előmozdítását a vállalatok irányító és döntéshozó szerveiben;

| 28. | emlékezteti a tagállamokat annak fontosságára, hogy a törvények kidolgozása és végrehajtása során aktívan alkalmazzák a nemek közötti esélyegyenlőség elvét, valamint törekedjenek a családi és szakmai élet összeegyeztethetőségének magvalósítására; |
| --- | --- |

28.

emlékezteti a tagállamokat annak fontosságára, hogy a törvények kidolgozása és végrehajtása során aktívan alkalmazzák a nemek közötti esélyegyenlőség elvét, valamint törekedjenek a családi és szakmai élet összeegyeztethetőségének magvalósítására;

| 29. | hangsúlyozza, hogy szükség van a fogyatékkal élő nők és lányok, illetve a fogyatékkal élő gyermekek szülei előtt álló sajátos akadályok leküzdésére az oktatáshoz és a munkaerőpiachoz való egyenlő hozzáférés terén, és az intézkedéseket úgy kell kiigazítani, hogy azok valamennyi politikában magukban foglalják a nemi dimenziót, és igazodjanak az ilyen csoportok különös szükségleteihez; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza, hogy szükség van a fogyatékkal élő nők és lányok, illetve a fogyatékkal élő gyermekek szülei előtt álló sajátos akadályok leküzdésére az oktatáshoz és a munkaerőpiachoz való egyenlő hozzáférés terén, és az intézkedéseket úgy kell kiigazítani, hogy azok valamennyi politikában magukban foglalják a nemi dimenziót, és igazodjanak az ilyen csoportok különös szükségleteihez;

| 30. | rámutat, hogy a nagyobb rugalmasságot kell biztosítani a szülői szabadság tekintetében, különösen a fogyatékkal élő gyermekek szülei számára; |
| --- | --- |

30.

rámutat, hogy a nagyobb rugalmasságot kell biztosítani a szülői szabadság tekintetében, különösen a fogyatékkal élő gyermekek szülei számára;

| 31. | felhívja a tagállamokat, hogy célzott intézkedésekkel vessenek véget a lányokat és fiatal nőket az iskolából a képzésbe, illetve a képzésből a szakmai életbe történő átlépés során, továbbá a gyermekek vagy rokonok gondozására szolgáló szabadság után a munkaerőpiacra való visszailleszkedés során érő megkülönböztetésnek; rámutat, hogy állami gyermekgondozási intézményekre és idősgondozásra van szükség; felhívja a tagállamok figyelmét a 2002-es barcelonai csúcstalálkozón e témákban vállalt kötelezettségekre; |
| --- | --- |

31.

felhívja a tagállamokat, hogy célzott intézkedésekkel vessenek véget a lányokat és fiatal nőket az iskolából a képzésbe, illetve a képzésből a szakmai életbe történő átlépés során, továbbá a gyermekek vagy rokonok gondozására szolgáló szabadság után a munkaerőpiacra való visszailleszkedés során érő megkülönböztetésnek; rámutat, hogy állami gyermekgondozási intézményekre és idősgondozásra van szükség; felhívja a tagállamok figyelmét a 2002-es barcelonai csúcstalálkozón e témákban vállalt kötelezettségekre;

| 32. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek és esélyegyenlőségi szerveknek. |
| --- | --- |

32.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek és esélyegyenlőségi szerveknek.

---

(1)  HL C 321., 2003.12.31., 1. o.

(2)  HL L 269., 2002.10.5., 15. o.

---

| 24.2.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 46/100 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 46/100

---

A Gázai övezet helyzete

P6_TA(2009)0025

Az Európai Parlament 2009. január 15-i állásfoglalása a Gázai övezet helyzetéről

(2010/C 46 E/14)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Közel-Keletről szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a Gázai övezet helyzetéről szóló 2006. november 16-i (1), a Közel-Keletről szóló 2007. július 12-i (2), a Gázai övezet humanitárius helyzetéről szóló 2007. október 11-i (3), valamint a Gázai övezet helyzetéről szóló 2008. február 21-i (4) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közel-Keletről szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a Gázai övezet helyzetéről szóló 2006. november 16-i (1), a Közel-Keletről szóló 2007. július 12-i (2), a Gázai övezet humanitárius helyzetéről szóló 2007. október 11-i (3), valamint a Gázai övezet helyzetéről szóló 2008. február 21-i (4) állásfoglalására,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1967. november 22-i 242. (S/RES/242(1967)), 1973. október 22-i 338. (S/RES/338(1973)) és 2009. január 8- 1860. (S/RES/1860(2009)) számú határozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1967. november 22-i 242. (S/RES/242(1967)), 1973. október 22-i 338. (S/RES/338(1973)) és 2009. január 8- 1860. (S/RES/1860(2009)) számú határozataira,

| — | tekintettel a polgári lakosság háború idején való védelméről szóló 1949. augusztus 12-i Negyedik Genfi Egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a polgári lakosság háború idején való védelméről szóló 1949. augusztus 12-i Negyedik Genfi Egyezményre,

| — | tekintettel az Izrael közösségi programokban való további részvételét jóváhagyó szavazás elhalasztására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Izrael közösségi programokban való további részvételét jóváhagyó szavazás elhalasztására,

| — | tekintettel az Európai Unió 2008. december 30-i nyilatkozatára a Közel-Kelettel kapcsolatban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2008. december 30-i nyilatkozatára a Közel-Kelettel kapcsolatban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 103. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 103. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel 2008. december 27-én Izrael katonai offenzívát indított Gázában a Hamász által Dél-Izraelben végrehajtott rakétatámadásokra válaszul, azt követően, hogy a Hamász megszerezte az övezet ellenőrzését, illetve a tűzszünet összeomlását és a tűzszüneti egyezmény megújításának visszautasítását követően, |
| --- | --- |

A.

mivel 2008. december 27-én Izrael katonai offenzívát indított Gázában a Hamász által Dél-Izraelben végrehajtott rakétatámadásokra válaszul, azt követően, hogy a Hamász megszerezte az övezet ellenőrzését, illetve a tűzszünet összeomlását és a tűzszüneti egyezmény megújításának visszautasítását követően,

| B. | mivel a legfrissebb jelentések szerint az izraeli hadművelet mintegy ezer halálos áldozatot követelt, közülük sokan gyerekek és nők, a hadműveletek következtében több ezren megsebesültek, házak, iskolák és egyéb kulcsfontosságú civil infrastrukturális létesítmények pusztultak el az izraeli hadsereg fellépése következtében, |
| --- | --- |

B.

mivel a legfrissebb jelentések szerint az izraeli hadművelet mintegy ezer halálos áldozatot követelt, közülük sokan gyerekek és nők, a hadműveletek következtében több ezren megsebesültek, házak, iskolák és egyéb kulcsfontosságú civil infrastrukturális létesítmények pusztultak el az izraeli hadsereg fellépése következtében,

| C. | mivel a gázai határátkelőket a belépés és a kilépés tekintetében egyaránt tizennyolc hónapja zárva tartják, és a személyek és áruk mozgásának akadályozása hátrányosan érinti a lakosok mindennapi életét és tovább bénítja a Gázai övezet gazdaságát, és korlátozza a ciszjordániai helyzet számottevő javulását; mivel a Gázai övezetre érvényben lévő embargó kollektív büntetést jelent, és ez ellentétes a nemzetközi humanitárius joggal, |
| --- | --- |

C.

mivel a gázai határátkelőket a belépés és a kilépés tekintetében egyaránt tizennyolc hónapja zárva tartják, és a személyek és áruk mozgásának akadályozása hátrányosan érinti a lakosok mindennapi életét és tovább bénítja a Gázai övezet gazdaságát, és korlátozza a ciszjordániai helyzet számottevő javulását; mivel a Gázai övezetre érvényben lévő embargó kollektív büntetést jelent, és ez ellentétes a nemzetközi humanitárius joggal,

| D. | mivel a Gázai övezetben és Ciszjordániában élő palesztinok életkörülményeinek javítása, valamint a békefolyamat újjáélesztése és működő palesztin intézmények Gázában történő létrehozása kulcsfontosságú tényezői az izraeliek és a palesztinok közötti igazságos és tartós béke elérésére irányuló erőfeszítéseknek, |
| --- | --- |

D.

mivel a Gázai övezetben és Ciszjordániában élő palesztinok életkörülményeinek javítása, valamint a békefolyamat újjáélesztése és működő palesztin intézmények Gázában történő létrehozása kulcsfontosságú tényezői az izraeliek és a palesztinok közötti igazságos és tartós béke elérésére irányuló erőfeszítéseknek,

| E. | mivel az Európai Unió által a palesztinoknak nyújtott jelentős pénzügyi támogatás fontos szerepet játszik abban, hogy igyekezzenek megelőzni a Gázai övezet és Ciszjordánia területén a humanitárius katasztrófát; mivel az Európai Unió – többek közt az Palesztin Menekültek Segélyező és Munkaközvetítő Hivatala a Közel-Keleten (UNRWA) programon keresztül – továbbra is humanitárius segítséget nyújt a Gázai övezetben, |
| --- | --- |

E.

mivel az Európai Unió által a palesztinoknak nyújtott jelentős pénzügyi támogatás fontos szerepet játszik abban, hogy igyekezzenek megelőzni a Gázai övezet és Ciszjordánia területén a humanitárius katasztrófát; mivel az Európai Unió – többek közt az Palesztin Menekültek Segélyező és Munkaközvetítő Hivatala a Közel-Keleten (UNRWA) programon keresztül – továbbra is humanitárius segítséget nyújt a Gázai övezetben,

| 1. | üdvözli az ENSZ Biztonsági Tanácsa 2009. január 8-i, 1860. számú határozatának elfogadását és sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy sem Izrael, sem pedig a Hamász nem teljesítette az ENSZ-nek az ellenségeskedés beszüntetésére vonatkozó kérését; azonnali és tartós tűzszünetre szólít fel, amelynek magában kell foglalnia a Hamász Izrael területére irányuló rakétatámadásainak és Izrael gázai katonai fellépésének beszüntetését; |
| --- | --- |

1.

üdvözli az ENSZ Biztonsági Tanácsa 2009. január 8-i, 1860. számú határozatának elfogadását és sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy sem Izrael, sem pedig a Hamász nem teljesítette az ENSZ-nek az ellenségeskedés beszüntetésére vonatkozó kérését; azonnali és tartós tűzszünetre szólít fel, amelynek magában kell foglalnia a Hamász Izrael területére irányuló rakétatámadásainak és Izrael gázai katonai fellépésének beszüntetését;

| 2. | egyetért azzal, hogy Gázában sürgősen szükség van a tartós tűzszünet fenntartását célzó intézkedésekre és garanciákra – ahogyan azt az 1860. sz. ENSZ biztonsági tanácsi határozat is előírja –, amely magában foglalja az izraeli csapatok kivonását, a határátkelők tartós megnyitását, a blokád megszüntetését és a csempészés és illegális fegyver- és lőszerkereskedelem megelőzését; |
| --- | --- |

2.

egyetért azzal, hogy Gázában sürgősen szükség van a tartós tűzszünet fenntartását célzó intézkedésekre és garanciákra – ahogyan azt az 1860. sz. ENSZ biztonsági tanácsi határozat is előírja –, amely magában foglalja az izraeli csapatok kivonását, a határátkelők tartós megnyitását, a blokád megszüntetését és a csempészés és illegális fegyver- és lőszerkereskedelem megelőzését;

| 3. | felhív egy tárgyalások eredményeként létrejövő fegyverszünetre, amelyre a nemzetközi közösség által létrehozott olyan mechanizmus jelentene garanciát – a Kvartett és az Arab Liga koordinációjával –, amely magában foglalhatja egy többnemzetiségű erő helyszínre küldését egyértelmű mandátummal a biztonság helyreállítása és a tűzszünet tiszteletben tartásának biztosítása tekintetében Izrael és Gáza lakossága számára, külön megemlítve a gázai és egyiptomi határ ellenőrzését, amely fontos szerepet ró Egyiptomra; felkéri a Tanácsot, hogy gyakoroljon nyomást az erőszakos cselekmények megállítása érdekében; ösztönzi a nemzetközi közösség, főként Egyiptom és az Európai Unió által végrehajtott eddigi diplomáciai erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

3.

felhív egy tárgyalások eredményeként létrejövő fegyverszünetre, amelyre a nemzetközi közösség által létrehozott olyan mechanizmus jelentene garanciát – a Kvartett és az Arab Liga koordinációjával –, amely magában foglalhatja egy többnemzetiségű erő helyszínre küldését egyértelmű mandátummal a biztonság helyreállítása és a tűzszünet tiszteletben tartásának biztosítása tekintetében Izrael és Gáza lakossága számára, külön megemlítve a gázai és egyiptomi határ ellenőrzését, amely fontos szerepet ró Egyiptomra; felkéri a Tanácsot, hogy gyakoroljon nyomást az erőszakos cselekmények megállítása érdekében; ösztönzi a nemzetközi közösség, főként Egyiptom és az Európai Unió által végrehajtott eddigi diplomáciai erőfeszítéseket;

| 4. | megdöbbenését fejezi ki a Gázában élő polgári lakosságot sújtó szenvedés miatt; mély sajnálatát fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy a támadások során az eltalált célpontok között polgári és ENSZ-létesítmények is voltak; együttérzését fejezi ki az erőszakos cselekményeknek kitett gázai és dél-izraeli polgári lakosságnak; |
| --- | --- |

4.

megdöbbenését fejezi ki a Gázában élő polgári lakosságot sújtó szenvedés miatt; mély sajnálatát fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy a támadások során az eltalált célpontok között polgári és ENSZ-létesítmények is voltak; együttérzését fejezi ki az erőszakos cselekményeknek kitett gázai és dél-izraeli polgári lakosságnak;

| 5. | határozottan kéri az izraeli hatóságokat, hogy engedélyezzék humanitárius segítség és segélyek akadálytalan bejutását a Gázai övezetbe, és biztosítsák a segélyek folyamatos és megfelelő áramlását a humanitárius folyosókon; sürgeti az izraeli hatóságokat, hogy tegyék lehetővé a nemzetközi sajtó számára a helyszíni események nyomon követését; |
| --- | --- |

5.

határozottan kéri az izraeli hatóságokat, hogy engedélyezzék humanitárius segítség és segélyek akadálytalan bejutását a Gázai övezetbe, és biztosítsák a segélyek folyamatos és megfelelő áramlását a humanitárius folyosókon; sürgeti az izraeli hatóságokat, hogy tegyék lehetővé a nemzetközi sajtó számára a helyszíni események nyomon követését;

| 6. | felszólítja Izraelt, hogy a nemzetközi jognak és a nemzetközi humanitárius jognak megfelelően teljesítse kötelezettségeit; felszólítja a Hamászt, hogy hagyjon fel a rakétatámadásokkal, és teljesítse saját kötelezettségeit azáltal, hogy elkötelezi magát azon politikai folyamat mellett, amelynek célja a Palesztinán belüli párbeszéd helyreállítása és a folyamatos tárgyalásokhoz való hozzájárulás; |
| --- | --- |

6.

felszólítja Izraelt, hogy a nemzetközi jognak és a nemzetközi humanitárius jognak megfelelően teljesítse kötelezettségeit; felszólítja a Hamászt, hogy hagyjon fel a rakétatámadásokkal, és teljesítse saját kötelezettségeit azáltal, hogy elkötelezi magát azon politikai folyamat mellett, amelynek célja a Palesztinán belüli párbeszéd helyreállítása és a folyamatos tárgyalásokhoz való hozzájárulás;

| 7. | arra szólít fel, hogy az Európai Unió határozottabban és egységesebben tegyen politikai állásfoglalást, és felkéri a Tanácsot, hogy a konfliktus megoldása érdekében használja ki a lehetőséget az Egyesült Államok új vezetésével való együttműködésre egy, a két államos megoldáson alapuló megállapodás létrehozásával, amelynek célja egy új, békés, regionális biztonsági struktúra kiépítése a Közel-Keleten; |
| --- | --- |

7.

arra szólít fel, hogy az Európai Unió határozottabban és egységesebben tegyen politikai állásfoglalást, és felkéri a Tanácsot, hogy a konfliktus megoldása érdekében használja ki a lehetőséget az Egyesült Államok új vezetésével való együttműködésre egy, a két államos megoldáson alapuló megállapodás létrehozásával, amelynek célja egy új, békés, regionális biztonsági struktúra kiépítése a Közel-Keleten;

| 8. | hangsúlyozza a Palesztinán belüli, a palesztin társadalom valamennyi tagja közötti, a 2007. február 8-i mekkai megállapodáson alapuló megbékélésre irányuló erőfeszítések megújításának kiemelkedő fontosságát, amely magával vonja a korábbi megállapodások elfogadását, többek között Izrael létjogosultságának elismerését; és e tekintetben kiemeli, hogy állandó földrajzi kapcsolatra, továbbá békés és tartós politikai újraegyesítésre van szükség a Gázai övezet és Ciszjordánia között; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza a Palesztinán belüli, a palesztin társadalom valamennyi tagja közötti, a 2007. február 8-i mekkai megállapodáson alapuló megbékélésre irányuló erőfeszítések megújításának kiemelkedő fontosságát, amely magával vonja a korábbi megállapodások elfogadását, többek között Izrael létjogosultságának elismerését; és e tekintetben kiemeli, hogy állandó földrajzi kapcsolatra, továbbá békés és tartós politikai újraegyesítésre van szükség a Gázai övezet és Ciszjordánia között;

| 9. | hangsúlyozza, hogy csak a béke irányába tett tényleges előrelépés és a helyzet számottevő javulása tudja megerősíteni Ciszjordániában és a Gázai övezetben a Palesztin Hatóság legitimitását; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy csak a béke irányába tett tényleges előrelépés és a helyzet számottevő javulása tudja megerősíteni Ciszjordániában és a Gázai övezetben a Palesztin Hatóság legitimitását;

| 10. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a közös kül- és biztonságpolitika főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ főtitkárának, a Kvartett közel-keleti megbízottjának, a Palesztin Hatóság elnökének, a Palesztin Törvényhozó Tanácsnak, az izraeli kormánynak és a Kneszetnek, Egyiptom kormányának és parlamentjének, valamint az Arab Liga főtitkárának. |
| --- | --- |

10.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a közös kül- és biztonságpolitika főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ főtitkárának, a Kvartett közel-keleti megbízottjának, a Palesztin Hatóság elnökének, a Palesztin Törvényhozó Tanácsnak, az izraeli kormánynak és a Kneszetnek, Egyiptom kormányának és parlamentjének, valamint az Arab Liga főtitkárának.

---

(1)  HL C 314. E, 2006.12.21., 324. o.

(2)  HL C 175. E, 2008.7.10., 579. o.

(3)  HL C 227. E, 2008.9.4., 138. o.

(4)  Elfogadott szövegek: P6_TA(2008)0064.

---

| 24.2.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 46/102 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 46/102

---

A Szomáli-félszigeten kialakult helyzet

P6_TA(2009)0026

Az Európai Parlament 2009. január 15-i állásfoglalása a Szomáli-félszigeten kialakult helyzetről

(2010/C 46 E/15)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Szomáli-félsziget országairól szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szomáli-félsziget országairól szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel a Szomáli-félszigeten látogatást tett küldöttségnek a Fejlesztési Bizottság által 2008. december 8-án jóváhagyott jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szomáli-félszigeten látogatást tett küldöttségnek a Fejlesztési Bizottság által 2008. december 8-án jóváhagyott jelentésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 103. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 103. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az Etiópia és Eritrea, valamint Eritrea és Dzsibuti közötti megoldatlan konfliktusok hátrányosan érintik a Szomáli-félsziget békéjét és biztonságát; mivel a szomáliai helyzet olyan mértékben megromlott, hogy emberi jogi és biztonsági szempontból a világ egyik legsúlyosabb válságává vált; mivel a Szudáni helyzet jelentős kockázati tényező a régió biztonsága szempontjából, |
| --- | --- |

A.

mivel az Etiópia és Eritrea, valamint Eritrea és Dzsibuti közötti megoldatlan konfliktusok hátrányosan érintik a Szomáli-félsziget békéjét és biztonságát; mivel a szomáliai helyzet olyan mértékben megromlott, hogy emberi jogi és biztonsági szempontból a világ egyik legsúlyosabb válságává vált; mivel a Szudáni helyzet jelentős kockázati tényező a régió biztonsága szempontjából,

| B. | mivel az Etiópia és Eritrea közötti háború a nemzetközileg elért algíri megállapodás aláírásával ért véget, amely gondoskodott arról, hogy az ENSZ békefenntartó missziót küldjön a térségbe, és hogy létrehozzanak egy Etiópia-Eritrea Határbizottságot, azonban továbbra is nézeteltérések vannak a két oldal között a megállapodásoknak és a Határbizottság határozatának végrehajtása tekintetében; mivel az ENSZ békefenntartó missziójának megbízatása 2008 július 31-én véget ért, mert Eritrea akadályozta a misszió munkáját, és Etiópia megtagadta az Etiópia-Eritrea Határbizottság által a vitatott hovatartozású Badme-térséggel kapcsolatban hozott döntés végrehajtását, |
| --- | --- |

B.

mivel az Etiópia és Eritrea közötti háború a nemzetközileg elért algíri megállapodás aláírásával ért véget, amely gondoskodott arról, hogy az ENSZ békefenntartó missziót küldjön a térségbe, és hogy létrehozzanak egy Etiópia-Eritrea Határbizottságot, azonban továbbra is nézeteltérések vannak a két oldal között a megállapodásoknak és a Határbizottság határozatának végrehajtása tekintetében; mivel az ENSZ békefenntartó missziójának megbízatása 2008 július 31-én véget ért, mert Eritrea akadályozta a misszió munkáját, és Etiópia megtagadta az Etiópia-Eritrea Határbizottság által a vitatott hovatartozású Badme-térséggel kapcsolatban hozott döntés végrehajtását,

| C. | mivel 2008. júniusában az Eritrea és Dzsibuti közötti határon, Rász Dumejránál az erőszak fokozódása 35 ember halálához vezetett, és emberek tucatjai sérültek meg; mivel 2008. június 12-én az ENSZ Biztonsági Tanácsa mindkét oldalt arra szólította fel, hogy kössenek tűzszünetet, vonják ki csapataikat és állítsák helyre a korábbi állapotot; mivel jelenleg nyugodta a helyzet, de a hadseregek közelsége miatt fennáll az erőszak kiújulásának veszélye, |
| --- | --- |

C.

mivel 2008. júniusában az Eritrea és Dzsibuti közötti határon, Rász Dumejránál az erőszak fokozódása 35 ember halálához vezetett, és emberek tucatjai sérültek meg; mivel 2008. június 12-én az ENSZ Biztonsági Tanácsa mindkét oldalt arra szólította fel, hogy kössenek tűzszünetet, vonják ki csapataikat és állítsák helyre a korábbi állapotot; mivel jelenleg nyugodta a helyzet, de a hadseregek közelsége miatt fennáll az erőszak kiújulásának veszélye,

| D. | mivel 2008. október 29-én Etiópia kereskedelmi képviseletét, egy ENSZ-komplexumot és az elnöki palotát Szomáliföld fővárosában, Hargeysában – a szomáli Puntland régióban fekvő Bossaso városában történt támadásokkal egyidejűleg – öngyilkos bombatámadás érte, ami miatt több személyt letartóztattak, |
| --- | --- |

D.

mivel 2008. október 29-én Etiópia kereskedelmi képviseletét, egy ENSZ-komplexumot és az elnöki palotát Szomáliföld fővárosában, Hargeysában – a szomáli Puntland régióban fekvő Bossaso városában történt támadásokkal egyidejűleg – öngyilkos bombatámadás érte, ami miatt több személyt letartóztattak,

| E. | mivel 2008. novemberében tartották a Dzsibutiban zajló tárgyalások új fordulóját, és ez hatalommegosztási egyezség aláírásához vezetett az átmeneti szövetségi kormány képviselői és a „Szomália Újrafelszabadításáért” elnevezésű, Dzsibuti központú ellenzéki szövetség között, amelyben mindkét fél nyilvánosan támogatásáról biztosította a vizsgálóbizottságot az emberi jogok Szomáliában bekövetkezett megsértésének kivizsgálására vonatkozóan, |
| --- | --- |

E.

mivel 2008. novemberében tartották a Dzsibutiban zajló tárgyalások új fordulóját, és ez hatalommegosztási egyezség aláírásához vezetett az átmeneti szövetségi kormány képviselői és a „Szomália Újrafelszabadításáért” elnevezésű, Dzsibuti központú ellenzéki szövetség között, amelyben mindkét fél nyilvánosan támogatásáról biztosította a vizsgálóbizottságot az emberi jogok Szomáliában bekövetkezett megsértésének kivizsgálására vonatkozóan,

| F. | mivel a Kormányközi Fejlesztési Hatóság (IGAD) egy 2008. október 29-én, Nairobiban, az átmeneti szövetségi intézmények képviselőinek és az átmeneti szövetségi parlament képviselőinek részvételével tartott konferencián hét pontból álló tervet fogadott el a szomáliai békefolyamat támogatására, és mechanizmust hozott létre a végrehajtás nyomon követésére, |
| --- | --- |

F.

mivel a Kormányközi Fejlesztési Hatóság (IGAD) egy 2008. október 29-én, Nairobiban, az átmeneti szövetségi intézmények képviselőinek és az átmeneti szövetségi parlament képviselőinek részvételével tartott konferencián hét pontból álló tervet fogadott el a szomáliai békefolyamat támogatására, és mechanizmust hozott létre a végrehajtás nyomon követésére,

| G. | mivel 2008 novembere óta Etiópia fokozatosan kivonja csapatait Mogadishuból és minden egyéb olyan helyszínről, ahol még jelen van Szomáliában; mivel az Afrikai Unió szomáliai missziója (AMISOM), amelynek jelenléte 2007 márciusa óta alapvetően Mogadishura korlátozódott, innentől kezdve egyedül marad ezen a területen, |
| --- | --- |

G.

mivel 2008 novembere óta Etiópia fokozatosan kivonja csapatait Mogadishuból és minden egyéb olyan helyszínről, ahol még jelen van Szomáliában; mivel az Afrikai Unió szomáliai missziója (AMISOM), amelynek jelenléte 2007 márciusa óta alapvetően Mogadishura korlátozódott, innentől kezdve egyedül marad ezen a területen,

| H. | mivel a szomáliai átmeneti szövetségi kormánynak négy év alatt sem sikerült stabil alapokon álló kormányt létrehoznia; mivel Abdulláhi elnök nemrégiben történt lemondása következtében valós a veszélye annak, hogy a rivális csoportok ismét harcot robbantanak ki, |
| --- | --- |

H.

mivel a szomáliai átmeneti szövetségi kormánynak négy év alatt sem sikerült stabil alapokon álló kormányt létrehoznia; mivel Abdulláhi elnök nemrégiben történt lemondása következtében valós a veszélye annak, hogy a rivális csoportok ismét harcot robbantanak ki,

| I. | mivel a Szomáli-félsziget térségében a biztonságot veszélyeztető további komoly kihívást jelent a kalózkodás; mivel a kalózkodás elleni küzdelem katonai eszközökkel nem nyerhető meg, hanem azon múlik, milyen mértékben sikerül Szomáliában elősegíteni a békét, a fejlődést és az államszervezet kiépítését; mivel a kalózkodás következtében a Világélelmezési Program (WFP) kénytelen volt felfüggeszteni Szomáliába irányuló élelmiszersegély-szállítmányait, tovább súlyosbítva ezzel a humanitárius szempontból amúgy is súlyos helyzetet, |
| --- | --- |

I.

mivel a Szomáli-félsziget térségében a biztonságot veszélyeztető további komoly kihívást jelent a kalózkodás; mivel a kalózkodás elleni küzdelem katonai eszközökkel nem nyerhető meg, hanem azon múlik, milyen mértékben sikerül Szomáliában elősegíteni a békét, a fejlődést és az államszervezet kiépítését; mivel a kalózkodás következtében a Világélelmezési Program (WFP) kénytelen volt felfüggeszteni Szomáliába irányuló élelmiszersegély-szállítmányait, tovább súlyosbítva ezzel a humanitárius szempontból amúgy is súlyos helyzetet,

| J. | mivel 2008. december 8-án az EU elindította EU NAVFOR Szomália (vagy Atalanta művelet) elnevezésű tengeri műveletét, amelynek célja, hogy megvédje a Világélelmezési Program tengeri hajókaravánjait és más, Szomália partjainál közlekedő kereskedelmi hajókat, |
| --- | --- |

J.

mivel 2008. december 8-án az EU elindította EU NAVFOR Szomália (vagy Atalanta művelet) elnevezésű tengeri műveletét, amelynek célja, hogy megvédje a Világélelmezési Program tengeri hajókaravánjait és más, Szomália partjainál közlekedő kereskedelmi hajókat,

| K. | mivel az Észak- és Dél-Szudán közötti átfogó békemegállapodás végrehajtásának kudarca a területek szétszakadásához vezethet, amelyet valószínűleg a határ menti területek olajtartalékainak megosztása feletti katonai konfliktus kísér majd; mivel egy ilyen szakadás minden valószínűség szerint az ország teljes széttagolódásához vezet, ahol is Dárfúr és a keleti rész függetlenségére törekszik majd, valamint etnikumok közötti harcok is kitörnek, melyeket tovább szít a szomszédos országok – többek között Eritrea – közbeavatkozása, |
| --- | --- |

K.

mivel az Észak- és Dél-Szudán közötti átfogó békemegállapodás végrehajtásának kudarca a területek szétszakadásához vezethet, amelyet valószínűleg a határ menti területek olajtartalékainak megosztása feletti katonai konfliktus kísér majd; mivel egy ilyen szakadás minden valószínűség szerint az ország teljes széttagolódásához vezet, ahol is Dárfúr és a keleti rész függetlenségére törekszik majd, valamint etnikumok közötti harcok is kitörnek, melyeket tovább szít a szomszédos országok – többek között Eritrea – közbeavatkozása,

| L. | mivel Dzsibuti továbbra is óriási kihívásokkal néz szembe, és helyzete egyre riasztóbbá válik most, hogy egy világméretű élelmiszerválság van kialakulóban; mivel Ogaden, Etiópia Szomáli-régiója súlyos szárazsággal küzd, és a kormány által ellenőrzött, a lakosságnak szánt élelmiszersegélyek nem jutnak el a lakosokhoz annak ellenére, hogy a Világélelmezési Program nemrégiben előrelépést ért el a régióban az élelmiszersegélyek kiszállítása terén, mivel továbbra is késleltetésekről számolnak be, ami annak köszönhető, hogy a Szomáli-régióban való közlekedés katonai engedélyhez kötött, |
| --- | --- |

L.

mivel Dzsibuti továbbra is óriási kihívásokkal néz szembe, és helyzete egyre riasztóbbá válik most, hogy egy világméretű élelmiszerválság van kialakulóban; mivel Ogaden, Etiópia Szomáli-régiója súlyos szárazsággal küzd, és a kormány által ellenőrzött, a lakosságnak szánt élelmiszersegélyek nem jutnak el a lakosokhoz annak ellenére, hogy a Világélelmezési Program nemrégiben előrelépést ért el a régióban az élelmiszersegélyek kiszállítása terén, mivel továbbra is késleltetésekről számolnak be, ami annak köszönhető, hogy a Szomáli-régióban való közlekedés katonai engedélyhez kötött,

| M. | mivel az emberi jogok, a jogérvényesülés, a demokrácia és a kormányzás helyzete a Szomáli-félsziget valamennyi országában már évek óta komolyan aggasztja az EU-t; mivel a térségből származó, megalapozott jelentések számolnak be önkényes letartóztatásokról, a fogva tartottak kényszermunkára fogásáról, kínzásáról és a velük való embertelen bánásmódról, valamint az újságírók üldözéséről és politikai elnyomásról, |
| --- | --- |

M.

mivel az emberi jogok, a jogérvényesülés, a demokrácia és a kormányzás helyzete a Szomáli-félsziget valamennyi országában már évek óta komolyan aggasztja az EU-t; mivel a térségből származó, megalapozott jelentések számolnak be önkényes letartóztatásokról, a fogva tartottak kényszermunkára fogásáról, kínzásáról és a velük való embertelen bánásmódról, valamint az újságírók üldözéséről és politikai elnyomásról,

| N. | mivel az emberi jogok Szomáliában bekövetkezett megsértésének részét képezi két olasz katolikus apáca, Maria Teresa Olivero és Caterina Giraudo elrablása, |
| --- | --- |

N.

mivel az emberi jogok Szomáliában bekövetkezett megsértésének részét képezi két olasz katolikus apáca, Maria Teresa Olivero és Caterina Giraudo elrablása,

| O. | mivel a 2008-as jogalkotási választások során alkalmazott többségi választási rendszer, amely hátrányba helyezi az ellenzéki pártokat, aggodalomra ad okot Dzsibutiban, ahol is az ellenzéki MRD pártot 2008 júliusában olyan tarthatatlan indokokkal tiltották be, miszerint támogatta Eritrea támadását Dzsibuti ellen, míg az UDT/UGDT szakszervezet vezetőit mai napig nem helyezték vissza állásukba azt követően, hogy szakszervezeti tevékenységükhöz kapcsolódó indokokkal elbocsátották őket, |
| --- | --- |

O.

mivel a 2008-as jogalkotási választások során alkalmazott többségi választási rendszer, amely hátrányba helyezi az ellenzéki pártokat, aggodalomra ad okot Dzsibutiban, ahol is az ellenzéki MRD pártot 2008 júliusában olyan tarthatatlan indokokkal tiltották be, miszerint támogatta Eritrea támadását Dzsibuti ellen, míg az UDT/UGDT szakszervezet vezetőit mai napig nem helyezték vissza állásukba azt követően, hogy szakszervezeti tevékenységükhöz kapcsolódó indokokkal elbocsátották őket,

| P. | mivel a nem kormányzati szervezetekben és az ellenzéki körökben attól való félelem uralkodik, hogy az Etiópiában nemrégiben elfogadott sajtótörvény és a pártok bejegyzéséről szóló törvény erősítette a kormány ellenőrzését, és csökkentette a politikai szabadságot; mivel az etióp kormány által elfogadott és a parlament által ratifikált nem kormányzati szervezetekről szóló jogszabály (a karitatív szervezetek és társaságok bejegyzéséről és szabályozásáról szóló nyilatkozat) rendkívüli mértékben korlátozhatja azon nemzetközi és etiópiai szövetségek működését, amelyek az egyenlőség, az igazságszolgáltatás, az emberi jogok és a konfliktusmegoldás érdekében dolgoznak, |
| --- | --- |

P.

mivel a nem kormányzati szervezetekben és az ellenzéki körökben attól való félelem uralkodik, hogy az Etiópiában nemrégiben elfogadott sajtótörvény és a pártok bejegyzéséről szóló törvény erősítette a kormány ellenőrzését, és csökkentette a politikai szabadságot; mivel az etióp kormány által elfogadott és a parlament által ratifikált nem kormányzati szervezetekről szóló jogszabály (a karitatív szervezetek és társaságok bejegyzéséről és szabályozásáról szóló nyilatkozat) rendkívüli mértékben korlátozhatja azon nemzetközi és etiópiai szövetségek működését, amelyek az egyenlőség, az igazságszolgáltatás, az emberi jogok és a konfliktusmegoldás érdekében dolgoznak,

A régió biztonsága

| 1. | felszólítja Etiópia kormányát, hogy hivatalosan is szentesítse, hogy a Határbizottság által térképkoordináták alapján felállított, Eritrea és Etiópia közötti demarkációs vonal végleges és kötelező érvényű; felszólítja az eritreai hatóságokat, hogy egyezzenek bele az Etiópiával folytatott párbeszédbe, a Határbizottság határozatának megfelelően kezeljék a határon és a fizikailag fennálló demarkációs vonalakon állomásozó csapatok leszerelési folyamatának kérdését, valamint hozzák rendbe a két ország közötti kapcsolatokat, beleértve a határok kereskedelem céljára történő megnyitását; kéri a nemzetközi közösséget és az EU-t, hogy gyakoroljanak nyomást mindkét oldalra a jelenlegi holtpontról való elmozdulás érdekében; |
| --- | --- |

1.

felszólítja Etiópia kormányát, hogy hivatalosan is szentesítse, hogy a Határbizottság által térképkoordináták alapján felállított, Eritrea és Etiópia közötti demarkációs vonal végleges és kötelező érvényű; felszólítja az eritreai hatóságokat, hogy egyezzenek bele az Etiópiával folytatott párbeszédbe, a Határbizottság határozatának megfelelően kezeljék a határon és a fizikailag fennálló demarkációs vonalakon állomásozó csapatok leszerelési folyamatának kérdését, valamint hozzák rendbe a két ország közötti kapcsolatokat, beleértve a határok kereskedelem céljára történő megnyitását; kéri a nemzetközi közösséget és az EU-t, hogy gyakoroljanak nyomást mindkét oldalra a jelenlegi holtpontról való elmozdulás érdekében;

| 2. | kéri a Tanácsot, hogy nevezzen ki uniós különleges képviselőt / különmegbízottat a Szomáli-félsziget térségére; |
| --- | --- |

2.

kéri a Tanácsot, hogy nevezzen ki uniós különleges képviselőt / különmegbízottat a Szomáli-félsziget térségére;

| 3. | kéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy továbbra is tegyenek erőfeszítéseket a Szomáli-félszigeten a békére, biztonságra és fejlődésre törekvő regionális politikai partnerség érdekében, hogy azonosíthassák azokat a közös érdeket jelentő célokat, amelyek elősegíthetik az Eritrea és Etiópia közötti tényleges együttműködést, pl. az energiaellátás, a két ország közötti kereskedelem és a kikötők kérdése terén; |
| --- | --- |

3.

kéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy továbbra is tegyenek erőfeszítéseket a Szomáli-félszigeten a békére, biztonságra és fejlődésre törekvő regionális politikai partnerség érdekében, hogy azonosíthassák azokat a közös érdeket jelentő célokat, amelyek elősegíthetik az Eritrea és Etiópia közötti tényleges együttműködést, pl. az energiaellátás, a két ország közötti kereskedelem és a kikötők kérdése terén;

| 4. | felszólítja Eritrea kormányát, hogy gondolja újra IGAD-tagságának jelenlegi felfüggesztését; kéri az Afrikai Unió és az IGAD vezetőit, hogy továbbra is vonják be Eritreát, és bátorítsák a kormányt, hogy ismét csatlakozzon a regionális és szubregionális együttműködésre irányuló erőfeszítésekhez; |
| --- | --- |

4.

felszólítja Eritrea kormányát, hogy gondolja újra IGAD-tagságának jelenlegi felfüggesztését; kéri az Afrikai Unió és az IGAD vezetőit, hogy továbbra is vonják be Eritreát, és bátorítsák a kormányt, hogy ismét csatlakozzon a regionális és szubregionális együttműködésre irányuló erőfeszítésekhez;

| 5. | felszólítja az eritreai kormányt, hogy járuljon hozzá független tényfeltáró küldöttség a dzsibuti kormánnyal közösen történő meghívásához, amely küldöttség feladata a Rász Dumejra-i helyzet vizsgálata; felhívja mindkét felet, hogy a két ország közötti kapcsolatok helyreállítása érdekében támaszkodjanak a párbeszéd és a diplomácia eszközeire; |
| --- | --- |

5.

felszólítja az eritreai kormányt, hogy járuljon hozzá független tényfeltáró küldöttség a dzsibuti kormánnyal közösen történő meghívásához, amely küldöttség feladata a Rász Dumejra-i helyzet vizsgálata; felhívja mindkét felet, hogy a két ország közötti kapcsolatok helyreállítása érdekében támaszkodjanak a párbeszéd és a diplomácia eszközeire;

| 6. | felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy továbbra is támogassa a szomáliai intézmények létrehozását, a dzsibuti békemegállapodás végrehajtását és az IGAD békefolyamatban tett erőfeszítéseit; sürgeti az Afrikai Unió szomáliai missziójának (AMISOM) megerősítését és az ENSZ stabilizációs haderő időben történő felállítását, amint azt a politikai és biztonsági feltételek megengedik; |
| --- | --- |

6.

felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy továbbra is támogassa a szomáliai intézmények létrehozását, a dzsibuti békemegállapodás végrehajtását és az IGAD békefolyamatban tett erőfeszítéseit; sürgeti az Afrikai Unió szomáliai missziójának (AMISOM) megerősítését és az ENSZ stabilizációs haderő időben történő felállítását, amint azt a politikai és biztonsági feltételek megengedik;

| 7. | elítéli az elmúlt hónapokban a humanitárius szervezetek munkatársai ellen mind gyakrabban elkövetett támadásokat, melyek jelentősen korlátozták a segélyezési műveleteket, és a szomáliai humanitárius helyzet súlyosbodásához vezettek; felhívja az ENSZ szomáliai humanitárius ügyekért felelős koordinátorát, hogy az egyes területeken külön-külön tárgyaljon a humanitárius segítséghez a dzsibuti békefolyamattól függetlenül történő hozzáférésről, gyorsítsa fel az élelmiszer-szállítmányokat és enyhítsen a borzalmas humanitárius helyzeten; |
| --- | --- |

7.

elítéli az elmúlt hónapokban a humanitárius szervezetek munkatársai ellen mind gyakrabban elkövetett támadásokat, melyek jelentősen korlátozták a segélyezési műveleteket, és a szomáliai humanitárius helyzet súlyosbodásához vezettek; felhívja az ENSZ szomáliai humanitárius ügyekért felelős koordinátorát, hogy az egyes területeken külön-külön tárgyaljon a humanitárius segítséghez a dzsibuti békefolyamattól függetlenül történő hozzáférésről, gyorsítsa fel az élelmiszer-szállítmányokat és enyhítsen a borzalmas humanitárius helyzeten;

| 8. | hangsúlyozza, hogy a szudáni észak-déli megállapodás megteremtésében való európai uniós és nemzetközi részvételt követően alapvető fontosságú az erőfeszítések folytatása a megállapodás végrehajtása és a szükséges nyomás fenntartása érdekében; felhívja ezért a Tanácsot és a nemzetközi közösséget, hogy fokozza a szudáni észak-déli átfogó békemegállapodás végrehajtásának támogatását, és biztosítsa az ENSZ-AU misszió (UNAMID) teljes telepítését Dárfúrban; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy a szudáni észak-déli megállapodás megteremtésében való európai uniós és nemzetközi részvételt követően alapvető fontosságú az erőfeszítések folytatása a megállapodás végrehajtása és a szükséges nyomás fenntartása érdekében; felhívja ezért a Tanácsot és a nemzetközi közösséget, hogy fokozza a szudáni észak-déli átfogó békemegállapodás végrehajtásának támogatását, és biztosítsa az ENSZ-AU misszió (UNAMID) teljes telepítését Dárfúrban;

| 9. | felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy továbbra is támogassák az IGAD-ot és annak a régió integrációs tervének kidolgozására, valamint az intézmények megerősítésére tett erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

9.

felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy továbbra is támogassák az IGAD-ot és annak a régió integrációs tervének kidolgozására, valamint az intézmények megerősítésére tett erőfeszítéseit;

Élelmiszer-biztonság és fejlesztés

| 10. | felhívja az eritreai kormányt, hogy szorosabban működjön együtt a nemzetközi szervezetekkel az élemiszer-biztonsági helyzet értékelésében, az időben történő és célzott beavatkozás lehetővé tétele érdekében; |
| --- | --- |

10.

felhívja az eritreai kormányt, hogy szorosabban működjön együtt a nemzetközi szervezetekkel az élemiszer-biztonsági helyzet értékelésében, az időben történő és célzott beavatkozás lehetővé tétele érdekében;

| 11. | felhívja az eritreai kormányt, hogy a Bizottság számára biztosítson akadálytalan hozzáférést a bizottság által finanszírozott programokhoz, és legyen nyitottabb a közös megállapodás alapján létrejött projektekhez és programokhoz nyújtott műszaki segítség iránt; felhívja továbbá arra, hogy igazítsa ki a nem kormányzati szervekre vonatkozó nyilatkozatot az eritreai fejlesztési tevékenységben részt venni kívánó nem kormányzati szervezetekkel szemben támasztott pénzügyi követelmények könnyítése céljából; |
| --- | --- |

11.

felhívja az eritreai kormányt, hogy a Bizottság számára biztosítson akadálytalan hozzáférést a bizottság által finanszírozott programokhoz, és legyen nyitottabb a közös megállapodás alapján létrejött projektekhez és programokhoz nyújtott műszaki segítség iránt; felhívja továbbá arra, hogy igazítsa ki a nem kormányzati szervekre vonatkozó nyilatkozatot az eritreai fejlesztési tevékenységben részt venni kívánó nem kormányzati szervezetekkel szemben támasztott pénzügyi követelmények könnyítése céljából;

| 12. | felhívja az etiópiai kormányt, hogy biztosítsa a humanitárius szervezetek akadálymentes bejutását a szomáli Ogaden-régióba, és az ahhoz szükséges feltételeket, hogy a segély az egész régióban eljusson a segélyezettekhez; |
| --- | --- |

12.

felhívja az etiópiai kormányt, hogy biztosítsa a humanitárius szervezetek akadálymentes bejutását a szomáli Ogaden-régióba, és az ahhoz szükséges feltételeket, hogy a segély az egész régióban eljusson a segélyezettekhez;

| 13. | felhívja a Bizottságot, hogy folytassa a határokon átnyúló problémák regionális kezelésének támogatását a béke, biztonság és fejlődés érdekében kötendő EU regionális politikai partnerség révén, különösen a regionális vízgazdálkodást mint az élemiszer-biztonság alapvető elemét; |
| --- | --- |

13.

felhívja a Bizottságot, hogy folytassa a határokon átnyúló problémák regionális kezelésének támogatását a béke, biztonság és fejlődés érdekében kötendő EU regionális politikai partnerség révén, különösen a regionális vízgazdálkodást mint az élemiszer-biztonság alapvető elemét;

| 14. | felhívja a Bizottságot annak ellenőrzésére, hogy egyik segítségnyújtási programjának, köztük a „pénz a munkáért” elnevezésűnek a végrehajtása sem történik kényszermunka felhasználásával; |
| --- | --- |

14.

felhívja a Bizottságot annak ellenőrzésére, hogy egyik segítségnyújtási programjának, köztük a „pénz a munkáért” elnevezésűnek a végrehajtása sem történik kényszermunka felhasználásával;

Emberi jogok, demokrácia és kormányzás

| 15. | felhívja az eritreai kormányt, hogy tegyen nyilvános nyilatkozatot a foglyok hollétéről és egészségi állapotáról, valamint az összes politikai fogoly és bebörtönzött újságíró ellen haladéktalanul emeljen vádat és vigye az ügyet bíróság elé, vagy pedig azonnal és feltétel nélkül engedjék őket szabadon; |
| --- | --- |

15.

felhívja az eritreai kormányt, hogy tegyen nyilvános nyilatkozatot a foglyok hollétéről és egészségi állapotáról, valamint az összes politikai fogoly és bebörtönzött újságíró ellen haladéktalanul emeljen vádat és vigye az ügyet bíróság elé, vagy pedig azonnal és feltétel nélkül engedjék őket szabadon;

| 16. | felhívja az eritreai kormányt, hogy teljes körűen tartsa tiszteletben az emberi jogokat és az alapvető szabadságjogokat, köztük a gyülekezés, a véleménynyilvánítás, a sajtó és a lelkiismeret szabadságának jogát; |
| --- | --- |

16.

felhívja az eritreai kormányt, hogy teljes körűen tartsa tiszteletben az emberi jogokat és az alapvető szabadságjogokat, köztük a gyülekezés, a véleménynyilvánítás, a sajtó és a lelkiismeret szabadságának jogát;

| 17. | mély sajnálatát fejezi ki, amiért Dawit Isaak svéd-eritreai újságírót továbbra is fogva tartják, 2001 szeptemberében történt letartóztatása óta, bírósági tárgyalás nélkül, és követeli Dawit Isaak és más bebörtönzött újságírók azonnali szabadon bocsátását; |
| --- | --- |

17.

mély sajnálatát fejezi ki, amiért Dawit Isaak svéd-eritreai újságírót továbbra is fogva tartják, 2001 szeptemberében történt letartóztatása óta, bírósági tárgyalás nélkül, és követeli Dawit Isaak és más bebörtönzött újságírók azonnali szabadon bocsátását;

| 18. | felhívja az Európai Uniót, hogy vizsgálja felül az Eritreával kapcsolatos megközelítését, amennyiben nem történik előrelépés a Contonoui Megállapodás alapvető elemeinek (9. cikk) való megfelelés érdekében, különösen a legfontosabb emberi jogi kérdésekben (a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottságának bejutása a börtönökbe, a G11 szabadon bocsátása); |
| --- | --- |

18.

felhívja az Európai Uniót, hogy vizsgálja felül az Eritreával kapcsolatos megközelítését, amennyiben nem történik előrelépés a Contonoui Megállapodás alapvető elemeinek (9. cikk) való megfelelés érdekében, különösen a legfontosabb emberi jogi kérdésekben (a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottságának bejutása a börtönökbe, a G11 szabadon bocsátása);

| 19. | felhívja a szomáliai átmeneti szövetségi kormányt, hogy ítélje el a két olasz katolikus apáca elrablását, valamint tegyen intézkedéseket kiszabadításuk felgyorsítása és a további emberrablások megelőzése érdekében; |
| --- | --- |

19.

felhívja a szomáliai átmeneti szövetségi kormányt, hogy ítélje el a két olasz katolikus apáca elrablását, valamint tegyen intézkedéseket kiszabadításuk felgyorsítása és a további emberrablások megelőzése érdekében;

| 20. | felhívja a dzsibuti hatóságokat, hogy védje az ellenzéki pártok és a független emberi jogi szervezetek politikai jogait, köztük a sajtószabadságot, a gyülekezési szabadságot és a véleménynyilvánítás szabadságát; hangsúlyozza a kormány és az ellenzék közötti, a választási törvény kiigazítására, ezáltal pedig a meglévő politikai pártok méltányosabb parlamenti képviseletére irányuló érdemi párbeszéd szükségességét; felhívja a dzsibuti hatóságokat, hogy engedélyezzék az ellenzéki MRD párt tevékenységének újraindítását, és az UDT/UGDT szakszervezet vezetőit – akiket a szakszervezeti tevékenységük miatt bocsátottak el – helyezzék vissza állásukba; |
| --- | --- |

20.

felhívja a dzsibuti hatóságokat, hogy védje az ellenzéki pártok és a független emberi jogi szervezetek politikai jogait, köztük a sajtószabadságot, a gyülekezési szabadságot és a véleménynyilvánítás szabadságát; hangsúlyozza a kormány és az ellenzék közötti, a választási törvény kiigazítására, ezáltal pedig a meglévő politikai pártok méltányosabb parlamenti képviseletére irányuló érdemi párbeszéd szükségességét; felhívja a dzsibuti hatóságokat, hogy engedélyezzék az ellenzéki MRD párt tevékenységének újraindítását, és az UDT/UGDT szakszervezet vezetőit – akiket a szakszervezeti tevékenységük miatt bocsátottak el – helyezzék vissza állásukba;

| 21. | felhívja a dzsibuti kormányt, hogy tegyen lépéseket a hatékonyabb jogi védelem és a szakszervezeti jogok gyakorlásának biztosítása érdekében, az ILO-egyezménnyel összhangban; |
| --- | --- |

21.

felhívja a dzsibuti kormányt, hogy tegyen lépéseket a hatékonyabb jogi védelem és a szakszervezeti jogok gyakorlásának biztosítása érdekében, az ILO-egyezménnyel összhangban;

| 22. | sajnálattal veszi tudomásul, hogy az etióp parlament ratifikálta a karitatív szervezetek és társaságok bejegyzéséről és szabályozásáról szóló nyilatkozatot; jelentős kiigazítást kér az alapvető emberi jogi elvek biztosítása érdekében; a törvény nem korlátozó jellegű végrehajtását kéri, és ragaszkodik a végrehajtás Bizottság által végzett ellenőrzéséhez; |
| --- | --- |

22.

sajnálattal veszi tudomásul, hogy az etióp parlament ratifikálta a karitatív szervezetek és társaságok bejegyzéséről és szabályozásáról szóló nyilatkozatot; jelentős kiigazítást kér az alapvető emberi jogi elvek biztosítása érdekében; a törvény nem korlátozó jellegű végrehajtását kéri, és ragaszkodik a végrehajtás Bizottság által végzett ellenőrzéséhez;

| 23. | sürgeti az etióp hatóságokat, hogy vizsgálják felül a sajtótörvényt és a pártok bejegyzését szabályozó törvényt, valamint a választási bizottság összetételét az ellenzéki pártok politikai jogainak biztosítása érdekében; sürgeti továbbá, hogy vizsgálják ki az ellenzéki és civilszervezeteket érintő állítólagos zaklatásokat és önkényes letartóztatásokat, és indítsanak eljárást a felelősök ellen; |
| --- | --- |

23.

sürgeti az etióp hatóságokat, hogy vizsgálják felül a sajtótörvényt és a pártok bejegyzését szabályozó törvényt, valamint a választási bizottság összetételét az ellenzéki pártok politikai jogainak biztosítása érdekében; sürgeti továbbá, hogy vizsgálják ki az ellenzéki és civilszervezeteket érintő állítólagos zaklatásokat és önkényes letartóztatásokat, és indítsanak eljárást a felelősök ellen;

| 24. | felháborítónak tartja, hogy bebörtönözték Birtukan Mideksszát, az Egység a Demokráciáért ellenzéki párt vezetőjét, és követeli, hogy azonnal és feltétel nélkül bocsássák őt szabadon; |
| --- | --- |

24.

felháborítónak tartja, hogy bebörtönözték Birtukan Mideksszát, az Egység a Demokráciáért ellenzéki párt vezetőjét, és követeli, hogy azonnal és feltétel nélkül bocsássák őt szabadon;

| 25. | felszólítja az etióp hatóságokat, hogy mihamarabb rendezzék az Etióp Tanárok Nemzeti Szövetsége bejegyzési kérvényét, a vonatkozó törvényekkel és szabályokkal összhangban, és hagyjanak fel e szervezet tagjainak üldözésével; |
| --- | --- |

25.

felszólítja az etióp hatóságokat, hogy mihamarabb rendezzék az Etióp Tanárok Nemzeti Szövetsége bejegyzési kérvényét, a vonatkozó törvényekkel és szabályokkal összhangban, és hagyjanak fel e szervezet tagjainak üldözésével;

| 26. | felhívja Etiópia, Eritrea és Dzsibuti kormányát, valamint a Tanácsot, hogy a felülvizsgált Cotonoui Megállapodás VII mellékletének 8. cikke értelmében hozzanak létre közös megállapodást az emberi jogokról, a demokratikus alapelvekről és a jogállamiságról szóló politikai párbeszéd mélyítéséről, beleértve a fent említett kérdéseket, azzal a céllal, hogy részcélokat határozzanak meg és kézzelfogható eredményeket érjenek el a helyszínen való előrelépés terén; |
| --- | --- |

26.

felhívja Etiópia, Eritrea és Dzsibuti kormányát, valamint a Tanácsot, hogy a felülvizsgált Cotonoui Megállapodás VII mellékletének 8. cikke értelmében hozzanak létre közös megállapodást az emberi jogokról, a demokratikus alapelvekről és a jogállamiságról szóló politikai párbeszéd mélyítéséről, beleértve a fent említett kérdéseket, azzal a céllal, hogy részcélokat határozzanak meg és kézzelfogható eredményeket érjenek el a helyszínen való előrelépés terén;

| 27. | tudomásul veszi, hogy 2009-ben Szudánban választásokat tartanak, megjegyzi azonban, hogy még nem valósult meg azon jogszabályok reformja, amelyek korlátozzák az egyének, a politikai pártok és a média egyesülési és szólásszabadságát, és amelyek ellentmondanak az átfogó békemegállapodásnak és az ideiglenes nemzeti alkotmánynak, valamint nem alakult meg a nemzeti emberi jogi bizottság sem; hangsúlyozza, hogy a szabad és tisztességes választások lefolytatását lehetővé tévő környezethez szükséges előfeltétel ezen jogszabályok hatályon kívül helyezése, és olyan új jogszabályokkal való felváltása, amelyek összhangban vannak az átfogó békemegállapodással és az ideiglenes nemzeti alkotmánnyal; |
| --- | --- |

27.

tudomásul veszi, hogy 2009-ben Szudánban választásokat tartanak, megjegyzi azonban, hogy még nem valósult meg azon jogszabályok reformja, amelyek korlátozzák az egyének, a politikai pártok és a média egyesülési és szólásszabadságát, és amelyek ellentmondanak az átfogó békemegállapodásnak és az ideiglenes nemzeti alkotmánynak, valamint nem alakult meg a nemzeti emberi jogi bizottság sem; hangsúlyozza, hogy a szabad és tisztességes választások lefolytatását lehetővé tévő környezethez szükséges előfeltétel ezen jogszabályok hatályon kívül helyezése, és olyan új jogszabályokkal való felváltása, amelyek összhangban vannak az átfogó békemegállapodással és az ideiglenes nemzeti alkotmánnyal;

*

- *

| 28. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak, az Afrikai Unió Bizottsága elnökének, az Afrikai Unió közgyűlése soros elnökének, az Afrikai Unió Főtitkárának, a Pán-Afrikai Parlamentnek, az IGAD-országok kormányának és parlamentjének és az AKCS-EU közös parlamenti közgyűlés társelnökeinek. |
| --- | --- |

28.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak, az Afrikai Unió Bizottsága elnökének, az Afrikai Unió közgyűlése soros elnökének, az Afrikai Unió Főtitkárának, a Pán-Afrikai Parlamentnek, az IGAD-országok kormányának és parlamentjének és az AKCS-EU közös parlamenti közgyűlés társelnökeinek.

---

| 24.2.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 46/107 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 46/107

---

Belarusz

P6_TA(2009)0027

Az Európai Parlament 2009. január 15-i állásfoglalása az EU Belarusszal kapcsolatos stratégiájáról

(2010/C 46 E/16)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a belarusz helyzetről szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2008. szeptember 28-i parlamenti választások utáni belarusz helyzetről szóló 2008. október 9-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a belarusz helyzetről szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2008. szeptember 28-i parlamenti választások utáni belarusz helyzetről szóló 2008. október 9-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az egyes belarusz tisztviselők elleni korlátozó intézkedésekről szóló 2006/276/KKBP közös álláspontot módosító 2008. november 10-i 2008/844/KKBP tanácsi közös álláspontra (2) vonatkozó, az Európai Unió nevében tett elnökségi nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyes belarusz tisztviselők elleni korlátozó intézkedésekről szóló 2006/276/KKBP közös álláspontot módosító 2008. november 10-i 2008/844/KKBP tanácsi közös álláspontra (2) vonatkozó, az Európai Unió nevében tett elnökségi nyilatkozatra,

| — | tekintettel a belarusz hatóságokkal való politikai kapcsolatok felfüggesztésére vonatkozó tilalom visszavonásáról valamint az belarusz tisztviselőkre – többek között Alekszander Lukasenko elnökre – vonatkozó hat hónapos vízumtilalom felfüggesztéséről szóló 2008. október 13-i GAERC következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a belarusz hatóságokkal való politikai kapcsolatok felfüggesztésére vonatkozó tilalom visszavonásáról valamint az belarusz tisztviselőkre – többek között Alekszander Lukasenko elnökre – vonatkozó hat hónapos vízumtilalom felfüggesztéséről szóló 2008. október 13-i GAERC következtetésekre,

| — | tekintettel a Tanács emberi jogokról szóló 2008. november 27-i éves jelentésére (14146/2/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács emberi jogokról szóló 2008. november 27-i éves jelentésére (14146/2/2008),

| — | tekintettel a keleti partnerség kezdeményezésről szóló, 2008. december 3-i, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett bizottsági közleményre (COM(2008)0823), |
| --- | --- |

—

tekintettel a keleti partnerség kezdeményezésről szóló, 2008. december 3-i, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett bizottsági közleményre (COM(2008)0823),

| — | tekintettel az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatala (ODIHR) választási megfigyelő küldöttségének a 2008. szeptember 28-i belaruszi parlamenti választásokról szóló 2008. november 27-i végleges jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatala (ODIHR) választási megfigyelő küldöttségének a 2008. szeptember 28-i belaruszi parlamenti választásokról szóló 2008. november 27-i végleges jelentésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 103. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 103. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel a Tanács a fent említett 2008. október 13-i következtetéseiben megerősítette a Belarusszal való kapcsolatok fokozatos újraéledésével kapcsolatos reményeit, valamint hajlandóságát arra, hogy párbeszédbe bocsátkozzon a belarusz hatóságokkal és az ország egyéb politikai erőivel is annak érdekében, hogy előmozdítsa a demokrácia és az emberi jogok tiszteletben tartásának megerősítése felé történő valódi elmozdulást, |
| --- | --- |

A.

mivel a Tanács a fent említett 2008. október 13-i következtetéseiben megerősítette a Belarusszal való kapcsolatok fokozatos újraéledésével kapcsolatos reményeit, valamint hajlandóságát arra, hogy párbeszédbe bocsátkozzon a belarusz hatóságokkal és az ország egyéb politikai erőivel is annak érdekében, hogy előmozdítsa a demokrácia és az emberi jogok tiszteletben tartásának megerősítése felé történő valódi elmozdulást,

| B. | mivel a belarusz hatóságokkal folytatott párbeszéd előmozdítása, valamint a demokrácia megszilárdítására és az emberi jogok tiszteletben tartásának megerősítésére irányuló pozitív intézkedések meghozatala érdekében a Tanács úgy határozott, hogy a bizonyos belarusz vezetőkre kirótt utazási korlátozásokat hat hónapra felfüggeszti, és ez az időszak megújítható, kivéve azon vezetők esetében, akik érintettek az 1999-ben és 2000-ben történt eltűnésekben, valamint a központi választási bizottság elnöke esetében, |
| --- | --- |

B.

mivel a belarusz hatóságokkal folytatott párbeszéd előmozdítása, valamint a demokrácia megszilárdítására és az emberi jogok tiszteletben tartásának megerősítésére irányuló pozitív intézkedések meghozatala érdekében a Tanács úgy határozott, hogy a bizonyos belarusz vezetőkre kirótt utazási korlátozásokat hat hónapra felfüggeszti, és ez az időszak megújítható, kivéve azon vezetők esetében, akik érintettek az 1999-ben és 2000-ben történt eltűnésekben, valamint a központi választási bizottság elnöke esetében,

| C. | mivel a Belarusz által tett pozitív lépésekre adott válaszként a Bizottság intenzív párbeszédbe kezdett az országgal többek között az energia, a környezetvédelem, a vámügyek, a közlekedés és az élelmiszer-biztonság területén, és megerősítette, hogy hajlandó kibővíteni e mindkét fél számára előnyös szakmai tárgyalások témaköreit, |
| --- | --- |

C.

mivel a Belarusz által tett pozitív lépésekre adott válaszként a Bizottság intenzív párbeszédbe kezdett az országgal többek között az energia, a környezetvédelem, a vámügyek, a közlekedés és az élelmiszer-biztonság területén, és megerősítette, hogy hajlandó kibővíteni e mindkét fél számára előnyös szakmai tárgyalások témaköreit,

| D. | mivel az EBESZ/ODIHIR választási megfigyelő küldöttsége végleges jelentésében megállapította, hogy – noha voltak apróbb fejlesztések – a 2008. szeptember 28-i választások, amelyekre szigorúan ellenőrzött környezetben alig látható kampány után került sor, és amelyek során a szavazatszámlálás és a különböző választókörzetek eredményeinek összesítése nem volt átlátható, egyáltalán nem feleltek meg a nemzetközileg elismert demokratikus normáknak, mivel Lidzija Jarmosina, a központi választási bizottság elnöke elismerte, hogy a 2008. szeptemberi választásokat nem ismerték el maradéktalanul és feltétlenül az európai partnerek nemzetközi szabványainak megfelelőnek, és ezért a választások legfontosabb célja nem teljesült, |
| --- | --- |

D.

mivel az EBESZ/ODIHIR választási megfigyelő küldöttsége végleges jelentésében megállapította, hogy – noha voltak apróbb fejlesztések – a 2008. szeptember 28-i választások, amelyekre szigorúan ellenőrzött környezetben alig látható kampány után került sor, és amelyek során a szavazatszámlálás és a különböző választókörzetek eredményeinek összesítése nem volt átlátható, egyáltalán nem feleltek meg a nemzetközileg elismert demokratikus normáknak, mivel Lidzija Jarmosina, a központi választási bizottság elnöke elismerte, hogy a 2008. szeptemberi választásokat nem ismerték el maradéktalanul és feltétlenül az európai partnerek nemzetközi szabványainak megfelelőnek, és ezért a választások legfontosabb célja nem teljesült,

| E. | mivel a Bizottság útjára indította a „keleti partnerség” elnevezésű kezdeményezést, melynek célja az együttműködés megerősítése számos kelet-európai országgal, többek között Belarusszal, melynek a demokráciával, az emberi jogok tiszteletben tartásával és a jogállamisággal kapcsolatos konkrét kritériumoknak kell megfelelnie, |
| --- | --- |

E.

mivel a Bizottság útjára indította a „keleti partnerség” elnevezésű kezdeményezést, melynek célja az együttműködés megerősítése számos kelet-európai országgal, többek között Belarusszal, melynek a demokráciával, az emberi jogok tiszteletben tartásával és a jogállamisággal kapcsolatos konkrét kritériumoknak kell megfelelnie,

| F. | mivel Szjarhej Martinau belarusz külügyminiszter azt nyilatkozta, hogy „Belarusz pozitívan gondolkodik a keleti partnerség elnevezésű kezdeményezésben való részvételről”, és hozzátette, hogy országa szeretne a kezdeményezésben részt venni, |
| --- | --- |

F.

mivel Szjarhej Martinau belarusz külügyminiszter azt nyilatkozta, hogy „Belarusz pozitívan gondolkodik a keleti partnerség elnevezésű kezdeményezésben való részvételről”, és hozzátette, hogy országa szeretne a kezdeményezésben részt venni,

| G. | mivel a belarusz hatóságok egyéves „szabadságkorlátozásra” ítélték Aljakszandr Barazenka ellenzéki aktivistát egy 2008 januári tüntetésben vállalt szerepéért, |
| --- | --- |

G.

mivel a belarusz hatóságok egyéves „szabadságkorlátozásra” ítélték Aljakszandr Barazenka ellenzéki aktivistát egy 2008 januári tüntetésben vállalt szerepéért,

| H. | mivel a fehérorosz hatóságok egyre több protestáns és római katolikus paptól és nővértől vonják meg az igehirdetés és a hittanórák tartásának jogát, |
| --- | --- |

H.

mivel a fehérorosz hatóságok egyre több protestáns és római katolikus paptól és nővértől vonják meg az igehirdetés és a hittanórák tartásának jogát,

| 1. | üdvözli a belarusz hatóságok arra vonatkozó döntését, hogy nyilvántartásba veszik a volt belarusz elnökjelölt, Aljakszandr Milinkevics által vezetett „Szabadságért” elnevezésű mozgalmat; reméli, hogy a belarusz kormány javítani fog az egyéb nem kormányzati szervezetek – többek között a politikai pártok és a „Nasa Vjaszna” elnevezésű emberi jogi szervezet – nyilvántartásba vételét és munkáját szabályozó feltételrendszeren; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a belarusz hatóságok arra vonatkozó döntését, hogy nyilvántartásba veszik a volt belarusz elnökjelölt, Aljakszandr Milinkevics által vezetett „Szabadságért” elnevezésű mozgalmat; reméli, hogy a belarusz kormány javítani fog az egyéb nem kormányzati szervezetek – többek között a politikai pártok és a „Nasa Vjaszna” elnevezésű emberi jogi szervezet – nyilvántartásba vételét és munkáját szabályozó feltételrendszeren;

| 2. | üdvözli a belarusz hatóságok arra vonatkozó döntését, hogy engedélyezik a két független napilap, a Narodnaja Volja és a Nasa Niva megjelentetését és terjesztését; ugyanakkor rámutat arra, hogy még mindig 13 független lap vár bejegyzésre; üdvözli a belarusz kormány határozatát, mely szerint megvitatják az internetes média nemzetközi normáit, valamint azt, hogy ezekről a kérdésekről kikéri a Belarusz Újságírók Szövetségének véleményét; reméli, hogy megfelelő munkafeltételeket fognak teremteni Belaruszban egyéb független sajtóorgánumok számára is, beleértve a reklámozási lehetőségeket is; |
| --- | --- |

2.

üdvözli a belarusz hatóságok arra vonatkozó döntését, hogy engedélyezik a két független napilap, a Narodnaja Volja és a Nasa Niva megjelentetését és terjesztését; ugyanakkor rámutat arra, hogy még mindig 13 független lap vár bejegyzésre; üdvözli a belarusz kormány határozatát, mely szerint megvitatják az internetes média nemzetközi normáit, valamint azt, hogy ezekről a kérdésekről kikéri a Belarusz Újságírók Szövetségének véleményét; reméli, hogy megfelelő munkafeltételeket fognak teremteni Belaruszban egyéb független sajtóorgánumok számára is, beleértve a reklámozási lehetőségeket is;

| 3. | tudomásul veszi Belarusz hajlandóságát arra, hogy részletesen megvitassa az EBESZ/ODIHR ajánlásait a választási törvény fejlesztésével kapcsolatban; ezt fontos és reményt keltő lépésnek érzi Belarusz részéről, és várakozással tekint annak gyors megvalósítása elé, valamint további, az Unió elvárásainak megfelelő lépésekre számít; |
| --- | --- |

3.

tudomásul veszi Belarusz hajlandóságát arra, hogy részletesen megvitassa az EBESZ/ODIHR ajánlásait a választási törvény fejlesztésével kapcsolatban; ezt fontos és reményt keltő lépésnek érzi Belarusz részéről, és várakozással tekint annak gyors megvalósítása elé, valamint további, az Unió elvárásainak megfelelő lépésekre számít;

| 4. | üdvözli a belarusz politikai foglyok szabadon bocsátását, ám sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy Alekszandr Kozulin, Szergej Parszjukevics és Andrej Kim nem élhet a Belarusz Köztársaság alkotmánya által a belarusz polgárok számára biztosított valamennyi joggal, és Aljakszandr Barazenka esetéhez hasonlóan – akit hetekig tartottak fogva, amíg a 2008 januári tüntetéseken való részvétele miatt indított eljárásra várt – bírálja, hogy néhány más aktivista szabadságában továbbra különböző módokon korlátozva van; |
| --- | --- |

4.

üdvözli a belarusz politikai foglyok szabadon bocsátását, ám sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy Alekszandr Kozulin, Szergej Parszjukevics és Andrej Kim nem élhet a Belarusz Köztársaság alkotmánya által a belarusz polgárok számára biztosított valamennyi joggal, és Aljakszandr Barazenka esetéhez hasonlóan – akit hetekig tartottak fogva, amíg a 2008 januári tüntetéseken való részvétele miatt indított eljárásra várt – bírálja, hogy néhány más aktivista szabadságában továbbra különböző módokon korlátozva van;

| 5. | üdvözli a belarusz hatóságok döntését a csernobili katasztrófa áldozataira vonatkozó utazási tilalom ideiglenes felfüggesztéséről annak lehetővé tétele érdekében, hogy részt vehessenek az üdültetési és gyógyítási programokban, és reméli, hogy hosszú távon strukturális megoldást találnak; sürgeti a cseh elnökséget, hogy kezelje kiemelten a belarusz hatóságokkal folytatott uniós szintű megállapodásra irányuló tárgyalásokat annak lehetővé tételére, hogy a gyermekek szabadon utazhassanak Belaruszból az ilyen gyógyítási programokat szervező bármelyik uniós tagállamba; |
| --- | --- |

5.

üdvözli a belarusz hatóságok döntését a csernobili katasztrófa áldozataira vonatkozó utazási tilalom ideiglenes felfüggesztéséről annak lehetővé tétele érdekében, hogy részt vehessenek az üdültetési és gyógyítási programokban, és reméli, hogy hosszú távon strukturális megoldást találnak; sürgeti a cseh elnökséget, hogy kezelje kiemelten a belarusz hatóságokkal folytatott uniós szintű megállapodásra irányuló tárgyalásokat annak lehetővé tételére, hogy a gyermekek szabadon utazhassanak Belaruszból az ilyen gyógyítási programokat szervező bármelyik uniós tagállamba;

| 6. | rámutat arra, hogy az EU-val fenntartott kapcsolatok jelentős javítása érdekében (1) Belarusznak továbbra is olyan országnak kell maradnia, ahol nincsenek politikai foglyok, (2) a kormánynak garantálnia kell a média számára a véleménynyilvánítás szabadságát, (3) folytatnia kell az együttműködést az EBESZ-szel a választási jogszabályok reformjáról, (4) javítania kell a nem kormányzati szervezetek (NGO-k) munkafeltételeit és (5) garantálnia kell a gyülekezési és a politikai társulási szabadságot; |
| --- | --- |

6.

rámutat arra, hogy az EU-val fenntartott kapcsolatok jelentős javítása érdekében (1) Belarusznak továbbra is olyan országnak kell maradnia, ahol nincsenek politikai foglyok, (2) a kormánynak garantálnia kell a média számára a véleménynyilvánítás szabadságát, (3) folytatnia kell az együttműködést az EBESZ-szel a választási jogszabályok reformjáról, (4) javítania kell a nem kormányzati szervezetek (NGO-k) munkafeltételeit és (5) garantálnia kell a gyülekezési és a politikai társulási szabadságot;

| 7. | sürgeti a belarusz kormányt, hogy tartsa tiszteletben az emberi jogokat, különösen






  a) | a belarusz büntető törvénykönyv égetően szükséges módosításainak végrehajtásán keresztül a 367., 368., 369-1., illetve különösen a 193. cikk eltörlésével, amelyek alkalmazásával gyakran visszaélnek az elnyomás eszközeként; |
| --- | --- | --- |

7.

sürgeti a belarusz kormányt, hogy tartsa tiszteletben az emberi jogokat, különösen

a)

a belarusz büntető törvénykönyv égetően szükséges módosításainak végrehajtásán keresztül a 367., 368., 369-1., illetve különösen a 193. cikk eltörlésével, amelyek alkalmazásával gyakran visszaélnek az elnyomás eszközeként;

| b) | a polgári engedetlenség miatt az egyetemekről kiutasított – és tanulmányaikat külföldön folytatni kényszerülő – diákok, valamint ezáltal a belarusz katonai szolgálatot megtagadó személyek bűnügyi eljárással való fenyegetésének felszámolásával; |
| --- | --- |

b)

a polgári engedetlenség miatt az egyetemekről kiutasított – és tanulmányaikat külföldön folytatni kényszerülő – diákok, valamint ezáltal a belarusz katonai szolgálatot megtagadó személyek bűnügyi eljárással való fenyegetésének felszámolásával;

| c) | a civil szervezetek Belaruszban történő megfelelő bejegyzése előtt álló összes akadály felszámolásával; azon tilalom megszüntetésével, hogy magánlakásokat nonprofit társulások bejegyzéséhez használjanak; a 2007. október 23-i 533. sz. elnöki rendelet felülvizsgálatával, amely az irodai létesítmények NGO-k és politikai pártok által történő használatát szabályozza; |
| --- | --- |

c)

a civil szervezetek Belaruszban történő megfelelő bejegyzése előtt álló összes akadály felszámolásával; azon tilalom megszüntetésével, hogy magánlakásokat nonprofit társulások bejegyzéséhez használjanak; a 2007. október 23-i 533. sz. elnöki rendelet felülvizsgálatával, amely az irodai létesítmények NGO-k és politikai pártok által történő használatát szabályozza;

| d) | a nemzeti kisebbségekkel szembeni bánásmód és tisztelet javításával, beleértve az Angelika Borys által vezetett, törvényesen megválasztott Belaruszi Lengyelek Egyesületének, a kultúrának, az egyházaknak, az oktatási rendszernek, valamint a történelmi és anyagi örökségnek az elismerését; |
| --- | --- |

d)

a nemzeti kisebbségekkel szembeni bánásmód és tisztelet javításával, beleértve az Angelika Borys által vezetett, törvényesen megválasztott Belaruszi Lengyelek Egyesületének, a kultúrának, az egyházaknak, az oktatási rendszernek, valamint a történelmi és anyagi örökségnek az elismerését;

az ország saját maga által teremtett, Európa többi részétől való izolálódásának megszüntetése, valamint az EU és Belarusz közötti kapcsolatok jelentős javítása érdekében;

| 8. | hangsúlyozza, hogy a demokratikus ellenzéknek a Belarusszal fennálló kapcsolatok fokozatos újjáélesztési folyamatának részét kell képeznie; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy a demokratikus ellenzéknek a Belarusszal fennálló kapcsolatok fokozatos újjáélesztési folyamatának részét kell képeznie;

| 9. | felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy tegyenek további lépéseket a belarusz állampolgárokat érintő vízumeljárások liberalizációja irányába, mivel az ilyen intézkedések alapvető fontosságúak a Belarusszal kapcsolatos európai uniós politika fő célkitűzésének eléréséhez, nevezetesen a személyes emberi kapcsolatok elmélyítéséhez, ami viszont megkönnyíti az ország demokratizálását; ebben az összefüggésben sürgeti őket, hogy vizsgálják meg a schengeni térségbe belépő belarusz állampolgárok számára a vízumköltségek csökkentésének, illetve azok beszerzési eljárása egyszerűsítésének lehetőségét; |
| --- | --- |

9.

felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy tegyenek további lépéseket a belarusz állampolgárokat érintő vízumeljárások liberalizációja irányába, mivel az ilyen intézkedések alapvető fontosságúak a Belarusszal kapcsolatos európai uniós politika fő célkitűzésének eléréséhez, nevezetesen a személyes emberi kapcsolatok elmélyítéséhez, ami viszont megkönnyíti az ország demokratizálását; ebben az összefüggésben sürgeti őket, hogy vizsgálják meg a schengeni térségbe belépő belarusz állampolgárok számára a vízumköltségek csökkentésének, illetve azok beszerzési eljárása egyszerűsítésének lehetőségét;

| 10. | felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy fontolja meg az európai szomszédsági és partnerségi eszköz (3), valamint az európai demokrácia és emberjogi eszköz (4) Belaruszra történő elkülönített alkalmazását a belarusz civil társadalomnak nyújtott támogatás kiterjesztésével; hogy sürgesse a belarusz kormányt a jószándék és a pozitív változás jeleként, hogy tegye lehetővé a Vilniuszba (Litvániába) száműzött Belarusz Európai Bölcsészettudományi Egyetem számára, hogy jogi értelemben visszatérjen Belaruszba, hogy jövőbeli fejlődéséhez Minszkben megfelelő feltételek mellett szervezze újra magát ; hogy nyújtson pénzügyi támogatást a független belarusz televíziós csatornának, a Belsatnak, és hogy sürgesse a belarusz kormányt, hogy hivatalosan vegye nyilvántartásba a Belsatot Belaruszban; |
| --- | --- |

10.

felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy fontolja meg az európai szomszédsági és partnerségi eszköz (3), valamint az európai demokrácia és emberjogi eszköz (4) Belaruszra történő elkülönített alkalmazását a belarusz civil társadalomnak nyújtott támogatás kiterjesztésével; hogy sürgesse a belarusz kormányt a jószándék és a pozitív változás jeleként, hogy tegye lehetővé a Vilniuszba (Litvániába) száműzött Belarusz Európai Bölcsészettudományi Egyetem számára, hogy jogi értelemben visszatérjen Belaruszba, hogy jövőbeli fejlődéséhez Minszkben megfelelő feltételek mellett szervezze újra magát ; hogy nyújtson pénzügyi támogatást a független belarusz televíziós csatornának, a Belsatnak, és hogy sürgesse a belarusz kormányt, hogy hivatalosan vegye nyilvántartásba a Belsatot Belaruszban;

| 11. | e tekintetben felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy vegye fontolóra az üzleti környezet, a kereskedelem, a befektetések, az energetikai és a közlekedési infrastruktúra, valamint az EU és Belarusz közötti határokon átnyúló együttműködés fejlesztésére irányuló intézkedések meghozatalát annak érdekében, hogy hozzájáruljon a belarusz állampolgárok jólétéhez és fellendüléséhez, valamint hogy megkönnyítse számukra az EU-val történő kommunikációt és az EU-ba történő szabad utazást; |
| --- | --- |

11.

e tekintetben felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy vegye fontolóra az üzleti környezet, a kereskedelem, a befektetések, az energetikai és a közlekedési infrastruktúra, valamint az EU és Belarusz közötti határokon átnyúló együttműködés fejlesztésére irányuló intézkedések meghozatalát annak érdekében, hogy hozzájáruljon a belarusz állampolgárok jólétéhez és fellendüléséhez, valamint hogy megkönnyítse számukra az EU-val történő kommunikációt és az EU-ba történő szabad utazást;

| 12. | felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az Európai Beruházási Bank részvételét a belarusz energiaszállítási-infrastruktúrára vonatkozó beruházásokban; hangsúlyozza az európai vállalatok belarusz privatizációs folymatban való részvételének jelentőségét; |
| --- | --- |

12.

felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az Európai Beruházási Bank részvételét a belarusz energiaszállítási-infrastruktúrára vonatkozó beruházásokban; hangsúlyozza az európai vállalatok belarusz privatizációs folymatban való részvételének jelentőségét;

| 13. | felhívja a belarusz hatóságokat, hogy szigorúan tartsák be a nemzetközi biztonsági szabványokat és követelményeket egy új nukleáris erőmű építése során; felhívja Belaruszt, hogy ratifikálja az Nemzetközi Atomenergia Ügynökség (IAEA) átfogó biztosítékokról szóló megállapodás kiegészítő jegyzőkönyvét; felhívja a Bizottságot, hogy kísérje figyelemmel, illetve tegyen jelentést a Bizottságnak és a tagállamoknak az IAEA ajánlások, a nukleáris biztonságról szóló egyezmény és az atomsorompó szerződés követelményei Belarusz általi teljesítéséről, valamint azon hatásokról, amelyeket a nukleáris erőmű működése kiválthat a szomszédos uniós tagállamokra; |
| --- | --- |

13.

felhívja a belarusz hatóságokat, hogy szigorúan tartsák be a nemzetközi biztonsági szabványokat és követelményeket egy új nukleáris erőmű építése során; felhívja Belaruszt, hogy ratifikálja az Nemzetközi Atomenergia Ügynökség (IAEA) átfogó biztosítékokról szóló megállapodás kiegészítő jegyzőkönyvét; felhívja a Bizottságot, hogy kísérje figyelemmel, illetve tegyen jelentést a Bizottságnak és a tagállamoknak az IAEA ajánlások, a nukleáris biztonságról szóló egyezmény és az atomsorompó szerződés követelményei Belarusz általi teljesítéséről, valamint azon hatásokról, amelyeket a nukleáris erőmű működése kiválthat a szomszédos uniós tagállamokra;

| 14. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a belarusz hatóságok az elmúlt években több alkalommal is megtagadták a beutazási vízum kiadását az Európai Parlament tagjai és nemzeti parlamenti képviselők számára; felszólítja a belarusz hatóságokat, hogy ne akadályozzák tovább az Európai Parlament Belarusszal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttségét abban, hogy látogatást tegyen az országban; |
| --- | --- |

14.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a belarusz hatóságok az elmúlt években több alkalommal is megtagadták a beutazási vízum kiadását az Európai Parlament tagjai és nemzeti parlamenti képviselők számára; felszólítja a belarusz hatóságokat, hogy ne akadályozzák tovább az Európai Parlament Belarusszal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttségét abban, hogy látogatást tegyen az országban;

| 15. | üdvözli a belarusz hatóságok által a jelentős nyomás ellenére eddig fenntartott hozzáállást, mely szerint nem ismeri el Dél-Oszétia és Abházia egyoldalúan kikiáltott függetlenségét; |
| --- | --- |

15.

üdvözli a belarusz hatóságok által a jelentős nyomás ellenére eddig fenntartott hozzáállást, mely szerint nem ismeri el Dél-Oszétia és Abházia egyoldalúan kikiáltott függetlenségét;

| 16. | elítéli, hogy Belarusz az utolsó állam Európában, amely az ENSZ értékekkel ellentétesen még mindig alkalmazza a halálbüntetést; |
| --- | --- |

16.

elítéli, hogy Belarusz az utolsó állam Európában, amely az ENSZ értékekkel ellentétesen még mindig alkalmazza a halálbüntetést;

| 17. | felhívja a belarusz hatóságokat, hogy tartsák tiszteletben a vallásszabadságot; elítéli, hogy folyamatosan kiutasítanak európai polgárokat, többek között papokat is Belaruszból, ami ellentétes az EU-val szembeni bizalom felépítésének folyamatával; |
| --- | --- |

17.

felhívja a belarusz hatóságokat, hogy tartsák tiszteletben a vallásszabadságot; elítéli, hogy folyamatosan kiutasítanak európai polgárokat, többek között papokat is Belaruszból, ami ellentétes az EU-val szembeni bizalom felépítésének folyamatával;

| 18. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak, az ENSZ főtitkárának, az EBESZ és az Európa Tanács parlamenti közgyűléseinek, a Független Államok Közössége titkárságának, valamint a belarusz parlamentnek és kormánynak. |
| --- | --- |

18.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak, az ENSZ főtitkárának, az EBESZ és az Európa Tanács parlamenti közgyűléseinek, a Független Államok Közössége titkárságának, valamint a belarusz parlamentnek és kormánynak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0470.

(2)  HL L 300., 2008.11.11., 56. o.

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006/1638/EK rendelete (2006. október 24.) az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz létrehozására vonatkozó általános rendelkezések meghatározásáról (HL L 310., 2006.11.9., 1. o.).

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 1889/2006/EK rendelete (2006. december 20.) a demokrácia és az emberi jogok világszintű előmozdítása finanszírozási eszközének (a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze) létrehozásáról (HL L 386., 2006.12.29., 1. o.).

---

| 24.2.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 46/111 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 46/111

---

Szrebrenica

P6_TA(2009)0028

Az Európai Parlament 2009. január 15-i állásfoglalása Szrebrenicáról

(2010/C 46 E/17)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Szrebrenicáról szóló 2005. július 7-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szrebrenicáról szóló 2005. július 7-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Bosznia és Hercegovina közötti stabilizációs és társulási megállapodásra, amelyet 2008. június 16-án írtak alá Luxembourgban, valamint a szaloniki uniós csúcstalálkozón 2003-ban a Nyugat-Balkán összes országának nyújtott, uniós csatlakozásra vonatkozó távlati lehetőségre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Bosznia és Hercegovina közötti stabilizációs és társulási megállapodásra, amelyet 2008. június 16-án írtak alá Luxembourgban, valamint a szaloniki uniós csúcstalálkozón 2003-ban a Nyugat-Balkán összes országának nyújtott, uniós csatlakozásra vonatkozó távlati lehetőségre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 103. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 103. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel 1995 júliusában a boszniai Szrebrenica, amely akkoriban elszigetelt enkláve volt, és amelyet az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1993. április 16-i határozata védett övezetté nyilvánított, a Ratko Mladić tábornok vezette szerb milíciák kezébe került, amelyeket a boszniai Szerb Köztársaság akkori elnöke, Radovan Karadžić irányított, |
| --- | --- |

A.

mivel 1995 júliusában a boszniai Szrebrenica, amely akkoriban elszigetelt enkláve volt, és amelyet az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1993. április 16-i határozata védett övezetté nyilvánított, a Ratko Mladić tábornok vezette szerb milíciák kezébe került, amelyeket a boszniai Szerb Köztársaság akkori elnöke, Radovan Karadžić irányított,

| B. | mivel a Szrebrenica elestét követő, napokig tartó mészárlás során az ENSZ védelmi haderő (UNPROFOR) védelme alatt álló területen menedéket kereső több mint 8 000 muzulmán férfit és fiút végeztek ki a Mladić tábornok vezetése alatt álló boszniai szerb haderők és paramilitáris egységek, köztük a Szerbiából Boszniába érkező szerb rendőrség szabadcsapatai; mivel mintegy 25 000 nőt gyermeket és idős embert deportáltak erőszakkal, és Európában a II. világháború vége óta ez volt a legsúlyosabb háborús bűncselekmény, |
| --- | --- |

B.

mivel a Szrebrenica elestét követő, napokig tartó mészárlás során az ENSZ védelmi haderő (UNPROFOR) védelme alatt álló területen menedéket kereső több mint 8 000 muzulmán férfit és fiút végeztek ki a Mladić tábornok vezetése alatt álló boszniai szerb haderők és paramilitáris egységek, köztük a Szerbiából Boszniába érkező szerb rendőrség szabadcsapatai; mivel mintegy 25 000 nőt gyermeket és idős embert deportáltak erőszakkal, és Európában a II. világháború vége óta ez volt a legsúlyosabb háborús bűncselekmény,

| C. | mivel ez a tragédia, amelyet a volt Jugoszláviában elkövetett háborús bűncselekményeket vizsgáló Nemzetközi Törvényszék (ICTY) népirtásnak nyilvánított, az ENSZ által biztonságos menedékhelynek tekintett helyen történt meg, és ezért a nemzetközi közösség konfliktusba való beavatkozásra és a polgári lakosság védelmére vonatkozó tehetetlenségének szimbóluma, |
| --- | --- |

C.

mivel ez a tragédia, amelyet a volt Jugoszláviában elkövetett háborús bűncselekményeket vizsgáló Nemzetközi Törvényszék (ICTY) népirtásnak nyilvánított, az ENSZ által biztonságos menedékhelynek tekintett helyen történt meg, és ezért a nemzetközi közösség konfliktusba való beavatkozásra és a polgári lakosság védelmére vonatkozó tehetetlenségének szimbóluma,

| D. | mivel a boszniai szerb csapatok a szrebrenicai polgári lakosság ellen olyan cselekményeket követtek el, amelyekkel a Genfi Egyezményt többszörösen megsértették, beleértve a nők, gyermekek és idős emberek ezreinek deportálását és sok nő megerőszakolását, |
| --- | --- |

D.

mivel a boszniai szerb csapatok a szrebrenicai polgári lakosság ellen olyan cselekményeket követtek el, amelyekkel a Genfi Egyezményt többszörösen megsértették, beleértve a nők, gyermekek és idős emberek ezreinek deportálását és sok nő megerőszakolását,

| E. | mivel a tömeg- és egyéni sírok feltárására és kihantolására, valamint az áldozatok holttesteinek azonosítására tett hatalmas erőfeszítések ellenére az eddig végzett keresések nem rekonstruálják teljesen a Szrebrenicában és Szrebrenica körül bekövetkezett eseményeket, |
| --- | --- |

E.

mivel a tömeg- és egyéni sírok feltárására és kihantolására, valamint az áldozatok holttesteinek azonosítására tett hatalmas erőfeszítések ellenére az eddig végzett keresések nem rekonstruálják teljesen a Szrebrenicában és Szrebrenica körül bekövetkezett eseményeket,

| F. | mivel nem lehet valódi béke igazságszolgáltatás nélkül, és mivel az ICTY-vel folytatott korlátlan együttműködés a nyugat-balkáni országok európai uniós integrációs folyamatának további folytatása tekintetében továbbra is alapvető követelmény, |
| --- | --- |

F.

mivel nem lehet valódi béke igazságszolgáltatás nélkül, és mivel az ICTY-vel folytatott korlátlan együttműködés a nyugat-balkáni országok európai uniós integrációs folyamatának további folytatása tekintetében továbbra is alapvető követelmény,

| G. | mivel Radislav Krstić, a boszniai szerb hadsereg tábornoka az első olyan ember, akit a Hágai Nemzetközi Törvényszék bűnösnek talált a szrebrenicai népirtásban való bűnrészesség miatt, de a legfőbb vádlott, Ratko Mladić a tragikus események után tizenkét évvel még mindig szabadlábon van, és mivel üdvözlendő, hogy Radovan Karadžićet most átadták a Hágai Nemzetközi Törvényszéknek, |
| --- | --- |

G.

mivel Radislav Krstić, a boszniai szerb hadsereg tábornoka az első olyan ember, akit a Hágai Nemzetközi Törvényszék bűnösnek talált a szrebrenicai népirtásban való bűnrészesség miatt, de a legfőbb vádlott, Ratko Mladić a tragikus események után tizenkét évvel még mindig szabadlábon van, és mivel üdvözlendő, hogy Radovan Karadžićet most átadták a Hágai Nemzetközi Törvényszéknek,

| H. | mivel a megemlékezés napjának intézményesítése a legjobb mód a mészárlás áldozatai előtt való tisztelgésre és arra, hogy a jövő nemzedékei számára egyértelmű üzenetet küldjünk, |
| --- | --- |

H.

mivel a megemlékezés napjának intézményesítése a legjobb mód a mészárlás áldozatai előtt való tisztelgésre és arra, hogy a jövő nemzedékei számára egyértelmű üzenetet küldjünk,

| 1. | kegyeletteljes tisztelettel megemlékezik a volt Jugoszláviában folyt háború során elkövetett atrocitások áldozatairól; részvétéről és együttérzéséről biztosítja az áldozatok családját, amelyek közül sokan még mindig nem tudják biztosan, mi lett rokonaik sorsa; tudomásul veszi, hogy e nem szűnő fájdalmat csak erősíti, hogy e tettek felelőseit még mindig nem állították bíróság elé; |
| --- | --- |

1.

kegyeletteljes tisztelettel megemlékezik a volt Jugoszláviában folyt háború során elkövetett atrocitások áldozatairól; részvétéről és együttérzéséről biztosítja az áldozatok családját, amelyek közül sokan még mindig nem tudják biztosan, mi lett rokonaik sorsa; tudomásul veszi, hogy e nem szűnő fájdalmat csak erősíti, hogy e tettek felelőseit még mindig nem állították bíróság elé;

| 2. | felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy megfelelően emlékezzenek meg a Szrebrenicában és Potočáriban elkövetett népirtás évfordulójáról azáltal, hogy támogatják, hogy a Parlament július 11-ét a szrebrenicai népirtás áldozataira való megemlékezés napjaként ismerje el az egész EU-ban és a Nyugat-Balkán valamennyi országában is; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy megfelelően emlékezzenek meg a Szrebrenicában és Potočáriban elkövetett népirtás évfordulójáról azáltal, hogy támogatják, hogy a Parlament július 11-ét a szrebrenicai népirtás áldozataira való megemlékezés napjaként ismerje el az egész EU-ban és a Nyugat-Balkán valamennyi országában is;

| 3. | további erőfeszítésekre szólít fel a még szabad lábon lévő bűnösök bíróság elé állítása érdekében, teljes mértékben támogatja az ICTY értékes és nehéz munkáját, és hangsúlyozza, hogy a Szrebrenicában és Szrebrenica körül elkövetett mészárlások felelőseinek bíróság elé állítása a régió békéje és stabilitása felé tett fontos lépés; e tekintetben ismételten hangsúlyozza, hogy helyi szinten nagyobb figyelmet kell fordítani a háborús bűncselekmények tárgyában folyó bírósági tárgyalásokra; |
| --- | --- |

3.

további erőfeszítésekre szólít fel a még szabad lábon lévő bűnösök bíróság elé állítása érdekében, teljes mértékben támogatja az ICTY értékes és nehéz munkáját, és hangsúlyozza, hogy a Szrebrenicában és Szrebrenica körül elkövetett mészárlások felelőseinek bíróság elé állítása a régió békéje és stabilitása felé tett fontos lépés; e tekintetben ismételten hangsúlyozza, hogy helyi szinten nagyobb figyelmet kell fordítani a háborús bűncselekmények tárgyában folyó bírósági tárgyalásokra;

| 4. | hangsúlyozza a megbékélés fontosságát az európai integrációs folyamat szempontjából; hangsúlyozza, hogy a vallási közösségek, a média és az oktatási rendszer fontos szerepet játszanak abban a folyamatban, hogy a különböző népcsoportokhoz tartozó polgári lakosság felülemelkedjen a múltbeli sérelmeken, és a tartós béke, stabilitás és gazdasági növekedés érdekében békés és őszinte egymás mellett élést valósítson meg; sürgeti valamennyi országot, hogy tegyenek további erőfeszítéseket a gondokkal terhes és viharos múlttal való megbékélés érdekében; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza a megbékélés fontosságát az európai integrációs folyamat szempontjából; hangsúlyozza, hogy a vallási közösségek, a média és az oktatási rendszer fontos szerepet játszanak abban a folyamatban, hogy a különböző népcsoportokhoz tartozó polgári lakosság felülemelkedjen a múltbeli sérelmeken, és a tartós béke, stabilitás és gazdasági növekedés érdekében békés és őszinte egymás mellett élést valósítson meg; sürgeti valamennyi országot, hogy tegyenek további erőfeszítéseket a gondokkal terhes és viharos múlttal való megbékélés érdekében;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak, Bosznia-Hercegovina kormányának, parlamentjének entitásainak, valamint a nyugat-balkáni országok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak, Bosznia-Hercegovina kormányának, parlamentjének entitásainak, valamint a nyugat-balkáni országok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL C 157. E, 2006.7.6., 468. o.

---

| 24.2.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 46/113 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 46/113

---

Irán: Sirin Ebadi ügye

P6_TA(2009)0029

Az Európai Parlament 2009. január 15-i állásfoglalása Iránról: Sirin Ebadi ügye

(2010/C 46 E/18)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Iránról, különösen az emberi jogok kérdéséről szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Iránról, különösen az emberi jogok kérdéséről szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az Európai Parlament és az Iráni Iszlám Köztársaság parlamentje, a madzslisz között 2008. november 4–5-én, Brüsszelben tartott 3. parlamentközi találkozóra és az arról készült jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és az Iráni Iszlám Köztársaság parlamentje, a madzslisz között 2008. november 4–5-én, Brüsszelben tartott 3. parlamentközi találkozóra és az arról készült jelentésre,

| — | tekintettel a Tanács soros elnöksége által az Európai Unió nevében 2008. december 22-én tett nyilatkozatra a 2003. évi béke Nobel-díjjal kitüntetett ügyvéd, Sirin Ebadi vezette Emberi Jogi Jogvédelmi Központ iráni rendőrség általi bezáratásáról, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács soros elnöksége által az Európai Unió nevében 2008. december 22-én tett nyilatkozatra a 2003. évi béke Nobel-díjjal kitüntetett ügyvéd, Sirin Ebadi vezette Emberi Jogi Jogvédelmi Központ iráni rendőrség általi bezáratásáról,

| — | tekintettel az Európai Tanács elnökségének 2008. december 31-i nyilatkozataira a Sirin Ebadi elleni fenyegetésekről, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács elnökségének 2008. december 31-i nyilatkozataira a Sirin Ebadi elleni fenyegetésekről,

| — | tekintettel az ENSZ főtitkárának 2009. január 3-i nyilatkozatára Sirin Ebadi zaklatásáról, üldözéséről és biztonságáról, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ főtitkárának 2009. január 3-i nyilatkozatára Sirin Ebadi zaklatásáról, üldözéséről és biztonságáról,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének korábbi határozataira, és különösen az Iráni Iszlám Köztársaságban az emberi jogok helyzetéről szóló, 2008. december 18-i 63/191. számú határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének korábbi határozataira, és különösen az Iráni Iszlám Köztársaságban az emberi jogok helyzetéről szóló, 2008. december 18-i 63/191. számú határozatára,

| — | tekintettel az ENSZ főtitkárának 2008. október 1-i jelentésére az emberi jogok helyzetéről az Iráni Iszlám Köztársaságban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ főtitkárának 2008. október 1-i jelentésére az emberi jogok helyzetéről az Iráni Iszlám Köztársaságban,

| — | tekintettel az ENSZ emberi jogvédőkről szóló, 1998. december 9-én elfogadott nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ emberi jogvédőkről szóló, 1998. december 9-én elfogadott nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, valamint a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, melyeknek az Iráni Iszlám Köztársaság is részes fele, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, valamint a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, melyeknek az Iráni Iszlám Köztársaság is részes fele,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel az emberi jogok általános helyzete Iránban 2005 óta folyamatosan romlik minden téren és tekintetben, különösen ami a polgári jogok és a politikai szabadságok gyakorlását illeti, annak ellenére, hogy Irán e téren különböző nemzetközi eszközök keretében vállalta, hogy előmozdítja és védi az emberi jogokat és az alapvető szabadságokat, |
| --- | --- |

A.

mivel az emberi jogok általános helyzete Iránban 2005 óta folyamatosan romlik minden téren és tekintetben, különösen ami a polgári jogok és a politikai szabadságok gyakorlását illeti, annak ellenére, hogy Irán e téren különböző nemzetközi eszközök keretében vállalta, hogy előmozdítja és védi az emberi jogokat és az alapvető szabadságokat,

| B. | mivel 2008. december 21-én az iráni rendőrség és biztonsági tisztviselők bezárták a Sirin Ebadi által vezetett Emberi Jogi Jogvédelmi Központot miközben az az emberi jogok napjának 60. évfordulója megünneplésére készült, |
| --- | --- |

B.

mivel 2008. december 21-én az iráni rendőrség és biztonsági tisztviselők bezárták a Sirin Ebadi által vezetett Emberi Jogi Jogvédelmi Központot miközben az az emberi jogok napjának 60. évfordulója megünneplésére készült,

| C. | mivel 2008. december 29-én Sirin Ebadi teheráni irodáját átkutatták, és dokumentumokat és számítógépeket távolítottak el belőle; mivel 2009. január 1-én ellenséges tömegek tüntettek Sirin Ebadi irodája és otthona előtt, ellene szóló jelszavakat skandáltak, letépték ügyvédi irodája cégtábláját, és összefirkálták az épület falát, |
| --- | --- |

C.

mivel 2008. december 29-én Sirin Ebadi teheráni irodáját átkutatták, és dokumentumokat és számítógépeket távolítottak el belőle; mivel 2009. január 1-én ellenséges tömegek tüntettek Sirin Ebadi irodája és otthona előtt, ellene szóló jelszavakat skandáltak, letépték ügyvédi irodája cégtábláját, és összefirkálták az épület falát,

| D. | miután egyre több bizonyíték van arra, hogy az iráni hatóságok azért zaklatják Sirin Ebadit, mert kapcsolatokat ápol az ENSZ emberi jogi tisztviselőivel, ez utóbbiak pedig az iráni emberi jogi helyzetről készült 2008. október 2-i ENSZ-jelentésben felhasználták az ő központja által szolgáltatott információt, |
| --- | --- |

D.

miután egyre több bizonyíték van arra, hogy az iráni hatóságok azért zaklatják Sirin Ebadit, mert kapcsolatokat ápol az ENSZ emberi jogi tisztviselőivel, ez utóbbiak pedig az iráni emberi jogi helyzetről készült 2008. október 2-i ENSZ-jelentésben felhasználták az ő központja által szolgáltatott információt,

| E. | mivel Sirin Ebadi halálos fenyegetéseket is kapott, miután úgy döntött, hogy elvállalja a bahái hitűek 2008 májusában testületileg letartóztatott héttagú vallási vezetőségének védelmét, mivel az Emberi Jogi Jogvédelmi Központ tiltakozott az ellen is, hogy hatóságok diákokat tiltanak ki egyetemekről, |
| --- | --- |

E.

mivel Sirin Ebadi halálos fenyegetéseket is kapott, miután úgy döntött, hogy elvállalja a bahái hitűek 2008 májusában testületileg letartóztatott héttagú vallási vezetőségének védelmét, mivel az Emberi Jogi Jogvédelmi Központ tiltakozott az ellen is, hogy hatóságok diákokat tiltanak ki egyetemekről,

| F. | mivel 2008 augusztusában Irán hivatalos hírügynöksége (IRNA) azt a hamis információt terjesztette, hogy Sirin Ebadi lánya, Nargisz Tavaszoljan bahái hitre tért, ennek az állításnak pedig súlyos következményei lehetnek, minthogy a bahái hitűeket Iránban komolyan üldözik, |
| --- | --- |

F.

mivel 2008 augusztusában Irán hivatalos hírügynöksége (IRNA) azt a hamis információt terjesztette, hogy Sirin Ebadi lánya, Nargisz Tavaszoljan bahái hitre tért, ennek az állításnak pedig súlyos következményei lehetnek, minthogy a bahái hitűeket Iránban komolyan üldözik,

| G. | mivel egy másik iráni emberi jogi központ, a Kurdisztáni Emberi Jogi Szervezet tagjait is ugyanilyen súlyosan zaklatják a hatóságok, és a letartóztatás állandó veszélye fenyegeti őket, különösen mivel e szervezet alapítóját Muhammad Szádik Kabudvandot tíz év börtönbüntetésre ítélték azzal a váddal, hogy a Kurdisztáni Emberi Jogi Szervezet megalapítása révén a nemzet biztonsága ellen cselekedett, |
| --- | --- |

G.

mivel egy másik iráni emberi jogi központ, a Kurdisztáni Emberi Jogi Szervezet tagjait is ugyanilyen súlyosan zaklatják a hatóságok, és a letartóztatás állandó veszélye fenyegeti őket, különösen mivel e szervezet alapítóját Muhammad Szádik Kabudvandot tíz év börtönbüntetésre ítélték azzal a váddal, hogy a Kurdisztáni Emberi Jogi Szervezet megalapítása révén a nemzet biztonsága ellen cselekedett,

| H. | mivel Irán kormánya és hatóságai kifejezetten kötelesek megvédeni az emberi jogvédőket; mivel az emberi jogok védelmezőiről szóló fent említett ENSZ-nyilatkozat, amelyet az ENSZ közgyűlése közös megállapodással fogadott el 1998-ban, előírja, hogy az emberi jogok helyzetének javítására tett törvényes erőfeszítéseik jegyében „az államok kötelesek meghozni minden szükséges intézkedést annak biztosításáért, hogy az illetékes hatóságok minden erőszaktól, fenyegetéstől, megtorlástól, tényleges vagy elvi hátrányos megkülönböztetéstől, nyomásgyakorlástól és minden más önkényes cselekvéstől megvédjék” az emberi jogok védelmezőit, |
| --- | --- |

H.

mivel Irán kormánya és hatóságai kifejezetten kötelesek megvédeni az emberi jogvédőket; mivel az emberi jogok védelmezőiről szóló fent említett ENSZ-nyilatkozat, amelyet az ENSZ közgyűlése közös megállapodással fogadott el 1998-ban, előírja, hogy az emberi jogok helyzetének javítására tett törvényes erőfeszítéseik jegyében „az államok kötelesek meghozni minden szükséges intézkedést annak biztosításáért, hogy az illetékes hatóságok minden erőszaktól, fenyegetéstől, megtorlástól, tényleges vagy elvi hátrányos megkülönböztetéstől, nyomásgyakorlástól és minden más önkényes cselekvéstől megvédjék” az emberi jogok védelmezőit,

| 1. | határozottan elítéli a Sirin Ebadival szembeni elnyomást, zaklatást és fenyegetéseket, valamint a teheráni Emberi Jogi Jogvédelmi Központ bezárását, és mély aggodalmát fejezi ki az emberi jogi aktivisták fokozódó üldözése miatt Iránban; rámutat arra, hogy a teheráni Emberi Jogi Jogvédelmi Központban az iráni biztonsági erők által végrehajtott házkutatás egy olyan átfogó kísérlet része, amelynek célja, hogy elhallgattassa az iráni emberi jogi közösséget; |
| --- | --- |

1.

határozottan elítéli a Sirin Ebadival szembeni elnyomást, zaklatást és fenyegetéseket, valamint a teheráni Emberi Jogi Jogvédelmi Központ bezárását, és mély aggodalmát fejezi ki az emberi jogi aktivisták fokozódó üldözése miatt Iránban; rámutat arra, hogy a teheráni Emberi Jogi Jogvédelmi Központban az iráni biztonsági erők által végrehajtott házkutatás egy olyan átfogó kísérlet része, amelynek célja, hogy elhallgattassa az iráni emberi jogi közösséget;

| 2. | komoly aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a Sirin Ebadit érő folyamatos zaklatások, fenyegetések és támadások nemcsak az ő testi épségét és biztonságát fenyegetik, de az összes iráni civil társadalmi és emberi jogi aktivistát veszélyeztetik; |
| --- | --- |

2.

komoly aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a Sirin Ebadit érő folyamatos zaklatások, fenyegetések és támadások nemcsak az ő testi épségét és biztonságát fenyegetik, de az összes iráni civil társadalmi és emberi jogi aktivistát veszélyeztetik;

| 3. | hangsúlyozza, hogy az Emberi Jogi Jogvédelmi Központ bezárása nem pusztán Sirin Ebadi és az Iránban tevékenykedő emberi jogi aktivisták elleni támadás, de támadás a teljes nemzetközi emberi jogi közösség ellen is, amelynek ő befolyásos és vezető tagja; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az Emberi Jogi Jogvédelmi Központ bezárása nem pusztán Sirin Ebadi és az Iránban tevékenykedő emberi jogi aktivisták elleni támadás, de támadás a teljes nemzetközi emberi jogi közösség ellen is, amelynek ő befolyásos és vezető tagja;

| 4. | sürgeti az iráni hatóságokat, hogy hagyjanak fel a Sirin Ebadival szembeni elnyomással, zaklatással és fenyegetésekkel, biztosítsák biztonságát és testi épségét, és engedélyezzék az Emberi Jogi Jogvédelmi Központ megnyitását; felszólítja az iráni hatóságokat, hogy engedélyezzék az Emberi Jogi Jogvédelmi Központ, a Kurdisztáni Emberi Jogi Szervezet és más emberi jogi szervezetek szabad működését; |
| --- | --- |

4.

sürgeti az iráni hatóságokat, hogy hagyjanak fel a Sirin Ebadival szembeni elnyomással, zaklatással és fenyegetésekkel, biztosítsák biztonságát és testi épségét, és engedélyezzék az Emberi Jogi Jogvédelmi Központ megnyitását; felszólítja az iráni hatóságokat, hogy engedélyezzék az Emberi Jogi Jogvédelmi Központ, a Kurdisztáni Emberi Jogi Szervezet és más emberi jogi szervezetek szabad működését;

| 5. | felszólítja az iráni hatóságokat, hogy tartsák be az ország nemzetközi emberi jogi kötelezettségvállalásait, és különösen tartsák tiszteletben a polgári és politikai jogok Irán által is aláírt és ratifikált nemzetközi egyezségokmányában foglalt békés gyülekezés jogát; |
| --- | --- |

5.

felszólítja az iráni hatóságokat, hogy tartsák be az ország nemzetközi emberi jogi kötelezettségvállalásait, és különösen tartsák tiszteletben a polgári és politikai jogok Irán által is aláírt és ratifikált nemzetközi egyezségokmányában foglalt békés gyülekezés jogát;

| 6. | ismételten kifejezi aggodalmát az emberi jogok védelméért dolgozó és a halálbüntetés ellen kampányoló iráni állampolgárok üldöztetését és bebörtönzését, amelynek eredményeképpen gyakran úgynevezett nemzetbiztonság elleni tevékenységekkel vádolják őket; emellett felszólítja Iránt, hogy hagyjon fel a politikai ellenfelek és az emberi jogi aktivisták zaklatásával, megfélemlítésével és üldözésével, többek között oly módon, hogy szabadlábra helyezi az önkényesen vagy politikai nézeteik alapján bebörtönzött személyeket, és vessen véget annak a gyakorlatnak, hogy az emberi jogok megsértése büntetlen marad; |
| --- | --- |

6.

ismételten kifejezi aggodalmát az emberi jogok védelméért dolgozó és a halálbüntetés ellen kampányoló iráni állampolgárok üldöztetését és bebörtönzését, amelynek eredményeképpen gyakran úgynevezett nemzetbiztonság elleni tevékenységekkel vádolják őket; emellett felszólítja Iránt, hogy hagyjon fel a politikai ellenfelek és az emberi jogi aktivisták zaklatásával, megfélemlítésével és üldözésével, többek között oly módon, hogy szabadlábra helyezi az önkényesen vagy politikai nézeteik alapján bebörtönzött személyeket, és vessen véget annak a gyakorlatnak, hogy az emberi jogok megsértése büntetlen marad;

| 7. | a lehető leghatározottabban elítéli a Masad városában 2008 decemberében történt, az igazságügyi szóvivő által is megerősített három megkövezést, és felszólítja az iráni hatóságokat, hogy tartsák tiszteletben a kihirdetett moratóriumot, és sürgősen alkossanak törvényt e kegyetlen büntetési mód eltörlésére; |
| --- | --- |

7.

a lehető leghatározottabban elítéli a Masad városában 2008 decemberében történt, az igazságügyi szóvivő által is megerősített három megkövezést, és felszólítja az iráni hatóságokat, hogy tartsák tiszteletben a kihirdetett moratóriumot, és sürgősen alkossanak törvényt e kegyetlen büntetési mód eltörlésére;

| 8. | mély aggodalmát fejezi ki Muhammad Szádik Kabudvand letartóztatása óta romló egészségi állapota miatt; meggyőződése miatt bebörtönzött fogolynak tekinti, és követeli azonnali és feltétel nélküli szabadon bocsátását, valamint azt, hogy orvosi kezelést kapjon; |
| --- | --- |

8.

mély aggodalmát fejezi ki Muhammad Szádik Kabudvand letartóztatása óta romló egészségi állapota miatt; meggyőződése miatt bebörtönzött fogolynak tekinti, és követeli azonnali és feltétel nélküli szabadon bocsátását, valamint azt, hogy orvosi kezelést kapjon;

| 9. | mélyen elítéli a felfüggesztés módszerét, amelyet még mindig alkalmaznak a diákokkal szemben annak érdekében, hogy megbüntessék őket a nyilvános viták szervezéséért, és felszólítja a hatóságokat, hogy engedjék szabadon azokat, akiket a 2008. december 6-án megrendezett legutóbbi nemzeti diáknap alkalmából tartóztattak le a sirázi egyetemen; |
| --- | --- |

9.

mélyen elítéli a felfüggesztés módszerét, amelyet még mindig alkalmaznak a diákokkal szemben annak érdekében, hogy megbüntessék őket a nyilvános viták szervezéséért, és felszólítja a hatóságokat, hogy engedjék szabadon azokat, akiket a 2008. december 6-án megrendezett legutóbbi nemzeti diáknap alkalmából tartóztattak le a sirázi egyetemen;

| 10. | kéri az iráni hatóságokat, hogy tartsák be a vallási kisebbségek tiszteletben tartására vonatkozó, a kormányzatra irányadó követelményt, és azonnal bocsássák szabadon az alábbi bahái vezetőket, akiket kizárólag hitük miatt börtönöztek be: Fariba Kamálábádi, Dzsamáladdin Khandzsani, Afíf Naeimi, Szaid Raszaie, Mahvas Szabat, Behruz Tavakkoli és Vahid Tizfahm; |
| --- | --- |

10.

kéri az iráni hatóságokat, hogy tartsák be a vallási kisebbségek tiszteletben tartására vonatkozó, a kormányzatra irányadó követelményt, és azonnal bocsássák szabadon az alábbi bahái vezetőket, akiket kizárólag hitük miatt börtönöztek be: Fariba Kamálábádi, Dzsamáladdin Khandzsani, Afíf Naeimi, Szaid Raszaie, Mahvas Szabat, Behruz Tavakkoli és Vahid Tizfahm;

| 11. | sürgeti a Tanácsot és a Bizottságot, hogy folytassák az iráni emberi jogi helyzet vizsgálatát, és 2009 első felében nyújtsanak be jelentést erről az ügyről, és továbbra is emeljék fel szavukat az emberi jogok megsértésével kapcsolatos konkrét ügyekben; |
| --- | --- |

11.

sürgeti a Tanácsot és a Bizottságot, hogy folytassák az iráni emberi jogi helyzet vizsgálatát, és 2009 első felében nyújtsanak be jelentést erről az ügyről, és továbbra is emeljék fel szavukat az emberi jogok megsértésével kapcsolatos konkrét ügyekben;

| 12. | hangsúlyozza, hogy az Irán és az EU közötti együttműködési és kereskedelmi megállapodás lehetséges jövőbeli aláírása az iráni emberi jogi helyzet lényeges javulásától is függ; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy az Irán és az EU közötti együttműködési és kereskedelmi megállapodás lehetséges jövőbeli aláírása az iráni emberi jogi helyzet lényeges javulásától is függ;

| 13. | felhívja a Tanács elnökségét és a tagállamok Iránban szolgáló diplomáciai képviselőit, hogy sürgősen tegyenek összehangolt lépéseket a fent említett aggodalmakkal kapcsolatban; |
| --- | --- |

13.

felhívja a Tanács elnökségét és a tagállamok Iránban szolgáló diplomáciai képviselőit, hogy sürgősen tegyenek összehangolt lépéseket a fent említett aggodalmakkal kapcsolatban;

| 14. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának, az Iráni igazságszolgáltatás vezetőjének, valamint az Iráni Iszlám Köztársaság kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

14.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának, az Iráni igazságszolgáltatás vezetőjének, valamint az Iráni Iszlám Köztársaság kormányának és parlamentjének.

---

| 24.2.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 46/116 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 46/116

---

Guinea

P6_TA(2009)0030

Az Európai Parlament állásfoglalása a 2009. január 15-i Guineában elkövetett államcsínyről

(2010/C 46 E/19)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | tekintettel a katonatisztek egy csoportja által 2008. december 23-án, Lansana Conté elnök halálának másnapján végrehajtott hatalomátvételre, |
| --- | --- |

A.

tekintettel a katonatisztek egy csoportja által 2008. december 23-án, Lansana Conté elnök halálának másnapján végrehajtott hatalomátvételre,

| B. | mivel az akkoriban szintén katonatiszt Lansana Conté is erőszakkal ragadta magához a hatalmat 1984-ben, elődje, Sékou Touré elnök halálát követően, és 24 évig maradt hatalomban, |
| --- | --- |

B.

mivel az akkoriban szintén katonatiszt Lansana Conté is erőszakkal ragadta magához a hatalmat 1984-ben, elődje, Sékou Touré elnök halálát követően, és 24 évig maradt hatalomban,

| C. | mivel a hadsereget semmilyen hely sem illetné meg a nemzetek kormányában, |
| --- | --- |

C.

mivel a hadsereget semmilyen hely sem illetné meg a nemzetek kormányában,

| D. | mivel a nemzetgyűlés megbízatása két évvel ezelőtt lejárt anélkül, hogy bármiféle parlamenti választásokra sor került volna, |
| --- | --- |

D.

mivel a nemzetgyűlés megbízatása két évvel ezelőtt lejárt anélkül, hogy bármiféle parlamenti választásokra sor került volna,

| E. | mivel Guinea politikai, gazdasági és társadalmi jövőjére vonatkozó döntéseket a guineai népnek és képviselőinek kell meghozni, és mivel a katonai junta által a választások megszervezésére javasolt két éves időtartam túlságosan is hosszú, |
| --- | --- |

E.

mivel Guinea politikai, gazdasági és társadalmi jövőjére vonatkozó döntéseket a guineai népnek és képviselőinek kell meghozni, és mivel a katonai junta által a választások megszervezésére javasolt két éves időtartam túlságosan is hosszú,

| F. | mivel a Nyugat-Afrikai Államok Gazdasági Közössége és az Afrikai Unió elítélte az államcsínyt, és felfüggesztette Guinea részvételét tevékenységében, |
| --- | --- |

F.

mivel a Nyugat-Afrikai Államok Gazdasági Közössége és az Afrikai Unió elítélte az államcsínyt, és felfüggesztette Guinea részvételét tevékenységében,

| G. | mivel a főbb ellenzéki pártok és a 2006. júniusi és 2007. januári sztrájkokat szervező szakszervezeti szövetség tudomásul vették a hatalomátvételt, ugyanakkor a nemzetgyűlés elnöke az alkotmányos rend helyreállítására szólított fel, |
| --- | --- |

G.

mivel a főbb ellenzéki pártok és a 2006. júniusi és 2007. januári sztrájkokat szervező szakszervezeti szövetség tudomásul vették a hatalomátvételt, ugyanakkor a nemzetgyűlés elnöke az alkotmányos rend helyreállítására szólított fel,

| H. | mivel a Világbank szerint minden második guineai naponta 1 dollárnak megfelelő összegből él, és mivel az egy főre jutó jövedelem a függetlenség kivívása óta folyamatosan csökken az ország jelentős vízkészletei és ásványkincsei ellenére, |
| --- | --- |

H.

mivel a Világbank szerint minden második guineai naponta 1 dollárnak megfelelő összegből él, és mivel az egy főre jutó jövedelem a függetlenség kivívása óta folyamatosan csökken az ország jelentős vízkészletei és ásványkincsei ellenére,

| I. | mivel Guineát a Transparency International Afrika legkorruptabb országai közé sorolta, |
| --- | --- |

I.

mivel Guineát a Transparency International Afrika legkorruptabb országai közé sorolta,

| J. | mivel az államcsínyre megromlott gazdasági és társadalmi körülmények között került sor, és a demokrácia sikerre vitelének legjobb záloga a fejlődés, |
| --- | --- |

J.

mivel az államcsínyre megromlott gazdasági és társadalmi körülmények között került sor, és a demokrácia sikerre vitelének legjobb záloga a fejlődés,

| K. | mivel Guinea különböző városaiban többször került sor a megélhetés költségeinek emelkedése és az alapvető élelmiszerek hiánya elleni tüntetésekre, |
| --- | --- |

K.

mivel Guinea különböző városaiban többször került sor a megélhetés költségeinek emelkedése és az alapvető élelmiszerek hiánya elleni tüntetésekre,

| L. | mivel a volt elnök, Lansana Conté kormányzásának mérlege – amelyben a katonai és rendőri erők civilek elleni túlzott használata, az ítélet nélküli és önkényes letartóztatások és a véleménynyilvánítás szabadságának megsértése is szerepel – az emberi jogok tekintetében rendkívül aggasztó képet mutat, |
| --- | --- |

L.

mivel a volt elnök, Lansana Conté kormányzásának mérlege – amelyben a katonai és rendőri erők civilek elleni túlzott használata, az ítélet nélküli és önkényes letartóztatások és a véleménynyilvánítás szabadságának megsértése is szerepel – az emberi jogok tekintetében rendkívül aggasztó képet mutat,

| M. | mivel teljes mértékben figyelembe kell venni a politikai pártok, szakszervezetek és társadalmi szervezetek javaslatait annak érdekében, hogy megindulhasson a békés és demokratikus átmenetről és a parlamenti és elnökválasztások szervezésének időpontjáról szóló megegyezésre irányuló nemzeti párbeszéd, |
| --- | --- |

M.

mivel teljes mértékben figyelembe kell venni a politikai pártok, szakszervezetek és társadalmi szervezetek javaslatait annak érdekében, hogy megindulhasson a békés és demokratikus átmenetről és a parlamenti és elnökválasztások szervezésének időpontjáról szóló megegyezésre irányuló nemzeti párbeszéd,

| N. | mivel a katonai junta által hozott döntések és kinevezések, kiváltképpen a kormányra vonatkozók, nem felelnek meg a jogállamiság legalapvetőbb szabályainak sem, |
| --- | --- |

N.

mivel a katonai junta által hozott döntések és kinevezések, kiváltképpen a kormányra vonatkozók, nem felelnek meg a jogállamiság legalapvetőbb szabályainak sem,

| O. | tekintettel a korábban az Afrikai Import-Export Bank (Afrimpexbank) vezetői tisztségét betöltő Kabiné Komara miniszterelnöki kinevezésére, és megállapítva, hogy ő már a 2007 februárjában történt események során is szerepelt a szakszervezetek által a miniszterelnöki posztra javasolt személyek listáján, |
| --- | --- |

O.

tekintettel a korábban az Afrikai Import-Export Bank (Afrimpexbank) vezetői tisztségét betöltő Kabiné Komara miniszterelnöki kinevezésére, és megállapítva, hogy ő már a 2007 februárjában történt események során is szerepelt a szakszervezetek által a miniszterelnöki posztra javasolt személyek listáján,

| P. | tekintettel az önkényesen letartóztatott katonákra és civilekre, |
| --- | --- |

P.

tekintettel az önkényesen letartóztatott katonákra és civilekre,

| 1. | elítéli a katonatisztek csoportja által végrehajtott hatalomátvételt, felszólít a szabad és átlátható, nemzetközi normáknak megfelelő parlamenti és elnökválasztások megszervezésére, melyekre néhány hónapon belül az Afrikai Unió és a Nyugat-Afrikai Államok Gazdasági Közössége közreműködésével, átmeneti polgári kormány irányítása alatt kell sort keríteni; |
| --- | --- |

1.

elítéli a katonatisztek csoportja által végrehajtott hatalomátvételt, felszólít a szabad és átlátható, nemzetközi normáknak megfelelő parlamenti és elnökválasztások megszervezésére, melyekre néhány hónapon belül az Afrikai Unió és a Nyugat-Afrikai Államok Gazdasági Közössége közreműködésével, átmeneti polgári kormány irányítása alatt kell sort keríteni;

| 2. | Guineán belül folytatott párbeszédre szólít fel az összes politikai párt, szakszervezet, társadalmi szervezet részvételével, a demokratikus átmenet megindítása végett; |
| --- | --- |

2.

Guineán belül folytatott párbeszédre szólít fel az összes politikai párt, szakszervezet, társadalmi szervezet részvételével, a demokratikus átmenet megindítása végett;

| 3. | kéri a hatalmon lévő huntát, hogy tartsa tiszteletben a szólásszabadságot, a véleménynyilvánítás szabadságát és az egyesülési jogot, nevezetesen a békés gyülekezéshez való jogot, ahogyan az emberi jogok egyetemes nyilatkozatában szerepel; |
| --- | --- |

3.

kéri a hatalmon lévő huntát, hogy tartsa tiszteletben a szólásszabadságot, a véleménynyilvánítás szabadságát és az egyesülési jogot, nevezetesen a békés gyülekezéshez való jogot, ahogyan az emberi jogok egyetemes nyilatkozatában szerepel;

| 4. | elítéli katonák és civilek terhelő bizonyíték nélkül történő letartóztatását és fogva tartását, és felszólt azonnali szabadon bocsátásukra, amennyiben komoly terhelő bizonyíték nem állapítható meg ellenük; |
| --- | --- |

4.

elítéli katonák és civilek terhelő bizonyíték nélkül történő letartóztatását és fogva tartását, és felszólt azonnali szabadon bocsátásukra, amennyiben komoly terhelő bizonyíték nem állapítható meg ellenük;

| 5. | tudomásul veszi az új guineai vezetők által tett politikai kötelezettségvállalásokat, nevezetesen a korrupció ellen hirdetett fáradhatatlan harcot és a demokratikus és átlátható rendszer megteremtését Guineában; kéri, hogy a kötelezettségvállalások kerüljenek teljesítésre; |
| --- | --- |

5.

tudomásul veszi az új guineai vezetők által tett politikai kötelezettségvállalásokat, nevezetesen a korrupció ellen hirdetett fáradhatatlan harcot és a demokratikus és átlátható rendszer megteremtését Guineában; kéri, hogy a kötelezettségvállalások kerüljenek teljesítésre;

| 6. | üdvözli az Afrikai Unió és a Nyugat-Afrikai Államok Gazdasági Közössége döntését, amellyel tevékenységükben Guinea részvételét mindaddig felfüggesztették, amíg az országnak nincs demokratikusan választott parlamentje és kormánya; |
| --- | --- |

6.

üdvözli az Afrikai Unió és a Nyugat-Afrikai Államok Gazdasági Közössége döntését, amellyel tevékenységükben Guinea részvételét mindaddig felfüggesztették, amíg az országnak nincs demokratikusan választott parlamentje és kormánya;

| 7. | politikai párbeszéd indítását kéri az Európai Unió és a Guineában a hatalmat átvevő átmeneti hatóságok között, a cotonoui megállapodás 8. és 96. cikke értelmében; |
| --- | --- |

7.

politikai párbeszéd indítását kéri az Európai Unió és a Guineában a hatalmat átvevő átmeneti hatóságok között, a cotonoui megállapodás 8. és 96. cikke értelmében;

| 8. | kéri az Európai Bizottságot, hogy legyen kész befagyasztani a humanitárius és élemiszersegélyen kívül mindenfajta segély folyósítását, és vizsgálja meg célzott szankciók alkalmazását a hatalmat erőszakkal átvevő hatóságok tagjai ellen, amennyiben a demokratikus átmenetre nem kerül sor; |
| --- | --- |

8.

kéri az Európai Bizottságot, hogy legyen kész befagyasztani a humanitárius és élemiszersegélyen kívül mindenfajta segély folyósítását, és vizsgálja meg célzott szankciók alkalmazását a hatalmat erőszakkal átvevő hatóságok tagjai ellen, amennyiben a demokratikus átmenetre nem kerül sor;

| 9. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, az ENSZ Biztonsági Tanácsának, az Afrikai Unió intézményeinek, a Nyugat-Afrikai Államok Gazdasági Közösségének, az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlésnek és a guineai hatóságoknak. |
| --- | --- |

9.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, az ENSZ Biztonsági Tanácsának, az Afrikai Unió intézményeinek, a Nyugat-Afrikai Államok Gazdasági Közösségének, az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlésnek és a guineai hatóságoknak.

---

| 24.2.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 46/118 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 46/118

---

A kenyai sajtószabadság

P6_TA(2009)0031

Az Európai Parlament 2009. január 15-i állásfoglalása a kenyai sajtószabadságról

(2010/C 46 E/20)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Emberi Jogok és a Népek Jogainak Afrikai Chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok és a Népek Jogainak Afrikai Chartájára,

| — | tekintettel a Kenyáról szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kenyáról szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel 2009. január 2-án Kibaki elnök hozzájárult az 1998. évi kenyai hírközlési törvénynek a 2008. évi kenyai hírközlési törvénnyel (módosítás) történő módosításához; |
| --- | --- |

A.

mivel 2009. január 2-án Kibaki elnök hozzájárult az 1998. évi kenyai hírközlési törvénynek a 2008. évi kenyai hírközlési törvénnyel (módosítás) történő módosításához;

| B. | mivel a 2008. évi törvény jelenlegi formájában figyelmen kívül hagyja az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában foglalt és Kenya által aláírt, más nemzetközi egyezményekben, többek között az Emberi Jogok és a Népek Jogainak Afrikai Chartájában megerősített sajtó- és szólásszabadságot; |
| --- | --- |

B.

mivel a 2008. évi törvény jelenlegi formájában figyelmen kívül hagyja az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában foglalt és Kenya által aláírt, más nemzetközi egyezményekben, többek között az Emberi Jogok és a Népek Jogainak Afrikai Chartájában megerősített sajtó- és szólásszabadságot;

| C. | mivel a két leginkább megkérdőjelezhető szakasz a 88. és 46. szakasz; mivel a 88. szakasz a hírközlési miniszternek jelentős hatáskört biztosít arra, hogy a nemzetbiztonság szempontjából veszélyesnek ítélt sajtószerveket átkutassa és műsorszóró berendezéseiket leszereltesse; mivel a 46. szakasz hatáskört biztosít az állam számára, hogy szabályozza a közvetítések és az elektronikus és nyomtatott sajtó tartalmát; |
| --- | --- |

C.

mivel a két leginkább megkérdőjelezhető szakasz a 88. és 46. szakasz; mivel a 88. szakasz a hírközlési miniszternek jelentős hatáskört biztosít arra, hogy a nemzetbiztonság szempontjából veszélyesnek ítélt sajtószerveket átkutassa és műsorszóró berendezéseiket leszereltesse; mivel a 46. szakasz hatáskört biztosít az állam számára, hogy szabályozza a közvetítések és az elektronikus és nyomtatott sajtó tartalmát;

| D. | mivel a Kelet-afrikai Újságírók Szövetsége (EAJA) sajtónyilatkozata szerint a 2008. évi hírközlési törvény révén a kormány közvetlenül cenzúrázhatná a sajtót; |
| --- | --- |

D.

mivel a Kelet-afrikai Újságírók Szövetsége (EAJA) sajtónyilatkozata szerint a 2008. évi hírközlési törvény révén a kormány közvetlenül cenzúrázhatná a sajtót;

| E. | mivel Odinga miniszterelnök is csatlakozott a törvényt ellenzők széles táborához; mivel a Narancssárga Demokratikus Mozgalom (ODM) tisztviselői a közelmúltban válságértekezletet tartottak és azt állították, hogy az elnök nem konzultált a miniszterelnökkel a törvénnyel kapcsolatban; |
| --- | --- |

E.

mivel Odinga miniszterelnök is csatlakozott a törvényt ellenzők széles táborához; mivel a Narancssárga Demokratikus Mozgalom (ODM) tisztviselői a közelmúltban válságértekezletet tartottak és azt állították, hogy az elnök nem konzultált a miniszterelnökkel a törvénnyel kapcsolatban;

| F. | mivel a Kenyai Nemzeti Emberi Jogi Bizottság szerint a törvénytervezet elnök általi jóváhagyása azt jelzi, hogy a nagy koalíció nem tud egyetértésben működni; |
| --- | --- |

F.

mivel a Kenyai Nemzeti Emberi Jogi Bizottság szerint a törvénytervezet elnök általi jóváhagyása azt jelzi, hogy a nagy koalíció nem tud egyetértésben működni;

| G. | mivel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 19. cikke rögzíti, hogy a szólásszabadság alapvető emberi jog; |
| --- | --- |

G.

mivel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 19. cikke rögzíti, hogy a szólásszabadság alapvető emberi jog;

| H. | mivel egy éve, a vitatott kenyai elnökválasztást követően az utcai demonstrációk az egész országra kiterjedő lázongássá és etnikai összecsapásokká fajultak, amelyek során több mint 1 000 ember veszítette életét és további 350 000 hajléktalanná vált, |
| --- | --- |

H.

mivel egy éve, a vitatott kenyai elnökválasztást követően az utcai demonstrációk az egész országra kiterjedő lázongássá és etnikai összecsapásokká fajultak, amelyek során több mint 1 000 ember veszítette életét és további 350 000 hajléktalanná vált,

| 1. | sajnálja, hogy a kenyai hírközlési törvénytervezetet (módosítás) Kibaki elnök aláírta, és az aláíráskor nem vette figyelembe a törvénytervezettel kapcsolatos, széles körben tapasztalható fenntartásokat; |
| --- | --- |

1.

sajnálja, hogy a kenyai hírközlési törvénytervezetet (módosítás) Kibaki elnök aláírta, és az aláíráskor nem vette figyelembe a törvénytervezettel kapcsolatos, széles körben tapasztalható fenntartásokat;

| 2. | üdvözli azonban Kibaki elnöknek a törvény átdolgozására irányuló, közelmúltbeli lépését, valamint hajlandóságát, hogy figyelembe vegye a média képviselői által a jogszabályhoz benyújtott módosításokat; |
| --- | --- |

2.

üdvözli azonban Kibaki elnöknek a törvény átdolgozására irányuló, közelmúltbeli lépését, valamint hajlandóságát, hogy figyelembe vegye a média képviselői által a jogszabályhoz benyújtott módosításokat;

| 3. | megerősíti a sajtószabadság, valamint a szólás, az információ és a gyülekezés alapvető szabadságjoga iránti elkötelezettségét; hangsúlyozza, hogy a vélemények sokszínűségét jelentő információkhoz való hozzáférés alapvető fontosságú a polgárok felelősséggel való felruházása szempontjából; |
| --- | --- |

3.

megerősíti a sajtószabadság, valamint a szólás, az információ és a gyülekezés alapvető szabadságjoga iránti elkötelezettségét; hangsúlyozza, hogy a vélemények sokszínűségét jelentő információkhoz való hozzáférés alapvető fontosságú a polgárok felelősséggel való felruházása szempontjából;

| 4. | felszólítja a kenyai kormányt, hogy a hírközlésnek a sajtószabadság csorbulása nélküli jobb szabályozhatóságára irányuló konszenzus kialakítása érdekében kezdeményezzen konzultációt az érdekeltekkel; felkéri Kibaki elnököt és Odinga miniszterelnököt, hogy mindent tegyenek meg annak biztosítására, hogy az új médiatörvény tervezetének frissített változata ne sértse a szólás- és információszabadság elveit; |
| --- | --- |

4.

felszólítja a kenyai kormányt, hogy a hírközlésnek a sajtószabadság csorbulása nélküli jobb szabályozhatóságára irányuló konszenzus kialakítása érdekében kezdeményezzen konzultációt az érdekeltekkel; felkéri Kibaki elnököt és Odinga miniszterelnököt, hogy mindent tegyenek meg annak biztosítására, hogy az új médiatörvény tervezetének frissített változata ne sértse a szólás- és információszabadság elveit;

| 5. | hangsúlyozza, hogy fel kell lépni a Kenyában burjánzó büntetlenség ellen, hogy a választást követő, egy évvel ezelőtti erőszakos cselekmények felelőseit törvény elé állítsák; kéri, hogy a nyomozás és a bűnvádi eljárás lefolytatására hozzanak létre helyi és nemzetközi jogi szakértőkből álló, független bizottságot; tudomásul veszi, hogy Kibaki elnök és Odinga miniszterelnök elvben megállapodott egy ilyen bizottság létrehozásában, azonban az eddig nem jött lére; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy fel kell lépni a Kenyában burjánzó büntetlenség ellen, hogy a választást követő, egy évvel ezelőtti erőszakos cselekmények felelőseit törvény elé állítsák; kéri, hogy a nyomozás és a bűnvádi eljárás lefolytatására hozzanak létre helyi és nemzetközi jogi szakértőkből álló, független bizottságot; tudomásul veszi, hogy Kibaki elnök és Odinga miniszterelnök elvben megállapodott egy ilyen bizottság létrehozásában, azonban az eddig nem jött lére;

| 6. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak, Kenya kormányának, az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés társelnökeinek, a Kelet-Afrikai Közösségnek, valamint az Afrikai Unió Bizottsága és Végrehajtó Tanácsa elnökeinek. |
| --- | --- |

6.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak, Kenya kormányának, az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés társelnökeinek, a Kelet-Afrikai Közösségnek, valamint az Afrikai Unió Bizottsága és Végrehajtó Tanácsa elnökeinek.

---

III Előkészítő jogi aktusok

Európai Parlament

2009. január 13., kedd

| 24.2.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 46/120 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 46/120

---

A polgári repülés biztonságának szabályozásában való együttműködés *

P6_TA(2009)0001

Az Európai Parlament 2009. január 13-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok között létrejött, a polgári repülés biztonságának szabályozásában való együttműködésről szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (10972/2007 – COM(2007)0325 – C6-0275/2008 – 2007/0111(CNS))

(2010/C 46 E/21)

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozatra irányuló javaslatra (10972/2007 - COM(2007)0325), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozatra irányuló javaslatra (10972/2007 - COM(2007)0325),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 80. cikke (2) bekezdésére, 133. cikke (4) bekezdésére, 300. cikke (2) bekezdése, első albekezdésének első mondatára, és 300. cikke (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 80. cikke (2) bekezdésére, 133. cikke (4) bekezdésére, 300. cikke (2) bekezdése, első albekezdésének első mondatára, és 300. cikke (4) bekezdésére,

| — | tekintettel az EK-Szerződés 300. cikke (3) bekezdésének első albekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0275/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 300. cikke (3) bekezdésének első albekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0275/2008),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére, 83. cikkének (7) bekezdésére, és 43. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére, 83. cikkének (7) bekezdésére, és 43. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére (A6-0468/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére (A6-0468/2008),

| 1. | jóváhagyja a megállapodás megkötését; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a megállapodás megkötését;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve az Egyesült Államok kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve az Egyesült Államok kormányának és parlamentjének.

---

| 24.2.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 46/120 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 46/120

---

Az ovalbuminra és laktalbuminra vonatkozó közös kereskedelmi rendszer (kodifikált szöveg) *

P6_TA(2009)0002

Az Európai Parlament 2009. január 13-i jogalkotási állásfoglalása az ovalbuminra és laktalbuminra vonatkozó közös kereskedelmi rendszerről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (kodifikált szöveg) (COM(2008)0488 – C6-0334/2008 – 2008/0155(CNS))

(2010/C 46 E/22)

(Konzultációs eljárás – kodifikáció)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0488), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0488),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 26., 87–89., 132. és az azt követő cikkeire, valamit 308. cikkére, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0334/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 26., 87–89., 132. és az azt követő cikkeire, valamit 308. cikkére, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0334/2008),

| — | tekintettel a jogalkotási szövegek hivatalos kodifikációjának gyorsított munkamódszeréről szóló, 1994. december 20-i intézményközi megállapodásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogalkotási szövegek hivatalos kodifikációjának gyorsított munkamódszeréről szóló, 1994. december 20-i intézményközi megállapodásra (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 80. és 51. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 80. és 51. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A6-0510/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A6-0510/2008),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza,

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak megfelelően kiigazított formában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak megfelelően kiigazított formában;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 102., 1996.4.4., 2. o.

---

| 24.2.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 46/121 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 46/121

---

A különböző tagállamok társaságainak egyesülésére, szétválására, részleges szétválására, eszközátruházására és részesedéscseréjére, valamint az SE-k vagy az SCE-k létesítő okirat szerinti székhelyének a tagállamok közötti áthelyezésére alkalmazandó adóztatás közös rendszere (kodifikált szöveg) *

P6_TA(2009)0003

Az Európai Parlament 2009. január 13-i jogalkotási állásfoglalása a különböző tagállamok társaságainak egyesülésére, szétválására, részleges szétválására, eszközátruházására és részesedéscseréjére, valamint az SE-k vagy az SCE-k létesítő okirat szerinti székhelyének a tagállamok közötti áthelyezésére alkalmazandó adóztatás közös rendszeréről szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (kodifikált szöveg) (COM(2008)0492 – C6-0336/2008 – 2008/0158(CNS))

(2010/C 46 E/23)

(Konzultációs eljárás – kodifikáció)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0492), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0492),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 94. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0336/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 94. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0336/2008),

| — | tekintettel a jogalkotási szövegek hivatalos kodifikációjának gyorsított munkamódszeréről szóló, 1994. december 20-i intézményközi megállapodásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogalkotási szövegek hivatalos kodifikációjának gyorsított munkamódszeréről szóló, 1994. december 20-i intézményközi megállapodásra (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzat 80. és 51. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzat 80. és 51. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A6-0511/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A6-0511/2008),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza,

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak megfelelően kiigazított formában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak megfelelően kiigazított formában;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 102., 1996.4.4., 2. o.

---

| 24.2.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 46/122 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 46/122

---

Az Európai Unió Közszolgálati Törvényszékének határozatai elleni fellebbezésekre alkalmazandó nyelvhasználati szabályok *

P6_TA(2009)0004

Az Európai Parlament 2009 január 13-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösségek Elsőfokú Bírósága eljárási szabályzatának az Európai Unió Közszolgálati Törvényszékének határozatai elleni fellebbezésekre alkalmazandó nyelvhasználati szabályok vonatkozásában való módosításáról szóló tanácsi határozattervezetről (13301/2008 – C6-0348/2008 – 2008/0806(CNS))

(2010/C 46 E/24)

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács szövegére (13301/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács szövegére (13301/2008),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 245. cikkének második bekezdésére és az Euratom-Szerződés 160. cikkének második bekezdésére, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0348/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 245. cikkének második bekezdésére és az Euratom-Szerződés 160. cikkének második bekezdésére, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0348/2008),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A6-0508/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A6-0508/2008),

| 1. | jóváhagyja a Tanács szövegét; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Tanács szövegét;

| 2. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 3. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a konzultációra előterjesztett szöveget; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a konzultációra előterjesztett szöveget;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

| 24.2.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 46/123 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 46/123

---

Keretirányelv a növényvédőszerek fenntartható felhasználásáról ***II

P6_TA(2009)0010

Az Európai Parlament 2009. január 13-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontjáról a peszticidek fenntartható használatának elérését célzó közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv tekintetében (6124/5/2008 – C6-0323/2008 – 2006/0132(COD))

(2010/C 46 E/25)

(Együttdöntési eljárás: második olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács közös álláspontjára (6124/2008 – C6-0323/2008) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács közös álláspontjára (6124/2008 – C6-0323/2008) (1),

| — | tekintettel első olvasatban kialakított álláspontjára (2) a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatáról (COM(2006)0373), |
| --- | --- |

—

tekintettel első olvasatban kialakított álláspontjára (2) a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatáról (COM(2006)0373),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 62. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 62. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A6-0443/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A6-0443/2008),

| 1. | jóváhagyja a közös álláspontot, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a közös álláspontot, annak módosított formájában;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 254. E, 2008.10.7., 1. o.

(2)  HL C 263. E, 2008.10.16., 157. o.

---

P6_TC2-COD(2006)0132

Az Európai Parlament álláspontja amely második olvasatban 2009. január 13-án került elfogadásra a peszticidek fenntartható használatának elérését célzó közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament második olvasatban elfogadott álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal,... irányelv).

---

| 24.2.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 46/124 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 46/124

---

Növényvédő szerek forgalomba hozatala ***II

P6_TA(2009)0011

Az Európai Parlament 2009. január 13-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontjáról a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi rendeletek hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása tekintetében (11119/8/2008 – C6-0326/2008 – 2006/0136(COD))

(2010/C 46 E/26)

(Együttdöntési eljárás: második olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács közös álláspontjára (11119/8/2008 – C6-0326/2008) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács közös álláspontjára (11119/8/2008 – C6-0326/2008) (1),

| — | tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2006)0388) (2) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2006)0388) (2) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára,

| — | tekintettel a Bizottság módosított javaslatára (COM(2008)0093), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság módosított javaslatára (COM(2008)0093),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 62. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 62. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A6-0444/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A6-0444/2008),

| 1. | jóváhagyja a közös álláspontot, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a közös álláspontot, annak módosított formájában;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 266. E, 2008.10.21., 1. o.

(2)  HL C 263. E, 2008.10.16., 181. o.

---

P6_TC2-COD(2006)0136

Az Európai Parlament álláspontja amely második olvasatban 2009. január 13-án került elfogadásra a növényvédő szerek forgalomba hozataláról valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament első olvasatban elfogadott álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, .../.../EK rendelet).

---

| 24.2.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 46/125 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 46/125

---

Az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolása (átdolgozás) ***I

P6_TA(2009)0012

Az Európai Parlament 2009. január 13-i jogalkotási állásfoglalása az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozott változat) (COM(2008)0458 – C6-0287/2008 – 2008/0153(COD))

(2010/C 46 E/27)

(Együttdöntési eljárás: átdolgozott változat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0458), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0458),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 47. cikkének (2) bekezdésére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C6-0287/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 47. cikkének (2) bekezdésére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C6-0287/2008),

| — | tekintettel a 2001. november 28-i intézményközi egyezményre (1) a jogi aktusok strukturáltabb átdolgozási technikájáról, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2001. november 28-i intézményközi egyezményre (1) a jogi aktusok strukturáltabb átdolgozási technikájáról,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 51. és 80. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 51. és 80. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság véleményére (A6-0497/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság véleményére (A6-0497/2008),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő szövegek változatlanul hagyott rendelkezéseinek tekintetében a javaslat ezek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő szövegek változatlanul hagyott rendelkezéseinek tekintetében a javaslat ezek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza;

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak alábbi, módosított formájában, és annak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport javaslatai alapján módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak alábbi, módosított formájában, és annak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport javaslatai alapján módosított formájában;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 77., 2002.3.28., 1. o.

---

P6_TC1-COD(2008)0153

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. január 13-án került elfogadásra az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (átdolgozás)

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament első olvasatban elfogadott álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 2009/65/EK irányelv).

---

2009. január 14., szerda

| 24.2.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 46/126 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 46/126

---

Az útlevelekben és úti okmányokban alkalmazott biztonsági jellemzők és biometrikus elemek ***I

P6_TA(2009)0015

Az Európai Parlament 2009. január 14-i jogalkotási állásfoglalása a tagállamok által kiállított útlevelek és úti okmányok biztonsági jellemzőire és biometrikus elemeire vonatkozó előírásokról szóló 2252/2004/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2007)0619 – C6-0359/2007 – 2007/0216(COD))

(2010/C 46 E/28)

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2007)0619), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2007)0619),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 62. cikkének (2) bekezdésének a) pontjára, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamentnek (C6-0359/2007), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 62. cikkének (2) bekezdésének a) pontjára, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamentnek (C6-0359/2007),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A6-0500/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A6-0500/2008),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát módosított formájában;

| 2. | jóváhagyja a mellékelt közös nyilatkozatokat; |
| --- | --- |

2.

jóváhagyja a mellékelt közös nyilatkozatokat;

| 3. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

P6_TC1-COD(2007)0216

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. január 14-én került elfogadásra a tagállamok által kiállított útlevelek és úti okmányok biztonsági jellemzőire és biometrikus elemeire vonatkozó előírásokról szóló 2252/2004/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament első olvasatban elfogadott álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 44/2009/EK rendelet).

---

MELLÉKLET

Az Európai Parlament és a Tanács közös nyilatkozata az útlevelek és utazási okmányok biztonságának biztonságos személyi okmányok használata által történő növelésének szükségességéről

A tagállamoknak az útlevelek és más utazási okmányok kiállításával kapcsolatos hatáskörének sérelme nélkül az Európai Parlament és a Tanács hangsúlyozza, hogy az útlevelek biztonsága növelésének célját alááshatja az, ha az útleveleket megbízhatatlan „személyi okmányok” alapján állítják ki.

Az útlevél maga csak egy láncszeme annak a biztonsági folyamatnak, amely a személyi okmányok kiállításától a biometrikus adatok nyilvántartásba vételén keresztül a határokon találtható ellenőrzési pontokon történő azonosításig tart. Ez a biztonsági lánc olyan erős lesz, mint leggyengébb láncszeme.

Az Európai Parlament és a Tanács megjegyzi, hogy a tagállamokban a helyzetek és eljárások számos változata fordul elő a tekintetben, hogy milyen „személyi okmányokat” kell bemutatni az útlevél kiállításához, és hogy általában ezek a dokumentumok kevesebb biztonsági jellemzővel rendelkeznek, mint maga az útlevél, és így jobban ki vannak téve a hamisításnak és a meghamisításnak.

A Tanács ezért kérdőívet készít a tagállamok számára annak érdekében, hogy össze tudja hasonlítani az eljárásokat, és azt, hogy milyen dokumentumokra van szükség az egyes tagállamokban útlevél vagy utazási okmány kiállításához. Ez az elemzés megvizsgálja, hogy esetleg szükség van-e közös alapelvekre vagy a legjobb gyakorlatokkal kapcsolatos iránymutatásokra e területen.

Az Európai Parlament és a Tanács közös nyilatkozata az 5a. cikkben említett tanulmánnyal kapcsolatban

Az Európai Parlament és a Tanács tudomásul veszik, hogy a Bizottság e rendelet 5a. cikkében és a Közös konzuli utasításokat módosító rendelet(tervezet) 2. cikkében meghatározott célból tanulmányt készít.

---

| 24.2.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 46/128 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 46/128

---

Közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolása ***I

P6_TA(2009)0016

Az Európai Parlament 2009. január 14-i jogalkotási állásfoglalása a honvédelem és biztonság területén egyes építési beruházásra, árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2007)0766 – C6-0467/2007 – 2007/0280(COD))

(2010/C 46 E/29)

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2007)0766), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2007)0766),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére, 47. cikkének (2) bekezdésére, valamint 55. és 95. cikkére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamentnek (C6–0467/2007), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére, 47. cikkének (2) bekezdésére, valamint 55. és 95. cikkére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamentnek (C6–0467/2007),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére és a Külügyi Bizottság véleményére (A6–0415/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére és a Külügyi Bizottság véleményére (A6–0415/2008),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha lényegesen módosítani szándékozik a javaslatot, vagy a helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha lényegesen módosítani szándékozik a javaslatot, vagy a helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

P6_TC1-COD(2007)0280

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. január 14-én került elfogadásra a honvédelem és biztonság területén egyes építési beruházásra, árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló, ajánlatkérő szervek vagy ajánlatkérők által odaítélt szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról, valamint a 2004/17/EK és 2004/18/EK irányelv módosításáról szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament első olvasatban elfogadott álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 2009/81/EK irányelv).

---

| 24.2.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 46/129 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 46/129

---

Veszélyes anyagok és készítmények (diklór-metán) ***I

P6_TA(2009)0017

Az Európai Parlament 2009. január 14-i jogalkotási állásfoglalása a 76/769/EGK tanácsi irányelvnek bizonyos veszélyes anyagok és készítmények (diklór-metán) forgalomba hozatala és felhasználása tekintetében való módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2008)0080 – C6-0068/2008 – 2008/0033(COD))

(2010/C 46 E/30)

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0080), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0080),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 95. cikkére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamentnek (C6-0068/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 95. cikkére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamentnek (C6-0068/2008),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére (A6-0341/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére (A6-0341/2008),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

P6_TC1-COD(2008)0033

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. január 14-én került elfogadásra a 76/769/EGK tanácsi irányelvnek a diklór-metán forgalmazásának és felhasználásának korlátozása tekintetében való módosításáról szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament első olvasatban elfogadott álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 455/2009/EK határozat).

---

| 24.2.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 46/130 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 46/130

---

A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet 2007. évi halászati munkaügyi egyezményének (188. sz. egyezmény) megerősítésére való felhatalmazás *

P6_TA(2009)0018

Az Európai Parlament 2009. január 14-i jogalkotási állásfoglalása a tagállamoknak a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet 2007. évi halászati munkaügyi egyezményének (188. sz. egyezmény) az Európai Közösség érdekében történő megerősítésére való felhatalmazásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2008)0320 – C6-0218/2008 – 2008/0107(CNS))

(2010/C 46 E/31)

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2008)0320), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2008)0320),

| — | tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet 2007. június 14-én elfogadott, a halászati ágazatban végzett munkáról szóló 188. számú egyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet 2007. június 14-én elfogadott, a halászati ágazatban végzett munkáról szóló 188. számú egyezményére,

| — | tekintettel az EK-Szerződés 42. cikkére és 300. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 42. cikkére és 300. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

| — | tekintettel az EK-Szerződés 300. cikke (3) bekezdésének első albekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0218/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 300. cikke (3) bekezdésének első albekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0218/2008),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 51. cikkére és 83. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 51. cikkére és 83. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére, valamint a Halászati Bizottság véleményére (A6-0423/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére, valamint a Halászati Bizottság véleményére (A6-0423/2008),

| 1. | jóváhagyja a Tanács határozatára irányuló javaslatot; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Tanács határozatára irányuló javaslatot;

| 2. | sürgeti, hogy minden tagállam sürgősen ratifikálja az egyezményt, és annak tartalmát léptesse hatályba még a ratifikációs folyamat lezárulta előtt; |
| --- | --- |

2.

sürgeti, hogy minden tagállam sürgősen ratifikálja az egyezményt, és annak tartalmát léptesse hatályba még a ratifikációs folyamat lezárulta előtt;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---