# Euroopan unionin C 105/2010

| | ISSN 1725-2490
  doi:10.3000/17252490.C_2010.105.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 105 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 53. vuosikerta24. huhtikuu 2010 |

ISSN 1725-2490

doi:10.3000/17252490.C_2010.105.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 105

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

53. vuosikerta24. huhtikuu 2010

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tiedotteet |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2010/C 105/01 | Euron kurssi | 1 |
| 2010/C 105/02 | Päätös muodollisen tutkintamenettelyn lopettamisesta, kun jäsenvaltio on peruuttanut ilmoituksensa – Valtiontuki – Italia (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107–109 artikla) – Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukainen komission tiedonanto – ilmoituksen peruuttaminen – Valtiontuki C 36/08 (ent. NN 33/08) – Sulcisin voimalaitos (
  1
  ) | 2 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2010/C 105/01

Euron kurssi

1

2010/C 105/02

Päätös muodollisen tutkintamenettelyn lopettamisesta, kun jäsenvaltio on peruuttanut ilmoituksensa – Valtiontuki – Italia (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107–109 artikla) – Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukainen komission tiedonanto – ilmoituksen peruuttaminen – Valtiontuki C 36/08 (ent. NN 33/08) – Sulcisin voimalaitos (
  1
  )

1

2

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2010/C 105/03 | Valtiontuki – Tanska – Valtiontuki C 30/09 (ex N 328/08) – Sementintuotannossa syntyvän jätteen vapauttaminen verosta – Kehotus huomautusten esittämiseen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti (
  1
  ) | 3 |
| 2010/C 105/04 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.5803 – Eurovia/Tarmac) (
  1
  ) | 11 |
| | MUUT SÄÄDÖKSET |
| | Euroopan komissio |
| 2010/C 105/05 | Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu muutoshakemuksen julkaiseminen | 12 |

V   Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

2010/C 105/03

Valtiontuki – Tanska – Valtiontuki C 30/09 (ex N 328/08) – Sementintuotannossa syntyvän jätteen vapauttaminen verosta – Kehotus huomautusten esittämiseen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti (
  1
  )

1

3

2010/C 105/04

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.5803 – Eurovia/Tarmac) (
  1
  )

1

11

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

2010/C 105/05

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu muutoshakemuksen julkaiseminen

12

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 24.4.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 105/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 105/1

---

Euron kurssi (1)

23. huhtikuuta 2010

2010/C 105/01

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,3311 |
| JPY | Japanin jeniä | 125,11 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4422 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,86730 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,5910 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,4355 |
| ISK | Islannin kruunua | |
| NOK | Norjan kruunua | 7,8765 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 25,405 |
| EEK | Viron kruunua | 15,6466 |
| HUF | Unkarin forinttia | 264,45 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,7077 |
| PLN | Puolan zlotya | 3,8823 |
| RON | Romanian leuta | 4,1240 |
| TRY | Turkin liiraa | 1,9763 |
| AUD | Australian dollaria | 1,4464 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,3337 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 10,3327 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,8702 |
| SGD | Singaporin dollaria | 1,8260 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 475,95 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 9,9440 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 9,0881 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,2588 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 11 993,66 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,2439 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 59,006 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 38,8592 |
| THB | Thaimaan bahtia | 42,881 |
| BRL | Brasilian realia | 2,3447 |
| MXN | Meksikon pesoa | 16,2215 |
| INR | Intian rupiaa | 59,2170 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,3311

JPY

Japanin jeniä

125,11

DKK

Tanskan kruunua

7,4422

GBP

Englannin puntaa

0,86730

SEK

Ruotsin kruunua

9,5910

CHF

Sveitsin frangia

1,4355

ISK

Islannin kruunua

NOK

Norjan kruunua

7,8765

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

25,405

EEK

Viron kruunua

15,6466

HUF

Unkarin forinttia

264,45

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,7077

PLN

Puolan zlotya

3,8823

RON

Romanian leuta

4,1240

TRY

Turkin liiraa

1,9763

AUD

Australian dollaria

1,4464

CAD

Kanadan dollaria

1,3337

HKD

Hongkongin dollaria

10,3327

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,8702

SGD

Singaporin dollaria

1,8260

KRW

Etelä-Korean wonia

1 475,95

ZAR

Etelä-Afrikan randia

9,9440

CNY

Kiinan juan renminbiä

9,0881

HRK

Kroatian kunaa

7,2588

IDR

Indonesian rupiaa

11 993,66

MYR

Malesian ringgitiä

4,2439

PHP

Filippiinien pesoa

59,006

RUB

Venäjän ruplaa

38,8592

THB

Thaimaan bahtia

42,881

BRL

Brasilian realia

2,3447

MXN

Meksikon pesoa

16,2215

INR

Intian rupiaa

59,2170

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

| 24.4.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 105/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 105/2

---

PÄÄTÖS MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN LOPETTAMISESTA, KUN JÄSENVALTIO ON PERUUTTANUT ILMOITUKSENSA

Valtiontuki – Italia

(Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107–109 artikla)

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukainen komission tiedonanto – ilmoituksen peruuttaminen

Valtiontuki C 36/08 (ent. NN 33/08) – Sulcisin voimalaitos

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2010/C 105/02

Komissio on päättänyt lopettaa edellä mainittua toimenpidettä koskevan, EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa (nykyään Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa) tarkoitetun muodollisen tutkintamenettelyn, joka aloitettiin 16 päivänä 2008 (1), todeten, että Italia on peruuttanut ilmoituksensa 30 päivänä 2009 eikä jatka tukiohjelmaa.

---

(1)  EUVL C 240, 19.9.2008, s. 14.

---

V Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

| 24.4.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 105/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 105/3

---

VALTIONTUKI – TANSKA

Valtiontuki C 30/09 (ex N 328/08)

Sementintuotannossa syntyvän jätteen vapauttaminen verosta

Kehotus huomautusten esittämiseen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2010/C 105/03

Komissio on ilmoittanut 28. lokakuuta 2009 päivätyllä, tätä tiivistelmää seuraavilla sivuilla todistusvoimaisella kielellä toistetulla kirjeellä Tanskalle päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee mainittua toimenpidettä. Komissio on myös kehottanut Tanskaa asetuksen (EY) N:o 659/1999 11 artiklan 1 kohdan mukaisesti esittämään huomauksensa komission aikomuksesta aloittaa muodollinen tutkintamenettely.

Asianomaiset voivat esittää huomautuksensa kyseisestä toimenpiteestä kuukauden kuluessa tämän tiivistelmän ja sitä seuraavan kirjeen julkaisemisesta. Huomautukset on lähetettävä osoitteeseen:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State Aid Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| F. +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State Aid Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

F. +32 22961242

Huomautukset toimitetaan Tanskalle. Huomautusten esittäjä voi pyytää kirjallisesti henkilöllisyytensä luottamuksellista käsittelyä. Tämä pyyntö on perusteltava.

TIIVISTELMÄ

Toimenpiteen kuvaus

Tanskassa on ollut vuodesta 1987 laki, jonka tarkoituksena on vähentää jätteiden syntymistä ja edistää niiden uusiokäyttöä polttamisen sijaan ja polttamista kaatopaikalle kuljettamisen sijaan. Ilmoitettu toimenpide koskee yrityksen omassa sementintuotannossa syntyvän, yrityksen maa-alueella hävitettävän jätteen eli raakajauheen, alipoltetun klinkkerin, suodatinpölyn, betoni- ja klinkkerijätteen sekä uunipölyn vapauttamista kokonaan jäteverosta. Näitä sementintuotannossa syntyviä jätejakeita ei luokitella ongelmajätteeksi. Tällä hetkellä jätteet varastoidaan yrityksen omistamalle maa-alueelle, josta se louhii sementintuotannossa käytettävän kalkkikiven. Jätteet eivät ole erityinen ympäristöongelma. Ehdotetulla verovapautuksella halutaan kompensoida kohonneita kustannuksia, joita sementtiteollisuudelle aiheutuu vuonna 2010 käyttöön otettavasta typpioksidipäästöjen (NOx) verosta. Tarkoituksena on välttää kilpailukyvyn heikkeneminen tai markkinaosuuksien pieneneminen ja samalla tukea ympäristöä.

Vapautuksen soveltamisajaksi on ilmoitettu 1 päivästä tammikuuta 2008–1 päivään tammikuuta 2018 tai 10 vuotta päivästä, jona komissio hyväksyy toimenpiteen. Sen johdosta valtion tulojen odotetaan pienenevän vuosittain noin 10 miljoonalla Tanskan kruunulla. Tanskan viranomaisten hallussa olevien tietojen mukaan vapautuksesta hyötyisi vain yksi yritys, Aalborg Portland A/S.

Arviointi

Komissio katsoo, että ehdotettu veronalennus on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea kyseiselle tanskalaiselle sementinvalmistajalle.

Toimenpiteiden soveltuvuutta sisämarkkinoille arvioidaan valtiontuesta ympäristönsuojelulle annettujen yhteisön suuntaviivojen 4 luvun mukaisesti (1).

Komissio katsoo, että jäteverosta vapauttaminen vaikuttaa ainakin välillisesti ympäristönsuojeluun sikäli, että sen ansiosta Tanska voi säilyttää kansallisen veronsa suhteellisen korkeana. Se ei myöskään haittaa verolla asetetun yleisen tavoitteen saavuttamista. Näin ollen toimenpide on suuntaviivojen 151 kohdan mukainen.

Tämänkaltaisten verohuojennusten osalta komission on lisäksi arvioitava toimenpiteen välttämättömyyttä ja oikeasuhteisuutta. Tässä tapauksessa komissio epäilee jäteverovapautuksen välttämättömyyttä, koska ei ole osoitettu, että vero nostaisi tuotantokustannuksia merkittävästi. Lisäksi komissio epäilee, voidaanko vapautusta pitää oikeasuhteisena, koska se ei jätä tuensaajalle minkäänlaista kannustinta jäteveron tavoitteiden saavuttamiseen.

Näiden epäilyjen perusteella komissio on päättänyt aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn.

KIRJEEN TEKSTI

”Kommissionen skal herved meddele de danske myndigheder, at den efter at have undersøgt deres oplysninger om ovennævnte støtte har besluttet at indlede den formelle undersøgelsesprocedure efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2.

1.   SAGSFORLØB

| 1. | Den 27. juni 2008 anmeldte de danske myndigheder ovennævnte foranstaltning, som går ud på, at affald fra cementproduktion fritages for affaldsafgiften. |
| --- | --- |

1.

Den 27. juni 2008 anmeldte de danske myndigheder ovennævnte foranstaltning, som går ud på, at affald fra cementproduktion fritages for affaldsafgiften.

| 2. | Den 14. august 2008 anmodede Kommissionen om supplerende oplysninger, som den modtog den 22. oktober 2008. |
| --- | --- |

2.

Den 14. august 2008 anmodede Kommissionen om supplerende oplysninger, som den modtog den 22. oktober 2008.

| 3. | Der blev den 27. november holdt et møde mellem Kommissionens berørte tjenestegrene og de danske myndigheder. |
| --- | --- |

3.

Der blev den 27. november holdt et møde mellem Kommissionens berørte tjenestegrene og de danske myndigheder.

| 4. | Ved brev af 19. december 2008 anmodede Kommissionen om yderligere supplerende oplysninger, hvoraf den modtog nogle ved brev af 27. marts 2009, efter at svarfristen var blevet forlænget. |
| --- | --- |

4.

Ved brev af 19. december 2008 anmodede Kommissionen om yderligere supplerende oplysninger, hvoraf den modtog nogle ved brev af 27. marts 2009, efter at svarfristen var blevet forlænget.

| 5. | Da Kommissionen ikke havde modtaget alle de ønskede oplysninger, anmodede den for tredje gang de danske myndigheder om oplysninger den 28. maj 2009. De danske myndigheder besvarede anmodningen ved brev af 2. september 2009. |
| --- | --- |

5.

Da Kommissionen ikke havde modtaget alle de ønskede oplysninger, anmodede den for tredje gang de danske myndigheder om oplysninger den 28. maj 2009. De danske myndigheder besvarede anmodningen ved brev af 2. september 2009.

2.   BESKRIVELSE

| 6. | Siden 1987 er der i Danmark blevet opkrævet en afgift, som tager sigte på at nedbringe affaldsmængden, fremme genbrug i stedet for forbrænding og forbrænding i stedet for deponering i overensstemmelse med EU's affaldshierarki. Når affald bortskaffes ved deponering, betales en afgift på 375 DKK pr. ton. |
| --- | --- |

6.

Siden 1987 er der i Danmark blevet opkrævet en afgift, som tager sigte på at nedbringe affaldsmængden, fremme genbrug i stedet for forbrænding og forbrænding i stedet for deponering i overensstemmelse med EU's affaldshierarki. Når affald bortskaffes ved deponering, betales en afgift på 375 DKK pr. ton.

| 7. | Med den anmeldte foranstaltning vil affald fra en virksomheds egen cementproduktion, dvs. råmel, uforbrændte klinker, filterstøv, kasseret cement, kasserede klinker og ovnudhugning fra cementproduktion, der deponeres på virksomhedens egen grund, blive fuldstændig fritaget for den danske affaldsafgift. Der findes kun én cementproducent i Danmark. De nævnte affaldsfraktioner fra cementproduktion er ikke klassificeret som farligt affald. Affaldet deponeres for øjeblikket på virksomhedens egen grund, hvor den udgraver kalk, som anvendes i cementproduktionen, og dette medfører ingen særlige miljøproblemer. |
| --- | --- |

7.

Med den anmeldte foranstaltning vil affald fra en virksomheds egen cementproduktion, dvs. råmel, uforbrændte klinker, filterstøv, kasseret cement, kasserede klinker og ovnudhugning fra cementproduktion, der deponeres på virksomhedens egen grund, blive fuldstændig fritaget for den danske affaldsafgift. Der findes kun én cementproducent i Danmark. De nævnte affaldsfraktioner fra cementproduktion er ikke klassificeret som farligt affald. Affaldet deponeres for øjeblikket på virksomhedens egen grund, hvor den udgraver kalk, som anvendes i cementproduktionen, og dette medfører ingen særlige miljøproblemer.

| 8. | Fritagelsen er omfattet af den energiaftale, som den danske regering indgik med en række partier i Folketinget den 21. februar 2008. Aftalen består bl.a. i, at der fra 2010 indføres en afgift på udledning af kvælstofoxider (NOX). Da NOX-afgiften vil ramme den danske cementindustri hårdt, var det ifølge de danske myndigheder afgørende i forbindelse med dens udformning at sikre cementindustrien en rimelig afgiftsbelastning. For at sikre, at cementindustrien pålægges en afgift, som den vil kunne leve med uden at miste konkurrenceevne eller markedsandele, og samtidig skabe en miljøeffekt, vil de danske myndigheder indføre to afgiftsforanstaltninger for denne industri, nemlig et bundfradrag i forbindelse med NOX-afgiften og fuldstændig fritagelse af visse typer af affald for affaldsafgiften. De to foranstaltninger blev anmeldt til Kommissionen hver for sig (2), men de danske myndigheder mener alligevel, at de bør vurderes under ét. |
| --- | --- |

8.

Fritagelsen er omfattet af den energiaftale, som den danske regering indgik med en række partier i Folketinget den 21. februar 2008. Aftalen består bl.a. i, at der fra 2010 indføres en afgift på udledning af kvælstofoxider (NOX). Da NOX-afgiften vil ramme den danske cementindustri hårdt, var det ifølge de danske myndigheder afgørende i forbindelse med dens udformning at sikre cementindustrien en rimelig afgiftsbelastning. For at sikre, at cementindustrien pålægges en afgift, som den vil kunne leve med uden at miste konkurrenceevne eller markedsandele, og samtidig skabe en miljøeffekt, vil de danske myndigheder indføre to afgiftsforanstaltninger for denne industri, nemlig et bundfradrag i forbindelse med NOX-afgiften og fuldstændig fritagelse af visse typer af affald for affaldsafgiften. De to foranstaltninger blev anmeldt til Kommissionen hver for sig (2), men de danske myndigheder mener alligevel, at de bør vurderes under ét.

| 9. | Det nationale retsgrundlag for foranstaltningen er Lov om ændring af lov om afgift af affald og råstoffer. |
| --- | --- |

9.

Det nationale retsgrundlag for foranstaltningen er Lov om ændring af lov om afgift af affald og råstoffer.

| 10. | Danmark har givet tilsagn om at fremlægge årsrapporter, som indeholder love og/eller andre bestemmelser om indførelsen af støtten og en nærmere angivelse af, hvilke virksomhedskategorier der kan opnå afgiftslempelser og -fritagelser, og hvilke økonomiske sektorer der berøres mest af afgiftslempelserne og -fritagelserne. Endelig har Danmark forpligtet sig til at udarbejde detaljerede opgørelser over støtten, at sikre, at disse detaljerede opgørelser opbevares i 10 år fra det tidspunkt, hvor støtten blev ydet, og at fremlægge dem på Kommissionens anmodning. |
| --- | --- |

10.

Danmark har givet tilsagn om at fremlægge årsrapporter, som indeholder love og/eller andre bestemmelser om indførelsen af støtten og en nærmere angivelse af, hvilke virksomhedskategorier der kan opnå afgiftslempelser og -fritagelser, og hvilke økonomiske sektorer der berøres mest af afgiftslempelserne og -fritagelserne. Endelig har Danmark forpligtet sig til at udarbejde detaljerede opgørelser over støtten, at sikre, at disse detaljerede opgørelser opbevares i 10 år fra det tidspunkt, hvor støtten blev ydet, og at fremlægge dem på Kommissionens anmodning.

| 11. | Fritagelsen anmeldes for perioden 1. januar 2008 til 1. januar 2018 eller, hvis Kommissionen ikke har godkendt den på dette tidspunkt, for 10 år fra godkendelsestidspunktet. Fritagelsen forventes at give staten et provenutab på ca. 10 mio. DKK årligt eller på 100 mio. DKK i den tiårige periode, som anmeldelsen omfatter. |
| --- | --- |

11.

Fritagelsen anmeldes for perioden 1. januar 2008 til 1. januar 2018 eller, hvis Kommissionen ikke har godkendt den på dette tidspunkt, for 10 år fra godkendelsestidspunktet. Fritagelsen forventes at give staten et provenutab på ca. 10 mio. DKK årligt eller på 100 mio. DKK i den tiårige periode, som anmeldelsen omfatter.

| 12. | Som nævnt ovenfor findes der kun én cementproducent i Danmark, og de danske myndigheder forventer derfor, at fritagelsen kun kommer til at omfatte en enkelt virksomhed, nemlig Aalborg Portland A/S (herefter kaldet »Aalborg Portland«). |
| --- | --- |

12.

Som nævnt ovenfor findes der kun én cementproducent i Danmark, og de danske myndigheder forventer derfor, at fritagelsen kun kommer til at omfatte en enkelt virksomhed, nemlig Aalborg Portland A/S (herefter kaldet »Aalborg Portland«).

2.1.   Oplysninger om støttemodtagerens situation

| 13. | Som anført ovenfor ville indførelsen af NOX-afgiften ifølge de danske myndigheder ramme cementindustrien (Aalborg Portland) hårdt. Aalborg Portland fremstiller grå og hvid cement. Grå cement anvendes som bindemiddel i beton, der bruges som byggemateriale ved infrastrukturer, broer og bygninger, havne og lufthavne. Hvid cement anvendes hovedsagelig til dekorationsformål og, blandet med beton eller mørtel, som bindemiddel i hvide fugematerialer til badeværelser, til swimmingpools, bygninger og vejbarrierer. Som det fremgår nedenfor, indgår både grå og hvid cement i samhandelen mellem EU-medlemsstaterne og den internationale handel. |
| --- | --- |

13.

Som anført ovenfor ville indførelsen af NOX-afgiften ifølge de danske myndigheder ramme cementindustrien (Aalborg Portland) hårdt. Aalborg Portland fremstiller grå og hvid cement. Grå cement anvendes som bindemiddel i beton, der bruges som byggemateriale ved infrastrukturer, broer og bygninger, havne og lufthavne. Hvid cement anvendes hovedsagelig til dekorationsformål og, blandet med beton eller mørtel, som bindemiddel i hvide fugematerialer til badeværelser, til swimmingpools, bygninger og vejbarrierer. Som det fremgår nedenfor, indgår både grå og hvid cement i samhandelen mellem EU-medlemsstaterne og den internationale handel.

| 14. | Aalborg Portland udleder årligt over 8 mio. kg NOX
   (3). De danske myndigheder har oplyst, at cementindustrien har særlig store udledninger pr. energienhed fra stationære anlæg og risikerer at blive særlig hårdt ramt af indførelsen af en NOX-afgift, når det gælder dens omsætning eller energiforbrug. Som illustration heraf har de danske myndigheder fremlagt oplysninger, der viser, at cementindustrien selv med det planlagte bundfradrag vil udlede betydeligt større mængder end den øvrige industri og off-shore aktiviteter i Nordsøen og dermed skal betale en højere afgift end disse (4). |
| --- | --- |

14.

Aalborg Portland udleder årligt over 8 mio. kg NOX
   (3). De danske myndigheder har oplyst, at cementindustrien har særlig store udledninger pr. energienhed fra stationære anlæg og risikerer at blive særlig hårdt ramt af indførelsen af en NOX-afgift, når det gælder dens omsætning eller energiforbrug. Som illustration heraf har de danske myndigheder fremlagt oplysninger, der viser, at cementindustrien selv med det planlagte bundfradrag vil udlede betydeligt større mængder end den øvrige industri og off-shore aktiviteter i Nordsøen og dermed skal betale en højere afgift end disse (4).

| 15. | Det indgår allerede i Aalborg Portlands miljøpolitik, at udledningen og energiforbruget skal reduceres, og at der skal udvikles og anvendes renere teknologier, hvor det er muligt (5). |
| --- | --- |

15.

Det indgår allerede i Aalborg Portlands miljøpolitik, at udledningen og energiforbruget skal reduceres, og at der skal udvikles og anvendes renere teknologier, hvor det er muligt (5).

| 16. | De danske myndigheder har fremlagt oplysninger, der viser, at Aalborg Portland på trods af det planlagte bundfradrag skal afholde meromkostninger på ca. 17 mio. DKK som følge af NOX-afgiften. Det svarer til 53 % af den afgift, der skulle have været betalt uden fradraget (6). De danske myndigheder har desuden påpeget, at cementindustrien forventes at bidrage til NOX-reduktionen med 0,56 mio. kg, dvs. ca. 10 % af den samlede NOX-reduktion, som afgiften forventes at medføre. |
| --- | --- |

16.

De danske myndigheder har fremlagt oplysninger, der viser, at Aalborg Portland på trods af det planlagte bundfradrag skal afholde meromkostninger på ca. 17 mio. DKK som følge af NOX-afgiften. Det svarer til 53 % af den afgift, der skulle have været betalt uden fradraget (6). De danske myndigheder har desuden påpeget, at cementindustrien forventes at bidrage til NOX-reduktionen med 0,56 mio. kg, dvs. ca. 10 % af den samlede NOX-reduktion, som afgiften forventes at medføre.

| 17. | Ifølge de danske myndigheder skulle Aalborg Portland allerede i 2007 betale miljøafgifter på 50,2 mio. DKK, og indførelsen af NOX-afgiften pålægger yderligere virksomheden en tung finansiel byrde. For at lette den byrde, som den nye NOX-afgift vil medføre, ønsker Danmark at fritage støttemodtageren for affaldsafgiften. |
| --- | --- |

17.

Ifølge de danske myndigheder skulle Aalborg Portland allerede i 2007 betale miljøafgifter på 50,2 mio. DKK, og indførelsen af NOX-afgiften pålægger yderligere virksomheden en tung finansiel byrde. For at lette den byrde, som den nye NOX-afgift vil medføre, ønsker Danmark at fritage støttemodtageren for affaldsafgiften.

| 18. | Som bevis på, at affaldsafgiften udgør en betydelig omkostning for Aalborg Portland har de danske myndigheder fremlagt følgende oplysninger: | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- |
| Produktionsomkostninger (DKK pr. ton) | [...] (7) | [...] |
| Gennemsnitlig affaldsafgift (DKK pr. ton) | 4,33 | 2,84 |
| Affaldsafgift i forhold til produktionsomkostningerne | 1,1 % | 0,7 % |
| Tabel 1: Aalborg Portlands affaldsafgift i forhold til produktionsomkostningerne |

18.

Som bevis på, at affaldsafgiften udgør en betydelig omkostning for Aalborg Portland har de danske myndigheder fremlagt følgende oplysninger:

2007

2008

Produktionsomkostninger (DKK pr. ton)

[...] (7)

[...]

Gennemsnitlig affaldsafgift (DKK pr. ton)

4,33

2,84

Affaldsafgift i forhold til produktionsomkostningerne

1,1 %

0,7 %

Tabel 1: Aalborg Portlands affaldsafgift i forhold til produktionsomkostningerne

| 19. | Ifølge de danske myndigheder er cementindustrien ikke i stand til at vælte de betydelige omkostningsstigninger over på sine kunder, fordi markedsprisen på cement fastsættes på det internationale marked, og konkurrerende importeret cement ikke i samme omfang pålægges tilsvarende afgifter, såsom NOX-afgiften. |
| --- | --- |

19.

Ifølge de danske myndigheder er cementindustrien ikke i stand til at vælte de betydelige omkostningsstigninger over på sine kunder, fordi markedsprisen på cement fastsættes på det internationale marked, og konkurrerende importeret cement ikke i samme omfang pålægges tilsvarende afgifter, såsom NOX-afgiften.

| 20. | Udviklingen i importen, eksporten og omsætningen i Danmark i perioden 1999-2008 (i mio. EUR): | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import | 9,91 | 12,49 | 11,74 | 12,68 | 10,04 | 10,58 | 13,48 | 16,19 | 14,47 | 18,80 |
| Eksport | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Skøn over omsætning | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Handelsintensitet (import + eksport)/(import + omsætning) | 35 % | 37 % | 37 % | 40 % | 35 % | 29 % | 39 % | 37 % | 41 % | 42 % |
| Tabel 2: Den danske cementindustris handelsintensitet i perioden 1999-2008

  Kilde: Danmarks Statistik |

20.

Udviklingen i importen, eksporten og omsætningen i Danmark i perioden 1999-2008 (i mio. EUR):

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

Import

9,91

12,49

11,74

12,68

10,04

10,58

13,48

16,19

14,47

18,80

Eksport

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Skøn over omsætning

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Handelsintensitet (import + eksport)/(import + omsætning)

35 %

37 %

37 %

40 %

35 %

29 %

39 %

37 %

41 %

42 %

Tabel 2: Den danske cementindustris handelsintensitet i perioden 1999-2008

Kilde: Danmarks Statistik

| 21. | Ifølge disse tal steg den danske cementindustris gennemsnitlige handelsintensitet fra 35 % i 1998 til 42 % i 2008. |
| --- | --- |

21.

Ifølge disse tal steg den danske cementindustris gennemsnitlige handelsintensitet fra 35 % i 1998 til 42 % i 2008.

| 22. | Med henblik på en analyse af handelen pr. produkt har de danske myndigheder fremført, at Aalborg Portland eksporterer [...] % af sin produktion af hvid cement og [...] % af sin produktion af grå cement. Ved anvendelse af samme formel som i tabel 2 ovenfor opdelt på de enkelte produkter opnås følgende handelsintensitet i perioden 1999-2008: | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hvid cement | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % |
| Grå cement | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % |
| Tabel 3: Den danske cementindustris handelsintensitet for hvid og grå cement i perioden 1999-2008

  Kilde: Danmarks Statistik |

22.

Med henblik på en analyse af handelen pr. produkt har de danske myndigheder fremført, at Aalborg Portland eksporterer [...] % af sin produktion af hvid cement og [...] % af sin produktion af grå cement. Ved anvendelse af samme formel som i tabel 2 ovenfor opdelt på de enkelte produkter opnås følgende handelsintensitet i perioden 1999-2008:

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

Hvid cement

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

Grå cement

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

Tabel 3: Den danske cementindustris handelsintensitet for hvid og grå cement i perioden 1999-2008

Kilde: Danmarks Statistik

| 23. | Ved at forhøje cementprisen med de stigende NOX-afgifter ville Aalborg Portland derfor miste markedsandele til udenlandske konkurrenter. Aalborg Portland har planer om en mindre prisstigning på ca. [...] % til næste år samt de følgende år. Stigende priser på energi og råmaterialer vil medføre omkostningsstigninger svarende til [...] % af Aalborg Portlands omsætning næste år. En NOX-afgift uden bundfradrag ville yderligere skade virksomhedens konkurrenceevne på det danske marked til fordel for udenlandske konkurrenter og ramme dens eksport hårdt. For 2009 ventes Aalborg Portlands faste produktionsomkostninger at stige med mindst [...] %, og NOX-afgiften vil med bundfradraget tegne sig for 1,78 % af virksomhedens omsætning. |
| --- | --- |

23.

Ved at forhøje cementprisen med de stigende NOX-afgifter ville Aalborg Portland derfor miste markedsandele til udenlandske konkurrenter. Aalborg Portland har planer om en mindre prisstigning på ca. [...] % til næste år samt de følgende år. Stigende priser på energi og råmaterialer vil medføre omkostningsstigninger svarende til [...] % af Aalborg Portlands omsætning næste år. En NOX-afgift uden bundfradrag ville yderligere skade virksomhedens konkurrenceevne på det danske marked til fordel for udenlandske konkurrenter og ramme dens eksport hårdt. For 2009 ventes Aalborg Portlands faste produktionsomkostninger at stige med mindst [...] %, og NOX-afgiften vil med bundfradraget tegne sig for 1,78 % af virksomhedens omsætning.

| 24. | I 2004 havde virksomheden en hjemmemarkedsandel på [...] %, som siden er faldet gradvis hvert år til [...] % i 2008 (8). Med hensyn til markedsandelen i andre lande i samme periode, steg den fra [...] % til [...] % i de nordiske lande (Norge, Sverige og Finland), holdt sig konstant på ca. [...] % i Tyskland og [...] i USA, mens den faldt fra [...] % til [...] % i Det Forenede Kongerige. Ifølge de oplysninger, de danske myndigheder har fremlagt, indstillede Aalborg Portland sin eksport til [...] fra [...], fordi priserne på dette marked er lavere end dens variable produktionsomkostninger. |
| --- | --- |

24.

I 2004 havde virksomheden en hjemmemarkedsandel på [...] %, som siden er faldet gradvis hvert år til [...] % i 2008 (8). Med hensyn til markedsandelen i andre lande i samme periode, steg den fra [...] % til [...] % i de nordiske lande (Norge, Sverige og Finland), holdt sig konstant på ca. [...] % i Tyskland og [...] i USA, mens den faldt fra [...] % til [...] % i Det Forenede Kongerige. Ifølge de oplysninger, de danske myndigheder har fremlagt, indstillede Aalborg Portland sin eksport til [...] fra [...], fordi priserne på dette marked er lavere end dens variable produktionsomkostninger.

| 25. | Hvad angår Aalborg Portlands gennemsnitlige salgspriser og markedsandele, har de danske myndigheder fremlagt oplysningerne i tabel 4 nedenfor, som viser, at de gennemsnitlige salgspriser ser ud til at være negativt korreleret til virksomhedens hjemmemarkedsandel. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Omsætning (mio. DKK) | 1 486 | 1 605 | 1 466 | 1 453 | 1 391 | 1 375 | 1 453 | 1 807 | 1 960 | 1 793 |
| Salgsvolumen (1 000 ton) | 2 552 | 2 621 | 2 658 | 2 685 | 2 619 | 2 917 | 2 891 | 2 889 | 2 838 | 2 558 |
| Gennemsnitspris pr. ton (omsætning/salgsvolumen) | 582 | 612 | 551 | 541 | 531 | 471 | 502 | 625 | 690 | 700 |
| Hjemmemarkedsandel | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % |
| Tabel 4: Aalborg Portlands gennemsnitspriser og markedsandele i perioden 1999-2008 |

25.

Hvad angår Aalborg Portlands gennemsnitlige salgspriser og markedsandele, har de danske myndigheder fremlagt oplysningerne i tabel 4 nedenfor, som viser, at de gennemsnitlige salgspriser ser ud til at være negativt korreleret til virksomhedens hjemmemarkedsandel.

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

Omsætning (mio. DKK)

1 486

1 605

1 466

1 453

1 391

1 375

1 453

1 807

1 960

1 793

Salgsvolumen (1 000 ton)

2 552

2 621

2 658

2 685

2 619

2 917

2 891

2 889

2 838

2 558

Gennemsnitspris pr. ton (omsætning/salgsvolumen)

582

612

551

541

531

471

502

625

690

700

Hjemmemarkedsandel

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

Tabel 4: Aalborg Portlands gennemsnitspriser og markedsandele i perioden 1999-2008

| 26. | Aalborg Portlands faldende hjemmemarkedsandel har givet andre virksomheder, der sælger cement, mulighed for at ekspandere på det danske marked. Ifølge de danske myndigheders oplysninger findes der en række aktive sælgere på det danske cementmarked, bl.a. Heidelberg Zement (Randers Zement) og Dyckerhoff Zement (9). Disse opererer med prisstigninger på omkring 2-3 %, og Aalborg Portland kan forvente at miste kunder, hvis ikke den kan matche sine konkurrenters prisstigninger. I så fald mener de danske myndigheder, at Aalborg Portland kan forvente en salgsnedgang på omkring [...] %. |
| --- | --- |

26.

Aalborg Portlands faldende hjemmemarkedsandel har givet andre virksomheder, der sælger cement, mulighed for at ekspandere på det danske marked. Ifølge de danske myndigheders oplysninger findes der en række aktive sælgere på det danske cementmarked, bl.a. Heidelberg Zement (Randers Zement) og Dyckerhoff Zement (9). Disse opererer med prisstigninger på omkring 2-3 %, og Aalborg Portland kan forvente at miste kunder, hvis ikke den kan matche sine konkurrenters prisstigninger. I så fald mener de danske myndigheder, at Aalborg Portland kan forvente en salgsnedgang på omkring [...] %.

3.   DANMARKS HOLDNING

| 27. | De danske myndigheder mener, at ordningen opfylder betingelserne i EF-retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse (10) (herefter kaldet »retningslinjerne«), kapitel 4, punkt 155-159 om miljøafgiftslempelsers eller -fritagelsers nødvendighed og proportionalitet. Hvad især angår nødvendighed og proportionalitet, fremfører de danske myndigheder, at fritagelsen for affaldsafgiften bør ses i sammenhæng med den nævnte lempelse af NOX-afgiften for cementindustrien, da begge foranstaltninger var afgørende for aftalen om indførelse af NOX-afgiften. |
| --- | --- |

27.

De danske myndigheder mener, at ordningen opfylder betingelserne i EF-retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse (10) (herefter kaldet »retningslinjerne«), kapitel 4, punkt 155-159 om miljøafgiftslempelsers eller -fritagelsers nødvendighed og proportionalitet. Hvad især angår nødvendighed og proportionalitet, fremfører de danske myndigheder, at fritagelsen for affaldsafgiften bør ses i sammenhæng med den nævnte lempelse af NOX-afgiften for cementindustrien, da begge foranstaltninger var afgørende for aftalen om indførelse af NOX-afgiften.

4.   VURDERING

4.1.   Statsstøtte

| 28. | Efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, »er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.« |
| --- | --- |

28.

Efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, »er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.«

| 29. | Den planlagte afgiftsfritagelse giver staten et provenutab, dvs. at den finansieres ved hjælp af statsmidler. |
| --- | --- |

29.

Den planlagte afgiftsfritagelse giver staten et provenutab, dvs. at den finansieres ved hjælp af statsmidler.

| 30. | Der foreligger nyere retspraksis (11) vedrørende fortolkningen af begreberne fordel og selektivitet. I Gibraltar-dommen blev der fastlagt en standardstatsstøtteanalyse i skattesager. Retten fastslog, at en sådan analyse skulle bestå i: (1) identifikation af referenceordningen, (2) fastlæggelse af undtagelsen fra referenceordningen og (3) muligheden for at erklære undtagelsen berettiget på grundlag af systemets karakter og almindelige opbygning (dvs. spørgsmålet om, hvorvidt fordel og selektivitet er afledt direkte af de grundlæggende eller ledende principper i den pågældende medlemsstats skattesystem). |
| --- | --- |

30.

Der foreligger nyere retspraksis (11) vedrørende fortolkningen af begreberne fordel og selektivitet. I Gibraltar-dommen blev der fastlagt en standardstatsstøtteanalyse i skattesager. Retten fastslog, at en sådan analyse skulle bestå i: (1) identifikation af referenceordningen, (2) fastlæggelse af undtagelsen fra referenceordningen og (3) muligheden for at erklære undtagelsen berettiget på grundlag af systemets karakter og almindelige opbygning (dvs. spørgsmålet om, hvorvidt fordel og selektivitet er afledt direkte af de grundlæggende eller ledende principper i den pågældende medlemsstats skattesystem).

| 31. | Hvad angår begrebet selektiv fordel, skal Kommissionen således først fastlægge referenceordningen. I den foreliggende sag mener Kommissionen i overensstemmelse med standardanalysen, at referenceordningen er affaldsafgiftsordningen, da den er det eneste afgiftssystem, der er relevant for afgiftsreduktionen og -håndteringen. |
| --- | --- |

31.

Hvad angår begrebet selektiv fordel, skal Kommissionen således først fastlægge referenceordningen. I den foreliggende sag mener Kommissionen i overensstemmelse med standardanalysen, at referenceordningen er affaldsafgiftsordningen, da den er det eneste afgiftssystem, der er relevant for afgiftsreduktionen og -håndteringen.

| 32. | Da fritagelsen reducerer de omkostninger, der normalt er indbefattet i den pågældende virksomheds driftsomkostninger, giver den cementproducenterne en økonomisk fordel frem for andre afgiftspligtige virksomheder. |
| --- | --- |

32.

Da fritagelsen reducerer de omkostninger, der normalt er indbefattet i den pågældende virksomheds driftsomkostninger, giver den cementproducenterne en økonomisk fordel frem for andre afgiftspligtige virksomheder.

| 33. | Referenceordningens formål er at afgiftsbelaste affald efter bestemte miljømæssige kriterier og ud fra et bestemt affaldshierarki. Den fuldstændige fritagelse for affaldsafgiften betyder, at støttemodtageren kommer til at stå uden for ordningen. Afgiftens incitament, nemlig at nedbringe affaldsmængderne og følge affaldshierarkiet, vil således forsvinde. Kommissionen mener derfor ikke, at den planlagte fritagelse for affaldsafgiften i forbindelse med affald fra cementproduktion kan anses for at være i overensstemmelse med det nationale afgiftssystems karakter og opbygning. |
| --- | --- |

33.

Referenceordningens formål er at afgiftsbelaste affald efter bestemte miljømæssige kriterier og ud fra et bestemt affaldshierarki. Den fuldstændige fritagelse for affaldsafgiften betyder, at støttemodtageren kommer til at stå uden for ordningen. Afgiftens incitament, nemlig at nedbringe affaldsmængderne og følge affaldshierarkiet, vil således forsvinde. Kommissionen mener derfor ikke, at den planlagte fritagelse for affaldsafgiften i forbindelse med affald fra cementproduktion kan anses for at være i overensstemmelse med det nationale afgiftssystems karakter og opbygning.

| 34. | Den planlagte afgiftslempelse for cementindustrien fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencen på de relevante markeder, hvor cement konkurrerer med andre produkter. Foranstaltningen vil også kunne påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne, da cement indgår i samhandelen såvel i EU som på verdensplan. |
| --- | --- |

34.

Den planlagte afgiftslempelse for cementindustrien fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencen på de relevante markeder, hvor cement konkurrerer med andre produkter. Foranstaltningen vil også kunne påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne, da cement indgår i samhandelen såvel i EU som på verdensplan.

| 35. | Af ovennævnte årsager mener Kommissionen, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften på cementproduktion skal betragtes som statsstøtte, der er omfattet af EF-traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

35.

Af ovennævnte årsager mener Kommissionen, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften på cementproduktion skal betragtes som statsstøtte, der er omfattet af EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

| 36. | De danske myndigheder har opfyldt deres forpligtelse efter EF-traktatens artikel 88, stk. 3, ved at anmelde støtteforanstaltningen, inden den gennemføres. Det var på anmeldelsestidspunktet planlagt, at ordningen skulle begynde den 1. januar 2008. Den indeholder dog en »standstill«-klausul, som gør dens ikrafttræden betinget af Kommissionens godkendelse. |
| --- | --- |

36.

De danske myndigheder har opfyldt deres forpligtelse efter EF-traktatens artikel 88, stk. 3, ved at anmelde støtteforanstaltningen, inden den gennemføres. Det var på anmeldelsestidspunktet planlagt, at ordningen skulle begynde den 1. januar 2008. Den indeholder dog en »standstill«-klausul, som gør dens ikrafttræden betinget af Kommissionens godkendelse.

4.2.   Støttens forenelighed

| 37. | Retningslinjerne, især kapitel 4 vedrørende »Støtte i form af afgiftslempelser eller afgiftsfritagelser«, omhandler den type miljøafgiftslempelse, som anmeldelsen i den foreliggende sag vedrører. Kommissionen vil derfor lægge retningslinjernes kapitel 4, og nærmere bestemt punkt 151-159, til grund for sin vurdering af, om foranstaltningen er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

37.

Retningslinjerne, især kapitel 4 vedrørende »Støtte i form af afgiftslempelser eller afgiftsfritagelser«, omhandler den type miljøafgiftslempelse, som anmeldelsen i den foreliggende sag vedrører. Kommissionen vil derfor lægge retningslinjernes kapitel 4, og nærmere bestemt punkt 151-159, til grund for sin vurdering af, om foranstaltningen er forenelig med fællesmarkedet.

4.2.1.   Miljøfordele

| 38. | I henhold til retningslinjernes punkt 151 vil støtte i form af miljøafgiftslempelser eller -fritagelser blive betragtet som forenelig med fællesmarkedet, forudsat at den i det mindste indirekte bidrager til at forbedre miljøbeskyttelsesniveauet, og at afgiftslempelserne og -fritagelserne ikke underminerer det overordnede mål. |
| --- | --- |

38.

I henhold til retningslinjernes punkt 151 vil støtte i form af miljøafgiftslempelser eller -fritagelser blive betragtet som forenelig med fællesmarkedet, forudsat at den i det mindste indirekte bidrager til at forbedre miljøbeskyttelsesniveauet, og at afgiftslempelserne og -fritagelserne ikke underminerer det overordnede mål.

| 39. | De danske myndigheder fremfører, at fritagelsen for affaldsafgiften var en væsentlig del af aftalen om energipakken, idet cementindustrien så ville få et afgiftsniveau på især miljøområdet, som den generelt set kunne leve med. Herved ville Danmark få mulighed for at fastsætte høje nominelle afgiftssatser. Ifølge de danske myndigheder vil indførelsen af NOX-afgiften således indirekte forbedre miljøbeskyttelsen. Kommissionen betvivler, at fordelen ved en anden miljøafgift med et andet formål kan tages i betragtning i denne forbindelse. Uanset NOX-afgiften vil den planlagte fritagelse for affaldsafgiften sætte Danmark i stand til at opretholde de nuværende forholdsvis høje affaldsafgifter. Det indebærer derfor en indirekte miljøfordel, at det generelle affaldsafgiftsniveau kan opretholdes. |
| --- | --- |

39.

De danske myndigheder fremfører, at fritagelsen for affaldsafgiften var en væsentlig del af aftalen om energipakken, idet cementindustrien så ville få et afgiftsniveau på især miljøområdet, som den generelt set kunne leve med. Herved ville Danmark få mulighed for at fastsætte høje nominelle afgiftssatser. Ifølge de danske myndigheder vil indførelsen af NOX-afgiften således indirekte forbedre miljøbeskyttelsen. Kommissionen betvivler, at fordelen ved en anden miljøafgift med et andet formål kan tages i betragtning i denne forbindelse. Uanset NOX-afgiften vil den planlagte fritagelse for affaldsafgiften sætte Danmark i stand til at opretholde de nuværende forholdsvis høje affaldsafgifter. Det indebærer derfor en indirekte miljøfordel, at det generelle affaldsafgiftsniveau kan opretholdes.

4.2.2.   Afgiftslempelser, der overstiger Fællesskabets harmoniserede minimumsafgiftssatser, og andre afgiftslempelser

| 40. | Statsstøttereglerne for miljøafgiftslempelser og -fritagelser bygger på det princip, at man accepterer situationer, hvor Fællesskabets afgiftssatser overholdes, men at man indtager en strengere holdning i situationer, hvor støttemodtagerne ikke får de lige vilkår, som minimumsafgiftssatserne skal sikre, eller hvor den pågældende afgift ikke er blevet harmoniseret på fællesskabsplan. |
| --- | --- |

40.

Statsstøttereglerne for miljøafgiftslempelser og -fritagelser bygger på det princip, at man accepterer situationer, hvor Fællesskabets afgiftssatser overholdes, men at man indtager en strengere holdning i situationer, hvor støttemodtagerne ikke får de lige vilkår, som minimumsafgiftssatserne skal sikre, eller hvor den pågældende afgift ikke er blevet harmoniseret på fællesskabsplan.

| 41. | Efter retningslinjernes punkt 154 sammenholdt med punkt 153 og157 betragtes støtte i form af lempelse af eller fritagelse for miljøafgifter, der ikke er harmoniserede, som forenelige med fællesmarkedet som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), i en tiårig periode, forudsat at de er nødvendige og proportionelle, jf. retningslinjernes punkt 158 og 159. |
| --- | --- |

41.

Efter retningslinjernes punkt 154 sammenholdt med punkt 153 og157 betragtes støtte i form af lempelse af eller fritagelse for miljøafgifter, der ikke er harmoniserede, som forenelige med fællesmarkedet som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), i en tiårig periode, forudsat at de er nødvendige og proportionelle, jf. retningslinjernes punkt 158 og 159.

| 42. | I den foreliggende sag er der ikke tale om en affaldsafgift, som er harmoniseret på fællesskabsplan, og Kommissionen skal derfor foretage en indgående analyse af fritagelsens nødvendighed og proportionalitet, jf. retningslinjernes punkt 158 og 159. |
| --- | --- |

42.

I den foreliggende sag er der ikke tale om en affaldsafgift, som er harmoniseret på fællesskabsplan, og Kommissionen skal derfor foretage en indgående analyse af fritagelsens nødvendighed og proportionalitet, jf. retningslinjernes punkt 158 og 159.

4.2.3.   Støttens nødvendighed

| 43. | Efter retningslinjernes punkt 158 er støtten nødvendig, hvis følgende tre betingelser alle er opfyldt. |
| --- | --- |

43.

Efter retningslinjernes punkt 158 er støtten nødvendig, hvis følgende tre betingelser alle er opfyldt.

1)   Objektive og klare kriterier

| 44. | For det første skal valget af støttemodtagere baseres på objektive og klare kriterier, og støtten skal i princippet ydes på samme måde for alle konkurrenter i samme sektor, hvis de er i samme faktuelle situation, jf. retningslinjernes punkt 158(a). |
| --- | --- |

44.

For det første skal valget af støttemodtagere baseres på objektive og klare kriterier, og støtten skal i princippet ydes på samme måde for alle konkurrenter i samme sektor, hvis de er i samme faktuelle situation, jf. retningslinjernes punkt 158(a).

| 45. | Fritagelsen for affaldsafgiften gælder en bestemt type affald, og kriterierne er fastsat ved lov. Kommissionen finder, at fritagelsen i den foreliggende sag opfylder betingelsen vedrørende objektivitet og klarhed. |
| --- | --- |

45.

Fritagelsen for affaldsafgiften gælder en bestemt type affald, og kriterierne er fastsat ved lov. Kommissionen finder, at fritagelsen i den foreliggende sag opfylder betingelsen vedrørende objektivitet og klarhed.

2)   Betydelig stigning i produktionsomkostningerne

| 46. | For det andet skal miljøafgiften uden lempelser føre til en betydelig stigning i produktionsomkostningerne, jf. retningslinjernes punkt 158(b). |
| --- | --- |

46.

For det andet skal miljøafgiften uden lempelser føre til en betydelig stigning i produktionsomkostningerne, jf. retningslinjernes punkt 158(b).

| 47. | De danske myndigheder fremfører, at den stigning i produktionsomkostningerne, som indførelsen af NOX-afgiften medfører, bør tages i betragtning ved vurderingen af, om den planlagte fritagelse for affaldsafgiften er nødvendig. Selv om NOX-afgiften af politiske årsager i Danmark kan være relevant for fritagelsen for affaldsafgiften, er der dog ingen logisk forbindelse mellem NOX-afgiften og affaldsafgiften. De to afgifter har ganske vist begge miljømæssige formål, men mens den ene tager sigte på nedbringelse af NOX-udledningen, tager den anden sigte på at opnå en bedre affaldshåndtering og en reduktion af affaldsmængderne. Kommissionen tvivler derfor på, at der ved vurderingen af den planlagte fritagelse for affaldsafgiften kan tages hensyn til de øgede produktionsomkostninger, som indførelsen af NOX-afgiften medfører. Umiddelbart mener Kommissionen i stedet, at det i forbindelse med fritagelsen for affaldsafgiften er den finansielle byrde, som affaldsafgiften medfører, der skal tages i betragtning. At fritagelsen for affaldsafgiften og nedsættelsen af NOX-afgiften skal vurderes særskilt, støttes også af, at fritagelsen for affaldsafgiften efter planen skulle træde i kraft før indførelsen af NOX-afgiften, dvs. at omkostninger, som indførelsen af NOX-afgiften måtte medføre, endnu ikke ville være opstået på det tidspunkt, hvor det var planen, at fritagelsen for affaldsafgiften skulle træde i kraft. Da affaldsafgiften ikke ændres, er der ingen »stigning« i produktionsomkostningerne. Ifølge de fremlagte oplysninger udgør affaldsafgiften 0,7-1 % af produktionsomkostningerne. Kommissionen betvivler, at en så lille andel kan anses for betydelig, og er derfor foreløbig af den opfattelse, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften ikke opfylder denne betingelse. |
| --- | --- |

47.

De danske myndigheder fremfører, at den stigning i produktionsomkostningerne, som indførelsen af NOX-afgiften medfører, bør tages i betragtning ved vurderingen af, om den planlagte fritagelse for affaldsafgiften er nødvendig. Selv om NOX-afgiften af politiske årsager i Danmark kan være relevant for fritagelsen for affaldsafgiften, er der dog ingen logisk forbindelse mellem NOX-afgiften og affaldsafgiften. De to afgifter har ganske vist begge miljømæssige formål, men mens den ene tager sigte på nedbringelse af NOX-udledningen, tager den anden sigte på at opnå en bedre affaldshåndtering og en reduktion af affaldsmængderne. Kommissionen tvivler derfor på, at der ved vurderingen af den planlagte fritagelse for affaldsafgiften kan tages hensyn til de øgede produktionsomkostninger, som indførelsen af NOX-afgiften medfører. Umiddelbart mener Kommissionen i stedet, at det i forbindelse med fritagelsen for affaldsafgiften er den finansielle byrde, som affaldsafgiften medfører, der skal tages i betragtning. At fritagelsen for affaldsafgiften og nedsættelsen af NOX-afgiften skal vurderes særskilt, støttes også af, at fritagelsen for affaldsafgiften efter planen skulle træde i kraft før indførelsen af NOX-afgiften, dvs. at omkostninger, som indførelsen af NOX-afgiften måtte medføre, endnu ikke ville være opstået på det tidspunkt, hvor det var planen, at fritagelsen for affaldsafgiften skulle træde i kraft. Da affaldsafgiften ikke ændres, er der ingen »stigning« i produktionsomkostningerne. Ifølge de fremlagte oplysninger udgør affaldsafgiften 0,7-1 % af produktionsomkostningerne. Kommissionen betvivler, at en så lille andel kan anses for betydelig, og er derfor foreløbig af den opfattelse, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften ikke opfylder denne betingelse.

3)   Umuligt at vælte den betydelige stigning i produktionsomkostningerne over på forbrugerne

| 48. | For det tredje må ovennævnte betydelige stigning i produktionsomkostningerne ikke kunne væltes over på forbrugerne, uden at det fører til betydelig salgsnedgang, jf. retningslinjernes punkt 158(c). I denne forbindelse kan medlemsstaterne fremlægge skøn over bl.a. den berørte sektors priselasticitet på det relevante geografiske marked samt skøn over mistet salg og/eller lavere fortjenester for virksomhederne i den berørte sektor eller kategori. |
| --- | --- |

48.

For det tredje må ovennævnte betydelige stigning i produktionsomkostningerne ikke kunne væltes over på forbrugerne, uden at det fører til betydelig salgsnedgang, jf. retningslinjernes punkt 158(c). I denne forbindelse kan medlemsstaterne fremlægge skøn over bl.a. den berørte sektors priselasticitet på det relevante geografiske marked samt skøn over mistet salg og/eller lavere fortjenester for virksomhederne i den berørte sektor eller kategori.

| 49. | De danske myndigheder har fremlagt oplysninger, der viser, at støttemodtageren har en handelsintensitet på ca. 40 % (se tabel 2). Ifølge disse oplysninger vil handelsintensiteten for grå cement være på [...] %, mens den for hvid cement vil være på [...] %. Til sammenligning skal der som led i vurderingen af risikoen for kulstoflækage for visse energiintensive industrier efter Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/29/EF af 23. april 2009 om ændring af direktiv 2003/87/EF med henblik på at forbedre og udvide ordningen for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet (12) foretages tilsvarende beregninger af omkostningsstigningen som følge af CO2-omkostningerne. Efter dette direktivs artikel 10a, stk. 15, udgør en stigning i produktionsomkostningerne på mindst 5 %, beregnet som en andel af bruttoværditilvæksten, sammen med en handelsintensitet på mindst 10 % en risiko for industriens konkurrenceevne i forhold til konkurrenter, der er underlagt mindre CO2-restriktioner. Danmark har vist, at handelsintensiteten ligger langt over 10 % for cementproduktionen i gennemsnit, og for hvid og grå cement betragtet særskilt. Kommissionen mener derfor, at cementindustrien, hvis der skulle ske en betydelig omkostningsstigning, har en tilstrækkelig høj handelsintensitet til, at der er risiko for industriens konkurrenceevne i forhold til konkurrenter i lande såvel i som uden for EU. |
| --- | --- |

49.

De danske myndigheder har fremlagt oplysninger, der viser, at støttemodtageren har en handelsintensitet på ca. 40 % (se tabel 2). Ifølge disse oplysninger vil handelsintensiteten for grå cement være på [...] %, mens den for hvid cement vil være på [...] %. Til sammenligning skal der som led i vurderingen af risikoen for kulstoflækage for visse energiintensive industrier efter Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/29/EF af 23. april 2009 om ændring af direktiv 2003/87/EF med henblik på at forbedre og udvide ordningen for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet (12) foretages tilsvarende beregninger af omkostningsstigningen som følge af CO2-omkostningerne. Efter dette direktivs artikel 10a, stk. 15, udgør en stigning i produktionsomkostningerne på mindst 5 %, beregnet som en andel af bruttoværditilvæksten, sammen med en handelsintensitet på mindst 10 % en risiko for industriens konkurrenceevne i forhold til konkurrenter, der er underlagt mindre CO2-restriktioner. Danmark har vist, at handelsintensiteten ligger langt over 10 % for cementproduktionen i gennemsnit, og for hvid og grå cement betragtet særskilt. Kommissionen mener derfor, at cementindustrien, hvis der skulle ske en betydelig omkostningsstigning, har en tilstrækkelig høj handelsintensitet til, at der er risiko for industriens konkurrenceevne i forhold til konkurrenter i lande såvel i som uden for EU.

| 50. | Dette støttes af de danske myndigheders udtalelse om, at den høje handelsintensitet og det forhold, at markedsandelene på udenlandske markeder er lave ([...] %), gør det umuligt at vælte en så betydelig stigning i produktionsomkostningerne over på kunderne. I denne forbindelse skønner de danske myndigheder, at Aalborg Portlands omsætning vil falde med [...] %, hvis virksomheden udsættes for en betydelig omkostningsstigning. |
| --- | --- |

50.

Dette støttes af de danske myndigheders udtalelse om, at den høje handelsintensitet og det forhold, at markedsandelene på udenlandske markeder er lave ([...] %), gør det umuligt at vælte en så betydelig stigning i produktionsomkostningerne over på kunderne. I denne forbindelse skønner de danske myndigheder, at Aalborg Portlands omsætning vil falde med [...] %, hvis virksomheden udsættes for en betydelig omkostningsstigning.

| 51. | Endvidere bemærker Kommissionen, at oplysningerne i tabel 4 viser, at der er negativ korrelation mellem hjemmemarkedsandelen og gennemsnitsprisen som illustreret i nedenstående figur. En sådan korrelation kan være tegn på, at en prisstigning medfører, at virksomheden mister markedsandele. Andre faktorer end prisstigningen kan dog naturligvis også have forårsaget nedgangen i hjemmemarkedsandelene. Denne konklusion tager navnlig ikke højde for Aalborg Portlands konkurrenters prisadfærd. For så vidt som disse konkurrenter var udsat for de samme omkostningsudsving som Aalborg Portland og havde matchet Aalborg Portlands prisændringer, er følgerne af en ensidig prisændring fra Aalborg Portlands side undervurderet i denne figur. |
| --- | --- |

51.

Endvidere bemærker Kommissionen, at oplysningerne i tabel 4 viser, at der er negativ korrelation mellem hjemmemarkedsandelen og gennemsnitsprisen som illustreret i nedenstående figur. En sådan korrelation kan være tegn på, at en prisstigning medfører, at virksomheden mister markedsandele. Andre faktorer end prisstigningen kan dog naturligvis også have forårsaget nedgangen i hjemmemarkedsandelene. Denne konklusion tager navnlig ikke højde for Aalborg Portlands konkurrenters prisadfærd. For så vidt som disse konkurrenter var udsat for de samme omkostningsudsving som Aalborg Portland og havde matchet Aalborg Portlands prisændringer, er følgerne af en ensidig prisændring fra Aalborg Portlands side undervurderet i denne figur.

Image

| 52. | Som det fremgår af tabel 4, er det forhold, at hjemmemarkedsandelen svinger en del, også tegn på konkurrence på markedet, hvilket naturligvis begrænser muligheden for at vælte omkostningerne over på forbrugerne. |
| --- | --- |

52.

Som det fremgår af tabel 4, er det forhold, at hjemmemarkedsandelen svinger en del, også tegn på konkurrence på markedet, hvilket naturligvis begrænser muligheden for at vælte omkostningerne over på forbrugerne.

| 53. | Endelig ser det ikke ud til, at Aalborg Portland ville være i stand til at vælte betydelige omkostningsstigninger over på kunderne (13). For som påpeget ovenfor forventes stigningerne i omkostningerne ved råmaterialer og energi at udgøre [...] % af virksomhedens omsætning i 2009. Desuden menes Aalborg Portlands faste produktionsomkostninger at stige med mindst [...] % i 2009. NOX-afgiften vil tegne sig for ca. 1,78 % af omsætningen, selv med det planlagte fradrag. På trods af disse omkostningsstigninger, og som anført i punkt 35, har de danske myndigheder også forklaret, at Aalborg Portland ikke vil kunne forhøje sine hjemmemarkedspriser med mere end de 2-3 % om året, som konkurrenterne også vil forhøje priserne med, og de har derved ladet forstå, at virksomheden ikke vil kunne vælte samtlige omkostningsstigninger over på forbrugerne, selv uden NOX-afgiften. |
| --- | --- |

53.

Endelig ser det ikke ud til, at Aalborg Portland ville være i stand til at vælte betydelige omkostningsstigninger over på kunderne (13). For som påpeget ovenfor forventes stigningerne i omkostningerne ved råmaterialer og energi at udgøre [...] % af virksomhedens omsætning i 2009. Desuden menes Aalborg Portlands faste produktionsomkostninger at stige med mindst [...] % i 2009. NOX-afgiften vil tegne sig for ca. 1,78 % af omsætningen, selv med det planlagte fradrag. På trods af disse omkostningsstigninger, og som anført i punkt 35, har de danske myndigheder også forklaret, at Aalborg Portland ikke vil kunne forhøje sine hjemmemarkedspriser med mere end de 2-3 % om året, som konkurrenterne også vil forhøje priserne med, og de har derved ladet forstå, at virksomheden ikke vil kunne vælte samtlige omkostningsstigninger over på forbrugerne, selv uden NOX-afgiften.

| 54. | På denne baggrund er Kommissionen nået frem til den foreløbige konklusion, at det ganske vist kan være vanskeligt for støttemodtageren at vælte en betydelig stigning i produktionsomkostningerne over på kunderne, men at det ikke er påvist, at affaldsafgiften medfører en betydelig stigning, jf. punkt 47. Kommissionen betvivler derfor, at den anmeldte fritagelse er nødvendig. |
| --- | --- |

54.

På denne baggrund er Kommissionen nået frem til den foreløbige konklusion, at det ganske vist kan være vanskeligt for støttemodtageren at vælte en betydelig stigning i produktionsomkostningerne over på kunderne, men at det ikke er påvist, at affaldsafgiften medfører en betydelig stigning, jf. punkt 47. Kommissionen betvivler derfor, at den anmeldte fritagelse er nødvendig.

4.2.4.   Støttens proportionalitet

| 55. | Med hensyn til proportionalitet skal de enkelte støttemodtagere ifølge retningslinjernes punkt 159 opfylde en af følgende betingelser:






  a) | de skal betale en andel af den nationale afgift, der stort set svarer til hver enkelt støttemodtagers miljøresultater sammenlignet med resultaterne for den bedste teknik inden for EØS-området. Støttemodtagerne kan højst opnå en lempelse, der svarer til stigningen i produktionsomkostningerne som følge af afgiften, med anvendelse af den bedste teknik, og som ikke kan væltes over på forbrugerne |
| --- | --- | --- |

55.

Med hensyn til proportionalitet skal de enkelte støttemodtagere ifølge retningslinjernes punkt 159 opfylde en af følgende betingelser:

a)

de skal betale en andel af den nationale afgift, der stort set svarer til hver enkelt støttemodtagers miljøresultater sammenlignet med resultaterne for den bedste teknik inden for EØS-området. Støttemodtagerne kan højst opnå en lempelse, der svarer til stigningen i produktionsomkostningerne som følge af afgiften, med anvendelse af den bedste teknik, og som ikke kan væltes over på forbrugerne

| b) | de skal betale mindst 20 % af den nationale afgift, medmindre en lavere sats kan begrundes |
| --- | --- |

b)

de skal betale mindst 20 % af den nationale afgift, medmindre en lavere sats kan begrundes

| c) | de kan indgå aftale med medlemsstaterne, hvorved de forpligter sig til at nå miljøbeskyttelsesmål, der har samme virkning, som hvis punkt 1 eller 2 eller minimumsafgiften i Fællesskabet blev anvendt. |
| --- | --- |

c)

de kan indgå aftale med medlemsstaterne, hvorved de forpligter sig til at nå miljøbeskyttelsesmål, der har samme virkning, som hvis punkt 1 eller 2 eller minimumsafgiften i Fællesskabet blev anvendt.

| 56. | De danske myndigheder har ikke kunnet bevise, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften opfylder nogen af ovennævnte betingelser. Hvad den første betingelse angår, har de forklaret, at de ikke er i besiddelse af oplysninger om den bedste teknik, og at dette heller ikke er et krav i forbindelse med den planlagte foranstaltning. Da foranstaltningen indebærer fuldstændig afgiftsfritagelse for det pågældende affald, kan anden betingelse heller ikke anses for at være opfyldt. Den planlagte fritagelse for affaldsafgiften er ikke afhængig af, at der indgås miljøaftaler, dvs. at den tredje betingelse heller ikke er opfyldt. |
| --- | --- |

56.

De danske myndigheder har ikke kunnet bevise, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften opfylder nogen af ovennævnte betingelser. Hvad den første betingelse angår, har de forklaret, at de ikke er i besiddelse af oplysninger om den bedste teknik, og at dette heller ikke er et krav i forbindelse med den planlagte foranstaltning. Da foranstaltningen indebærer fuldstændig afgiftsfritagelse for det pågældende affald, kan anden betingelse heller ikke anses for at være opfyldt. Den planlagte fritagelse for affaldsafgiften er ikke afhængig af, at der indgås miljøaftaler, dvs. at den tredje betingelse heller ikke er opfyldt.

| 57. | Med fritagelsen for affaldsafgiften ville støttemodtageren ikke længere have noget incitament til at opfylde afgiftens formål. Kommissionen er derfor nået frem til den foreløbige konklusion, at den planlagte fritagelse for affaldsafgiften ikke er proportionel. |
| --- | --- |

57.

Med fritagelsen for affaldsafgiften ville støttemodtageren ikke længere have noget incitament til at opfylde afgiftens formål. Kommissionen er derfor nået frem til den foreløbige konklusion, at den planlagte fritagelse for affaldsafgiften ikke er proportionel.

4.3.   Konklusion

| 58. | På grundlag af denne foreløbige undersøgelse betvivler Kommissionen både støtteforanstaltningens nødvendighed og proportionalitet. |
| --- | --- |

58.

På grundlag af denne foreløbige undersøgelse betvivler Kommissionen både støtteforanstaltningens nødvendighed og proportionalitet.

| 59. | Kommissionen finder henvisningen til indførelsen af NOX-afgiften irrelevant, idet den NOX-afgift, som støttemodtageren skal betale, på ingen måde vil bidrage til at opfylde affaldsafgiftens formål. At der ikke er nogen objektiv forbindelse mellem de to foranstaltninger, støttes desuden af, at deres planlagte varighed kun delvis falder sammen. |
| --- | --- |

59.

Kommissionen finder henvisningen til indførelsen af NOX-afgiften irrelevant, idet den NOX-afgift, som støttemodtageren skal betale, på ingen måde vil bidrage til at opfylde affaldsafgiftens formål. At der ikke er nogen objektiv forbindelse mellem de to foranstaltninger, støttes desuden af, at deres planlagte varighed kun delvis falder sammen.

| 60. | Med hensyn til vurderingen af, om støtteforanstaltningen er nødvendig, betvivler Kommissionen desuden, at affaldsafgiften kan anses for at føre til en »betydelig stigning i produktionsomkostningerne«. |
| --- | --- |

60.

Med hensyn til vurderingen af, om støtteforanstaltningen er nødvendig, betvivler Kommissionen desuden, at affaldsafgiften kan anses for at føre til en »betydelig stigning i produktionsomkostningerne«.

| 61. | På nuværende tidspunkt tvivler Kommissionen derfor på, at den planlagte foranstaltning er forenelig med fællesmarkedet, og den har i overensstemmelse med artikel 4, stk. 4, i forordning (EF) nr. 659/1999 besluttet at indlede den formelle undersøgelsesprocedure og opfordre Danmark til at fremsætte bemærkninger dertil. |
| --- | --- |

61.

På nuværende tidspunkt tvivler Kommissionen derfor på, at den planlagte foranstaltning er forenelig med fællesmarkedet, og den har i overensstemmelse med artikel 4, stk. 4, i forordning (EF) nr. 659/1999 besluttet at indlede den formelle undersøgelsesprocedure og opfordre Danmark til at fremsætte bemærkninger dertil.

5.   BESLUTNING

| 62. | På baggrund af ovenstående opfordrer Kommissionen efter proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at fremsætte bemærkninger og fremlægge alle de oplysninger, der måtte være nyttige for vurderingen af foranstaltningen. De danske myndigheder bedes omgående sende de potentielle støttemodtagere en kopi af dette brev. |
| --- | --- |

62.

På baggrund af ovenstående opfordrer Kommissionen efter proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at fremsætte bemærkninger og fremlægge alle de oplysninger, der måtte være nyttige for vurderingen af foranstaltningen. De danske myndigheder bedes omgående sende de potentielle støttemodtagere en kopi af dette brev.

| 63. | Kommissionen skal minde Danmark om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning, og henviser til artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999, hvor det er fastsat, at ulovligt udbetalt støtte kan kræves tilbagebetalt af støttemodtageren. |
| --- | --- |

63.

Kommissionen skal minde Danmark om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning, og henviser til artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999, hvor det er fastsat, at ulovligt udbetalt støtte kan kræves tilbagebetalt af støttemodtageren.

| 64. | Kommissionen advarer Danmark om, at andre interesserede parter vil blive underrettet ved offentliggørelse af dette brev og et fyldestgørende resumé heraf i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen vil også underrette interesserede parter i de EFTA-lande, der har undertegnet EØS-aftalen, ved offentliggørelse af en meddelelse i EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende, samt EFTA-Tilsynsmyndigheden ved fremsendelse af en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.” |
| --- | --- |

64.

Kommissionen advarer Danmark om, at andre interesserede parter vil blive underrettet ved offentliggørelse af dette brev og et fyldestgørende resumé heraf i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen vil også underrette interesserede parter i de EFTA-lande, der har undertegnet EØS-aftalen, ved offentliggørelse af en meddelelse i EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende, samt EFTA-Tilsynsmyndigheden ved fremsendelse af en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.”

---

(1)  EUVL C 82, 1.4.2008, s. 1.

1

(2)  Lempelsen af NOX-afgiften behandles i statsstøttesag N 327/08 og vil blive genstand for en særskilt kommissionsbeslutning.

2

X

(3)  I 2004 havde Aalborg Portland et brændselsforbrug på ca. 14 mio. GJ og udledte 8,1 mio. kg NOX (ca. 575 g NOX pr. GJ). I 2006 var virksomhedens brændselsforbrug på ca. 15 PJ, hvilket medførte en udledning på ca. 8,2 mio. kg NOX.

3

X

X

X

(4)  Efter det planlagte bundfradrag, vil støttemodtageren stadig have NOX-udledninger på ca. 260 g/GJ. Den tilsvarende mængde for andre virksomheder med særlig store NOX-udledninger vil være 185 g/GJ for off-shore i Nordsøen, 85 g/GJ for raffinaderier og 63-135 g/GJ for centrale kraftværker.

4

X

X

(5)  Virksomheden har således etableret et processtyringssystem, der opfylder følgende miljøstandarder: ISO 14001 og EMAS.

5

(6)  Uden fradrag skulle cementvirksomheden have betalt en NOX-afgift på 32 mio. DKK. Efter fradraget, der anslås til ca.15 mio. DKK, skal virksomheden betale en afgift på 17 mio. DKK, dvs. ca. 53 % (17 mio. DKK/32 mio. DKK) af den fulde afgift.

6

X

(7)  Omfattet af tavshedspligten.

7

Tabel 1: Aalborg Portlands affaldsafgift i forhold til produktionsomkostningerne

Tabel 1:

(8)  Oplysningerne vedrører kun fem år, da der i Danmark er en forpligtelse til at opbevare regnskabsmateriale i fem år, og det derfor er vanskeligt at få pålidelige oplysninger for en længere periode.

8

(9)  De to virksomheder er tyske.

9

(10)  EUT C 82 af 1.4.2008, s. 1.

10

(11)  Dom afsagt af Retten i Første Instans den 10. april 2008 i sag T-233/2004 (NOX-dommen), Sml. 2008 II, s. 591, Domstolens dom af 22. december 2008 i sag C-487/2006 P (British Aggregates Association mod Kommissionen), Sml. 2008 (nummer foreligger ikke), og Rettens dom af 18. december 2008 i de forenede sager T-211/2004 og T-215/2004 (Gibraltar-dommen), Sml. 2008 (nummer foreligger ikke). Både NOX-dommen og Gibraltar-dommen er appelleret. Appellen vedrører dog ikke den nævnte tretrinsanalyse som sådan.

11

X

X

(12)  EUT L 140 af 5.6.2009, s. 63.

12

(13)  Med hensyn til situationen uden for Danmark ville den omstændighed, at virksomheden altid har små markedsandele på sine eksportmarkeder, gøre det vanskeligt for den at vælte sine omkostningsstigninger over på kunderne på disse markeder.

13

---

| 24.4.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 105/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 105/11

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.5803 – Eurovia/Tarmac)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2010/C 105/04

| 1. | Komissio vastaanotti 19 päivänä huhtikuuta 2010 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla ranskalaisen Vinci-yhtymän määräysvaltaan kuuluva ranskalainen yritys Eurovia SA (Eurovia) hankkii EY:n sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan osiin yrityksistä Tarmac International Holding BV ja Tarmac Deutschland International GMBH, jotka yhdessä muodostavat brittiläisen yrityksen Tarmac, ostamalla osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 19 päivänä huhtikuuta 2010 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla ranskalaisen Vinci-yhtymän määräysvaltaan kuuluva ranskalainen yritys Eurovia SA (Eurovia) hankkii EY:n sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan osiin yrityksistä Tarmac International Holding BV ja Tarmac Deutschland International GMBH, jotka yhdessä muodostavat brittiläisen yrityksen Tarmac, ostamalla osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | Eurovia: teiden, rautateiden ja lentokenttäinfrastruktuurin rakentaminen ja ylläpito sekä asfaltin ja kiviaineksen tuotanto ja myynti, |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

Eurovia: teiden, rautateiden ja lentokenttäinfrastruktuurin rakentaminen ja ylläpito sekä asfaltin ja kiviaineksen tuotanto ja myynti,

| — | Tarmac: kiviaineksen tuotanto ja myynti. |
| --- | --- |

—

Tarmac: kiviaineksen tuotanto ja myynti.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua EY:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua EY:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin.

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.5803 – Eurovia/Tarmac seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.5803 – Eurovia/Tarmac seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”EY:n sulautuma-asetus”).

---

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

| 24.4.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 105/12 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 105/12

---

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu muutoshakemuksen julkaiseminen

2010/C 105/05

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa muutoshakemusta asetuksen (EY) N:o 510/2006 (1) 7 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Vastaväitteet on toimitettava komissiolle kuuden kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

MUUTOSHAKEMUS

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006

Asetuksen 9 artiklassa tarkoitettu muutoshakemus

”LIMONE DI SORRENTO”

EY-N:o: IT-PGI-0105-0098-06.11.2007

SMM ( X ) SAN ( )

1.   Eritelmän kohta (kohdat), jo(i)ta muutos koskee:

| — |  | Tuotteen nimi |
| --- | --- | --- |
| — |  | Tuotteen kuvaus |
| — |  | Maantieteellinen alue |
| — |  | Alkuperätodisteet |
| — | | Tuotantomenetelmä |
| — | | Yhteys maantieteelliseen alkuperään |
| — | | Merkinnät |
| — | | Kansalliset vaatimukset |
| — | | Muuta [täsmennettävä] |

—



Tuotteen nimi

—



Tuotteen kuvaus

—



Maantieteellinen alue

—



Alkuperätodisteet

—

Image

Tuotantomenetelmä

—

Image

Yhteys maantieteelliseen alkuperään

—

Image

Merkinnät

—

Image

Kansalliset vaatimukset

—

Image

Muuta [täsmennettävä]

2.   Muutoksen (muutosten) tyyppi:

| — | | Yhtenäisen asiakirjan tai yhteenvedon muutos |
| --- | --- | --- |
| — |  | Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n eritelmän muutos, kun yhtenäistä asiakirjaa tai yhteenvetoa ei ole julkaistu |
| — |  | Eritelmän muutos, joka ei edellytä julkaistun yhtenäisen asiakirjan muutosta (asetuksen (EY) N:o 510/2006 9 artiklan 3 kohta) |
| — |  | Eritelmän väliaikainen muutos, joka johtuu viranomaisten asettamista pakollisista terveys- tai kasvinsuojelutoimista (asetuksen (EY) N:o 510/2006 9 artiklan 4 kohta) |

—

Image

Yhtenäisen asiakirjan tai yhteenvedon muutos

—



Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n eritelmän muutos, kun yhtenäistä asiakirjaa tai yhteenvetoa ei ole julkaistu

—



Eritelmän muutos, joka ei edellytä julkaistun yhtenäisen asiakirjan muutosta (asetuksen (EY) N:o 510/2006 9 artiklan 3 kohta)

—



Eritelmän väliaikainen muutos, joka johtuu viranomaisten asettamista pakollisista terveys- tai kasvinsuojelutoimista (asetuksen (EY) N:o 510/2006 9 artiklan 4 kohta)

3.   Muutos (muutokset):

3.1   Tuotantomenetelmä:

| — | Voimassa olevan tuotantoeritelmän 4 artiklan 3 kohdassa olevaa Limone di Sorrenton viljelyssä käytettyjen tukirakenteiden kuvausta on muutettu siten, että vaikka ensisijaisesti käytetäänkin edelleen kastanjapuisia tukipylväitä, myös muusta puulajista ja/tai metalliseoksesta tehdyt pylväät sallitaan (koska tukirakenteen materiaali ei vaikuta tuotteeseen). |
| --- | --- |

—

Voimassa olevan tuotantoeritelmän 4 artiklan 3 kohdassa olevaa Limone di Sorrenton viljelyssä käytettyjen tukirakenteiden kuvausta on muutettu siten, että vaikka ensisijaisesti käytetäänkin edelleen kastanjapuisia tukipylväitä, myös muusta puulajista ja/tai metalliseoksesta tehdyt pylväät sallitaan (koska tukirakenteen materiaali ei vaikuta tuotteeseen).

Koska voimassa olevan eritelmän sanamuodosta ei käy selkeästi ilmi, että Limone di Sorrenton perinteisen tuotantomenetelmän mukaan viljely tapahtuu joko katettujen tukirakenteiden alla tai muiden lajien kuin sitruunapuun varjostamana, on selkeyden vuoksi myös muutettu tietojen keskinäistä järjestystä.

| — | Eritelmän 4 artiklan 5 kohdassa ja 5 artiklan 4 kohdassa on muutettu sadonkorjuun alkamisajankohtaa. Viime vuosina maailmanlaajuisesti todetun ilmastonmuutoksen perusteella tuotteen kypsymisaikoja on muutettu ja ilmastonmuutoksen huomioon ottamiseksi sadonkorjuun alkamisajankohtaa on aikaistettu yhdellä kuukaudella aiemmasta helmikuun 1 päivästä tammikuun 1 päivään. |
| --- | --- |

—

Eritelmän 4 artiklan 5 kohdassa ja 5 artiklan 4 kohdassa on muutettu sadonkorjuun alkamisajankohtaa. Viime vuosina maailmanlaajuisesti todetun ilmastonmuutoksen perusteella tuotteen kypsymisaikoja on muutettu ja ilmastonmuutoksen huomioon ottamiseksi sadonkorjuun alkamisajankohtaa on aikaistettu yhdellä kuukaudella aiemmasta helmikuun 1 päivästä tammikuun 1 päivään.

| — | Eritelmän 4 artiklan kolmanneksi viimeisessä kohdassa on muutettu sitruunoiden hehtaarikohtaisen tuotoksen enimmäismäärää. Suojatun maantieteellisen merkinnän hyväksymisen jälkeen Limone di Sorrenton tuotantopotentiaali on kasvanut perinteisten viljelymenetelmien kehittymisen, valvovan ryhmittymän valtuuttamien asiantuntijoiden avun ja muuttuneiden ilmasto-olosuhteiden seurauksena. Lisäksi kuihtuvien tai esimerkiksi Botryodiplodia ribis -taudinaiheuttajan saastuttamien puiden korvaaminen uusilla, nyttemmin jo täysin tuotantokykyisillä puilla, ja paluu orgaaniseen lannoitukseen mahdollistavat nykyisin huomattavasti suuremman vuotuisen keskituotannon puuta kohti ilman että tuotteen laatuominaisuudet muuttuvat. |
| --- | --- |

—

Eritelmän 4 artiklan kolmanneksi viimeisessä kohdassa on muutettu sitruunoiden hehtaarikohtaisen tuotoksen enimmäismäärää. Suojatun maantieteellisen merkinnän hyväksymisen jälkeen Limone di Sorrenton tuotantopotentiaali on kasvanut perinteisten viljelymenetelmien kehittymisen, valvovan ryhmittymän valtuuttamien asiantuntijoiden avun ja muuttuneiden ilmasto-olosuhteiden seurauksena. Lisäksi kuihtuvien tai esimerkiksi Botryodiplodia ribis -taudinaiheuttajan saastuttamien puiden korvaaminen uusilla, nyttemmin jo täysin tuotantokykyisillä puilla, ja paluu orgaaniseen lannoitukseen mahdollistavat nykyisin huomattavasti suuremman vuotuisen keskituotannon puuta kohti ilman että tuotteen laatuominaisuudet muuttuvat.

Sen vuoksi tuotantoeritelmässä on muutettu hehtaarikohtaisen tuotoksen enimmäismäärää nykyisten tuotantomahdollisuuksien perusteella korottamalla se 35:stä 45 tonniin.

| — | Eritelmän 6 artiklan viimeisessä kohdassa on tarkistettu sitruunoiden mehutuotosta alentamalla se 30:stä 25 %:iin. Valvomalla tuotantoerien mehutuotosta koneellisen puristamisen aikana, säätämällä puristuspaine sellaiseksi, että voidaan rajoittaa kiinteän aineksen osuutta ja siten vähentää sameutta, on toisinaan saavutettu tuotos, joka on alle 30 % mutta kuitenkin yli 25 %. Tämän havainnon perusteella on katsottu tarpeelliseksi päivittää voimassa olevan eritelmän tiedot. |
| --- | --- |

—

Eritelmän 6 artiklan viimeisessä kohdassa on tarkistettu sitruunoiden mehutuotosta alentamalla se 30:stä 25 %:iin. Valvomalla tuotantoerien mehutuotosta koneellisen puristamisen aikana, säätämällä puristuspaine sellaiseksi, että voidaan rajoittaa kiinteän aineksen osuutta ja siten vähentää sameutta, on toisinaan saavutettu tuotos, joka on alle 30 % mutta kuitenkin yli 25 %. Tämän havainnon perusteella on katsottu tarpeelliseksi päivittää voimassa olevan eritelmän tiedot.

3.2   Yhteys maantieteelliseen alkuperään:

| — | Muutoksen tarkoituksena on muotoilla uudelleen Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä (EUVL C 77, 17.3.2000, s. 5.) julkaistun eritelmän 4.6 kohta. |
| --- | --- |

—

Muutoksen tarkoituksena on muotoilla uudelleen Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä (EUVL C 77, 17.3.2000, s. 5.) julkaistun eritelmän 4.6 kohta.

Uusi muotoilu koskee yhtäältä eräiden sellaisten tietojen lisäämistä, jotka kertovat Limone di Sorrenton pitkästä historiasta Sorrenton niemimaalla ja sen viljelyn merkityksestä paikalliselle väestölle, ja toisaalta pergoloiden rakentamiseen käytettäviä puulajeja koskevien viittausten poistamista.

Viittaus kastanjapuuhun pergoloiden rakentamiseen käytettävänä materiaalina on poistettu siitä loogisesta syystä, että tuotantomenetelmää koskevassa muutoshakemuksessa halutaan sallia pergoloiden tukipylväiden rakentamisessa myös muiden materiaalien kuin kastanjapuun käyttö. Muutosta perustellaan sillä, että alueen maisemalle on 1800-luvulta lähtien ollut ominaista sitruunapuiden viljely pergoloissa tai muiden korkeampien puiden varjostamina; näin sitruunapuut ovat suojassa talven myrskyiltä.

Viittaus kastanjapuisiin pylväisiin vaikuttaa pelkästään Limone di Sorrenton viljelymenetelmään liittyvältä historiallis-tekniseltä yksityiskohdalta, jolla ei ole merkitystä tuotteen ja ympäristön väliseen yhteyteen. Tältä osin on aiheellista korostaa, että alueen viljelijät ovat työllään muovanneet paikallista maisemaa. Omalla osaamisellaan he ovat pystyneet rakentamaan kunkin aikakauden parhaita materiaaleja käyttäen asianmukaiset rakenteet sitruunaviljelmien suojaamiseksi ja hedelmien moitteettoman kypsymisen varmistamiseksi. Kastanjapuu valittiin yksinomaan teknisten ominaisuuksiensa vuoksi, koska se oli huomattavasti kovempaa, helpommin työstettävää ja kestävämpää kuin leppä ja soveltui siksi paremmin pergoloiden tukipylväiksi. Edellä mainitun perusteella ympäristön ja Limone di Sorrenton välinen yhteys liittyy pergoloihin, jotka perinteisesti kuuluvat erottamattomana osana viljelymenetelmään suojaamalla hedelmiä ja varmistamalla niiden porrastetun kypsymisen. Näin ollen viittauksia pylväiden rakentamisessa käytettyyn puulajiin olisi pidettävä ainoastaan historiallisena yksityiskohtana, jolla ei ole merkitystä maantieteellisen alueen ja Limone di Sorrenton laadun välisen syy-yhteyden kannalta.

Näiden näkökohtien perusteella voidaan katsoa, että yhtenäisen asiakirjan 5.3 kohtaan ehdotettu uusi muotoilu vastaa nimityksen rekisteröinnin alkuperäisiä edellytyksiä.

3.3   Merkinnät:

| — | Eritelmän 7 artiklan ensimmäistä kohtaa on täydennetty tuotteen markkinoille saattamisen osalta. Voimassa olevassa tuotantoeritelmässä viitataan ainoastaan tuotteen pitämiseen kaupan ”kovasta materiaalista tehdyissä pakkauksissa”, vaikka yleisenä käytäntönä on nykyisin erityisesti hedelmien ja vihannesten saattaminen markkinoille irtotavarana. |
| --- | --- |

—

Eritelmän 7 artiklan ensimmäistä kohtaa on täydennetty tuotteen markkinoille saattamisen osalta. Voimassa olevassa tuotantoeritelmässä viitataan ainoastaan tuotteen pitämiseen kaupan ”kovasta materiaalista tehdyissä pakkauksissa”, vaikka yleisenä käytäntönä on nykyisin erityisesti hedelmien ja vihannesten saattaminen markkinoille irtotavarana.

Mahdollisuus pitää Limone di Sorrentoa kaupan myös irtotavarana edellyttää tuotteen merkintää koskevia määräyksiä, jotta tuote on aina helposti kuluttajan tunnistettavissa ja vaivattomasti jäljitettävissä. Sen vuoksi eritelmän muutetussa toisinnossa määrätään, että pidettäessä kaupan SMM-tuotetta ”Limone di Sorrento” irtotavarana 80 %:ssa tuotteista on oltava etiketti.

| — | Kun on kyse jalostetuista tuotteista, 7 artiklasta on poistettava viittaus ainesosiin, jotta kyseinen kohta olisi merkitykseltään oikea eikä johtaisi virheellisiin tulkintoihin. Eritelmässä viitataan suojatun nimityksen käyttöön jalostettujen tuotteiden etiketissä eikä – kuten aikaisemman eritelmän sanamuodosta saattaisi virheellisesti ymmärtää – Limone di Sorrenton mainitsemiseen jalostetun tuotteen ainesosien luettelossa. |
| --- | --- |

—

Kun on kyse jalostetuista tuotteista, 7 artiklasta on poistettava viittaus ainesosiin, jotta kyseinen kohta olisi merkitykseltään oikea eikä johtaisi virheellisiin tulkintoihin. Eritelmässä viitataan suojatun nimityksen käyttöön jalostettujen tuotteiden etiketissä eikä – kuten aikaisemman eritelmän sanamuodosta saattaisi virheellisesti ymmärtää – Limone di Sorrenton mainitsemiseen jalostetun tuotteen ainesosien luettelossa.

Voimassa olevassa eritelmässä oleva viittaus ainesosiin johtuu silkasta virheestä asiakirjan muotoilussa, sillä saman artiklan seuraavassa kohdassa mainitaan perustellusti ”SMM-tuotteen ’Limone di Sorrento’ moitteeton käyttö valmistetuissa ja/tai jalostetuissa tuotteissa”.

| — | Eritelmän 7 artiklan toiseksi viimeisestä kohdasta olevista SMM-tuotteen ”Limone di Sorrento” etikettiin lisättävistä maininnoista on poistettu ilmaisu ”ryhmittymät” (consorzi), koska maantieteellisten merkintöjen valvonnasta vastaavassa kansallisessa lainsäädännössä ja erityisesti 21 päivänä joulukuuta 1999 annetussa laissa N:o 526/1999 säädetään, että kullekin nimitykselle voidaan hyväksyä ainoastaan yksi valvova ryhmittymä. Koska on jo olemassa nimityksen ”Limone di Sorrento” valvonnasta vastaava edellä mainitun lain mukaisesti hyväksytty ryhmittymä, muiden ryhmittymien mainitseminen etiketissä olisi kansallisen lainsäädännön perusteella selvästikin epäasianmukaista. |
| --- | --- |

—

Eritelmän 7 artiklan toiseksi viimeisestä kohdasta olevista SMM-tuotteen ”Limone di Sorrento” etikettiin lisättävistä maininnoista on poistettu ilmaisu ”ryhmittymät” (consorzi), koska maantieteellisten merkintöjen valvonnasta vastaavassa kansallisessa lainsäädännössä ja erityisesti 21 päivänä joulukuuta 1999 annetussa laissa N:o 526/1999 säädetään, että kullekin nimitykselle voidaan hyväksyä ainoastaan yksi valvova ryhmittymä. Koska on jo olemassa nimityksen ”Limone di Sorrento” valvonnasta vastaava edellä mainitun lain mukaisesti hyväksytty ryhmittymä, muiden ryhmittymien mainitseminen etiketissä olisi kansallisen lainsäädännön perusteella selvästikin epäasianmukaista.

| — | Edelleen 7 artiklassa on oikaistu tuotteen graafisessa tunnuksessa ja sen kuvauksessa oleva termi ”Limoni” (sitruunoita) korvaamalla se 6 päivänä marraskuuta 2000 annetulla asetuksella (EY) N:o 2446/2000 rekisteröidyllä oikealla termillä ”Limone” (sitruuna). Kyseessä on sisältövirheen korjaaminen, koska monikkomuotoa ”Limoni di Sorrento” käytetään voimassa olevassa eritelmässä ainoastaan tunnuksen kuvauksen yhteydessä, kun taas muualla eritelmässä käytetään yksikössä olevaa oikeaa termiä ”Limone di Sorrento”. |
| --- | --- |

—

Edelleen 7 artiklassa on oikaistu tuotteen graafisessa tunnuksessa ja sen kuvauksessa oleva termi ”Limoni” (sitruunoita) korvaamalla se 6 päivänä marraskuuta 2000 annetulla asetuksella (EY) N:o 2446/2000 rekisteröidyllä oikealla termillä ”Limone” (sitruuna). Kyseessä on sisältövirheen korjaaminen, koska monikkomuotoa ”Limoni di Sorrento” käytetään voimassa olevassa eritelmässä ainoastaan tunnuksen kuvauksen yhteydessä, kun taas muualla eritelmässä käytetään yksikössä olevaa oikeaa termiä ”Limone di Sorrento”.

3.4   Kansalliset vaatimukset:

| — | Voimassa olevan 4 artiklan toisesta ja viidennestä kohdasta on poistettu kaksi mainintaa, joiden nojalla annettiin ilman eri toimenpiteitä alueelle valtuudet muuttaa tuotantoeritelmää. |
| --- | --- |

—

Voimassa olevan 4 artiklan toisesta ja viidennestä kohdasta on poistettu kaksi mainintaa, joiden nojalla annettiin ilman eri toimenpiteitä alueelle valtuudet muuttaa tuotantoeritelmää.

Erityisesti 4 artiklan toisesta kohdasta on poistettu maininta, jonka mukaan alueen teknisillä viranomaisilla on mahdollisuus hyväksyä muita kuin eritelmän mukaisia tuotantotapoja.

Saman artiklan viidennestä kohdasta puolestaan on poistettu maininta, jonka mukaan Campanian alueviranomaisilla on valtuudet sääolosuhteiden perusteella muuttaa asetuksella sitruunoiden sadonkorjuuajankohtaa.

Näiden mainintojen poistaminen voimassa olevasta eritelmästä oli tarpeellista, koska valtuudet muuttaa eritelmää annettiin niissä aiheettomasti Euroopan komission asemesta alueelle.

| — | Eritelmän 5 artiklan ensimmäistä kohtaa on muutettu ja saman artiklan toinen kohta on poistettu. Niissä annettiin aiheettomasti Campanian alueelle toimivaltuudet, jotka oikeasti kuuluvat valvontaelimelle. Sen vuoksi 5 artiklan ensimmäisessä kohdassa oleva viittaus Campanian alueen ylläpitämään ja päivittämään rekisteriin suoraan tämän artiklan (...) korvataan viittauksella valvontaelimen (ja tässä tapauksessa IS.ME.CERT:in) ylläpitämään luetteloon. |
| --- | --- |

—

Eritelmän 5 artiklan ensimmäistä kohtaa on muutettu ja saman artiklan toinen kohta on poistettu. Niissä annettiin aiheettomasti Campanian alueelle toimivaltuudet, jotka oikeasti kuuluvat valvontaelimelle. Sen vuoksi 5 artiklan ensimmäisessä kohdassa oleva viittaus Campanian alueen ylläpitämään ja päivittämään rekisteriin suoraan tämän artiklan (...) korvataan viittauksella valvontaelimen (ja tässä tapauksessa IS.ME.CERT:in) ylläpitämään luetteloon.

Saman periaatteen mukaisesti 5 artiklan kolmannessa kohdassa ja 7 artiklan 4 kohdassa termi ”rekisteri” on korvattu termillä ”luettelo”.

3.5   Muuta:

| — | Voimassa olevan eritelmän 8 artikla, jossa määrättiin nimityksen väärinkäytöstä lainsäädännössä säädetyistä seuraamuksista, on poistettu pleonastisena. On todellakin ilmeistä, että petoksiin syyllistyneitä rangaistaan lainsäädännön mukaisesti. Tässä tapauksessa asetuksen (ETY) N:o 2081/92 (nyk. asetus (EY) N:o 510/2006) mukaiset seuraamukset vahvistetaan asetuksessa N:o 297/2004. |
| --- | --- |

—

Voimassa olevan eritelmän 8 artikla, jossa määrättiin nimityksen väärinkäytöstä lainsäädännössä säädetyistä seuraamuksista, on poistettu pleonastisena. On todellakin ilmeistä, että petoksiin syyllistyneitä rangaistaan lainsäädännön mukaisesti. Tässä tapauksessa asetuksen (ETY) N:o 2081/92 (nyk. asetus (EY) N:o 510/2006) mukaiset seuraamukset vahvistetaan asetuksessa N:o 297/2004.

Eritelmän muuttamista ehdottaa SMM-tuotetta valvova ryhmittymä (Consorzio di Tutela Limone di Sorrento I.G.P.), jonka toimipaikka on osoitteessa Via Domenico Caccioppoli 25, Vico Equense 80069 (NA) ja jolla on oikeutettu etu laissa nro 525/1999 tarkoitettuna hyväksyttynä ryhmittymänä. Sen ovat muodostaneet SMM-tuotteen ”Limone di Sorrento” tuottajat, joiden toimintaa valvontaelin valvoo.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

NEUVOSTON ASETUKSEN (EY) N:o 510/2006

”LIMONE DI SORRENTO”

EY-N:o: IT-PGI-0105-0098-06.11.2007

SMM ( X ) SAN ( )

1.   Nimi:

Limone di Sorrento

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa:

Italia

3.   Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus:

3.1   Tuotelaji:

| Luokka 1.6. – | Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan ja jalostettuina |
| --- | --- |

Luokka 1.6. –

Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan ja jalostettuina

3.2   Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta:

Kulutukseen saatettaessa SMM-tuote ”Limone di Sorrento” on muodoltaan soikea, symmetrinen; sen kukkaperä on hieman esiintyöntyvä ja tyviosa keskimääräinen.

Hedelmä on keskikokoinen tai suurehko ja painaa vähintään 85 g. Alle 85 g painavia sitruunoita, joilla on muut tässä kohdassa mainitut ominaisuudet, voidaan käyttää jalostusteollisuudessa.

Sitruunan kanta on paksuudeltaan ja pituudeltaan keskimääräinen ja lujasti kiinnittynyt; kärki on näkyvä, mutta uurre ja emin vartalo puuttuvat. Emin vartalo on epäsäännöllinen, keskimittainen ja osittain kuoppainen.

Limone di Sorrenton kuori on sitruunankeltainen (yli 50 % pinnasta) ja paksuudeltaan keskimääräinen (pintakerros ja valkoinen osa); pintakerros sisältää runsaasti eteerisiä öljyjä ja on voimakasarominen ja -tuoksuinen; malto on väriltään oljenkeltaista, koostumukseltaan keskimääräistä ja happopitoista (vähintään 3,5 g/100 ml); mehu on väriltään oljenkeltaista ja sitä on runsaasti (tuotos vähintään 25 %).

3.3   Raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet):

—

3.4   Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet):

—

3.5   Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella:

—

3.6   Viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt:

—

3.7   Merkintöjä koskevat erityiset säännöt:

SMM-tuote ”Limone di Sorrento” on saatettava kulutukseen irtotavarana, jolloin 80 %:iin hedelmistä kiinnitttävä tarraetiketti, tai tarjottava myyntiin asianmukaisissa, vetoisuudeltaan vähintään 0,5 kg:n ja enintään 15 kg:n kovissa pakkauksissa, jotka on valmistettu kasvikunnasta peräisin olevasta materiaalista, pahvista tai muusta kierrätettävästä materiaalista; pakkausmateriaalin on aina oltava yhteisön lainsäädännön mukainen.

SMM-tuotteen pakkauksiin kiinnitetyissä etiketeissä on oltava selkein ja luettavin, samankokoisin painokirjaimin seuraavat maininnat: ”Limone di Sorrento” ja ”Indicazione geografica protetta” (tai vastaava kirjainlyhenne I.G.P.), pakkaaja- tai tuottajayrityksen nimi, toiminimi ja osoite sekä pakkauksen sisältämä tosiasiallinen määrä voimassa olevien vaatimusten mukaisesti ilmaistuna.

Lisäksi etiketissä on oltava tuotteen erityiseen logoon yksiselitteisesti liittyvä taiteellisesti kuvattu graafinen tunnus, jota käytetään erottamattomasti suojatun maantieteellisen merkinnän kanssa. Tunnus muodostuu kolmesta sitruunasta, joissa on mukana myös lehtiä ja joista kaksi pienempää ovat hieman suuremman vieressä. Suuremmassa sitruunassa on kuvattuna näkymä Sorrenton rannikolta Punta Scutoloon. Maisema on vihreä (Pantone 360 CV), samoin lehdet (Pantone 362 CV), pienet sitruunat sekä suorakaide, jonka sisällä on teksti ”Limone di Sorrento”, ovat keltaisia (Pantone process yellow), meri on sininen (Pantone 284 CV) ja teksti ”Limone di Sorrento” musta.

Image

Sitruunan jalostamisen seurauksena saatujen valmistettujen tuotteiden nimessä voidaan käyttää viittausta maantieteelliseen nimeen ”Sorrento” seuraavin edellytyksin:

| — | tuotteen valmistukseen käytetyt sitruunat ovat yksinomaan suojatulla maantieteellisellä merkinnällä ”Limone di Sorrento” varustettuja sitruunoita; |
| --- | --- |

—

tuotteen valmistukseen käytetyt sitruunat ovat yksinomaan suojatulla maantieteellisellä merkinnällä ”Limone di Sorrento” varustettuja sitruunoita;

| — | SMM-suojatun Limone di Sorrenton käytetyn määrän ja siitä valmistetun tuotteen määrän välinen painotettu suhde ilmaistaan tarkasti; |
| --- | --- |

—

SMM-suojatun Limone di Sorrenton käytetyn määrän ja siitä valmistetun tuotteen määrän välinen painotettu suhde ilmaistaan tarkasti;

| — | sitruunoiden käsittely ja/tai jalostus tapahtuu yksinomaan 4 kohdassa mainittujen kuntien alueella; |
| --- | --- |

—

sitruunoiden käsittely ja/tai jalostus tapahtuu yksinomaan 4 kohdassa mainittujen kuntien alueella;

| — | SMM-suojatun Limone di Sorrenton käyttö osoitetaan kuitein ja virallisiin asiakirjoihin myöhemmin tehdyin merkinnöin, joista ilmenee, että sitruunat on ostettu luetteloon merkityiltä tuottajilta. |
| --- | --- |

—

SMM-suojatun Limone di Sorrenton käyttö osoitetaan kuitein ja virallisiin asiakirjoihin myöhemmin tehdyin merkinnöin, joista ilmenee, että sitruunat on ostettu luetteloon merkityiltä tuottajilta.

Suojatun SMM-tuotteen ”Limone di Sorrento” etikettiin ei saa lisätä muita määreitä eikä esimerkiksi adjektiiveja ”tipo”, ”gusto”, ”uso”, ”selezionato”, ”scelto” jne.

Viittaukset yritysten tilojen nimiin, toiminimiin ja yksityisiin tuotemerkkeihin ovat kuitenkin sallittuja, edellyttäen että ne eivät ole luonteeltaan mainostavia tai omiaan johtamaan kuluttajaa harhaan.

Tällaiset tiedot voidaan merkitä etikettiin kirjaimin, joiden korkeus ja leveys on enintään puolet suojatun maantieteellisen merkinnän kirjasinkoosta.

4.   Maantieteellisen alueen tarkka rajaus:

SMM-suojatun Limone di Sorrenton tuotantoalue käsittää seuraavat kunnat: Vico Equense, Meta, Piano di Sorrento, Sant’Agnello, Sorrento, Massa Lubrense, Capri ja Anacapri.

5.   Yhteys maantieteelliseen alkuperään:

5.1   Maantieteellisen alueen erityisyys:

Sorrenton niemimaa on Tyrrhenanmerelle työntyvä kapea maakaistale Napolinlahden ja Salernonlahden välissä. Idässä se rajoittuu Monte Faito e Sant’Angelon ylänköön, ja sen keskiosassa kulkee vuorijono, jonka korkeimpia kohtia ovat mm. Monte Comune ja Monte Vico Alvano.

Geologinen rakenne: Kalkkikivipitoisen peruskallion seassa esiintyy Sorrenton alueen harmaita tuffikerrostumia erityisesti Metan ja Sorrenton välisellä niin sanotulla Piano di Sorrenton tasangolla; paikoitellen (esim. Massa Lubrensessa ja Sorrentossa) esiintyy myös hiekkakiveä. Pinnassa esiintyy pääasiassa pyroklastisen (vulkaanisen) aineksen hajoamisesta syntyneitä kerrostumia; lapillikerrostumien ansiosta maa on hyvin vettä läpäisevää.

Vulkaanisen maaperän ansiosta maan kationinvaihtokyky on hyvä, minkä vuoksi siinä on runsaasti kivennäisaineita, kuten kaliumina, kalsiumia ja piitä, jotka mahdollistavat korkealaatuisen maataloustuotannon ja erityisesti tuotteiden korkean sokeripitoisuuden.

Ilmastollisesti alueelle on tyypillistä pääosin syksyyn ja kevääseen ajoittuva suhteellisen korkea sademäärä (n. 800 mm vuodessa). Näin ollen alue ei kärsi kuivuudesta, eikä sitrushedelmien viljely vaadi erityisemmin keinokastelua.

Talven alin lämpötila laskee vain harvoin nollan alapuolelle, ja merituulen vaikutuksen ansiosta kesälämpötilat jäävät yleensä alle 30 celsiusasteen.

5.2   Tuotteen erityisyys:

Limone di Sorrento kukkii lähes jatkuvasti: vuodessa on jopa viisi pääkukintaa, minkä seurauksena hedelmä on biologisilta ominaisuuksiltaan erittäin polymorfinen.

Hedelmien muoto, koko, kuoren paksuus, epikarpin ohuus ja siementen lukumäärä vaihtelee huomattavasti. Tämä monimuotoisuus johtuu eri kukinta-aikojen lisäksi kloonivalinnasta ja viljelyalueen erityisistä maaperä- ja ilmasto-olosuhteista.

Tämä ei kuitenkaan muuta Limone di Sorrenton tyypillisiä aistinvaraisia tai reologisia ominaisuuksia, joille on ominaista tasapainoinen suhde liukoisten sokerien ja orgaanisten happojen (sitruuna- ja omenahappo). Maaperässä runsaana esiintyvän kaliumin erittäin hyvän imeytymisen ansiosta kuoren öljyhuokosiin kerääntyy runsaasti eteerisiä öljyjä.

5.3   Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM):

Limone di Sorrenton vuosisatainen maine sekä tuotantoalueella että Italiassa ja muualla maailmassa on kiistaton; tuote on erottamaton osa Italian kulttuuria ja historiaa, ja viljely pergoloissa on luonteenomainen tekijä myös Sorrenton niemimaan maisemassa.

Sitrushedelmiä on viljelty Sorrenton niemimaalla jo ammoisina aikoina. Pompeijin arkeologisella alueella sijaitsevasta Casa del frutteto -rakennuksesta löydetyssä roomalaisajalta peräisin olevassa mosaiikissa (79 jKr.) on selvästi kuvattuna kaksi kaunista sitruunapuuta, joita on voitu verrata nykyisin Sorrenton alueella viljeltyyn sitruunalajikkeeseen, ja Sorrenton niemimaan 1700-luvun guassimaaluksissa on pähkinöiden, oliivien ja viiniköynnöksen ohella kuvattu myös sitruunoita ja appelsiineja. Jo tuohon aikaan sitruunoita alettiin viedä meritse myös merentakaisiin maihin.

Viljelyn intensiivinen kehittyminen alkoi 1800-luvulla, kun ainoastaan tällä alueella tavattavat pergolarakenteet otettiin käyttöön viljelmien suojaamiseksi.

Sorrenton sitruunaa alettiin 1800-luvulla viedä Euroopan maihin ja Amerikkaan poppelipuusta valmistetuissa laatikoissa (mistä on todisteena lukuisia myynti- ja kuljetusasiakirjoja kyseiseltä ajalta), ja se oli merkittävä tulonlähde, joka ansiosta voitiin tehdä huomattavia investointeja matkailualan kehittämiseksi.

Tuolloin perinteinen sorrentolainen sitruunatarha, jossa usein kasvoi myös appelsiinipuita, tuli osaksi Sorrenton kaupungin ja sen matkailumaineen imagoa. Jo 1700-luvulla Italiassa matkustellut Goethe ylisti Sorrentoa ”kaupunkina, jossa sitruunapuut kukkivat”.

Limone di Sorrenton myyntihinta markkinoilla on aina ollut muilta tuotantoalueilta peräisin olevia sitruunoita huomattavasti korkeampi, koska hedelmän arvo ja erityiset laatuominaisuudet on tunnustettu laajalti. Kuoren poikkeuksellisten aromaattisten ominaisuuksien vuoksi Sorrenton sitruunaa käytetään myös perinteisen limoncello-liköörin raaka-aineena.

SMM-suojatun Limone di Sorrenton erityislaatu johtuu alueelle ominaisista maaperä- ja ilmasto-olosuhteista, pergoloiden tai muiden, korkeampirunkoisten puiden suojassa tapahtuvasta viljelystä ja paikallisten viljelijöiden vuosisatojen ajan harjoittamasta kloonivalinnasta. Kaikkien näiden tekijöiden seurauksena on kehittynyt hedelmä, jonka kuori sisältää erittäin runsaasti eteerisiä öljyjä. Happojen ja sokerien välinen suhde mehussa on tasapainoinen, ja siitä johtuvien aistinvaraisten erityisominaisuuksien ansiosta sitä voidaan käyttää myös lisäämättä sokeria.

Viljelymenetelmien ja usein toistuvan kukinnan ansiosta nämä poikkeukselliset ominaisuudet pysyvät muuttumattomina koko sadonkorjuukauden ajan.

Eritelmän julkaisutiedot:

Hallitus on aloittanut kansallisen vastaväitemenettelyn julkaisemalla 6 päivänä huhtikuuta 2007 Italian tasavallan virallisen lehden numerossa 81 ehdotuksen suojatun maantieteellisen merkinnän ”Limone di Sorrento” hyväksymiseksi.

Eritelmän täydellinen teksti on saatavissa internet-osoitteessa

| — | joko seuraavan linkin kautta: http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg
  tai |
| --- | --- |

—

joko seuraavan linkin kautta: http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

tai

| — | menemällä suoraan ministeriön http://www-sivuston etusivulle (http://www.politicheagricole.it) ja valitsemalla ensin ”Prodotti di Qualità” (vasemmalla) ja sen jälkeen ”Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE [regolamento (CE) n. 510/2006]”. |
| --- | --- |

—

menemällä suoraan ministeriön http://www-sivuston etusivulle (http://www.politicheagricole.it) ja valitsemalla ensin ”Prodotti di Qualità” (vasemmalla) ja sen jälkeen ”Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE [regolamento (CE) n. 510/2006]”.

---

(1)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.

---