# Euroopan unionin C 70/2010

| | ISSN 1725-2490
  doi:10.3000/17252490.C_2010.070.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 70 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 53. vuosikerta19. maaliskuu 2010 |

ISSN 1725-2490

doi:10.3000/17252490.C_2010.070.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 70

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

53. vuosikerta19. maaliskuu 2010

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Neuvosto |
| 2010/C 070/01 | Neuvoston päätöslauselmaksa, annettu 26 päivänä helmikuuta 2010, yhteisen tutkintaryhmän perustamista koskevasta mallisopimuksesta | 1 |
| | LAUSUNNOT |
| | Euroopan tietosuojavaltuutettu |
| 2010/C 070/02 | Euroopan tietosuojavaltuutetun lausunto ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueeseen liittyvien laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan viraston perustamisesta ja ehdotuksesta neuvoston päätökseksi SIS II- ja VIS-järjestelmien operatiiviseen hallinnointiin liittyvien tehtävien osoittamisesta asetuksella XX perustetulle virastolle Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston nojalla | 13 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Neuvosto

2010/C 070/01

Neuvoston päätöslauselmaksa, annettu 26 päivänä helmikuuta 2010, yhteisen tutkintaryhmän perustamista koskevasta mallisopimuksesta

1

LAUSUNNOT

Euroopan tietosuojavaltuutettu

2010/C 070/02

Euroopan tietosuojavaltuutetun lausunto ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueeseen liittyvien laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan viraston perustamisesta ja ehdotuksesta neuvoston päätökseksi SIS II- ja VIS-järjestelmien operatiiviseen hallinnointiin liittyvien tehtävien osoittamisesta asetuksella XX perustetulle virastolle Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston nojalla

13

| | II   Tiedonannot |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN JA LAITOSTEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan komissio |
| 2010/C 070/03 | SEUT:n 107 ja 108 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen – Tapaukset, joita komissio ei vastusta (
  1
  ) | 21 |
| 2010/C 070/04 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.5732 – Hewlett-Packard/3COM) (
  1
  ) | 26 |

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN JA LAITOSTEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

2010/C 070/03

SEUT:n 107 ja 108 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen – Tapaukset, joita komissio ei vastusta (
  1
  )

1

21

2010/C 070/04

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.5732 – Hewlett-Packard/3COM) (
  1
  )

1

26

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN JA LAITOSTEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2010/C 070/05 | Euron kurssi | 27 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN JA LAITOSTEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2010/C 070/05

Euron kurssi

27

| | V   Lausunnot |
| --- | --- |
| | YHTEISEN KAUPPAPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2010/C 070/06 | Ilmoitus tiettyjen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä | 28 |
| 2010/C 070/07 | Ilmoitus tiettyjen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä | 29 |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2010/C 070/08 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.5835 – Cucina/Brakes/Menigo) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 30 |
| | MUUT SÄÄDÖKSET |
| | Euroopan komissio |
| 2010/C 070/09 | Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu muutoshakemuksen julkaiseminen | 31 |

V   Lausunnot

YHTEISEN KAUPPAPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

2010/C 070/06

Ilmoitus tiettyjen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä

28

2010/C 070/07

Ilmoitus tiettyjen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä

29

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

2010/C 070/08

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.5835 – Cucina/Brakes/Menigo) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

30

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

2010/C 070/09

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu muutoshakemuksen julkaiseminen

31

| | Oikaisuja |
| --- | --- |
| 2010/C 070/10 | Oikaistaan valtiontuki – Latvian tasavalta – Valtiontuki C 39/09 (ex N 385/09) – Ventspilsin sataman satamainfrastruktuurin julkinen rahoitus – Kehotus huomautusten esittämiseen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisesti (EUVL C 62, 13.3.2010) | 39 |

Oikaisuja

2010/C 070/10

Oikaistaan valtiontuki – Latvian tasavalta – Valtiontuki C 39/09 (ex N 385/09) – Ventspilsin sataman satamainfrastruktuurin julkinen rahoitus – Kehotus huomautusten esittämiseen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisesti (EUVL C 62, 13.3.2010)

(EUVL C 62, 13.3.2010)

39

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Neuvosto

| 19.3.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 70/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 70/1

---

NEUVOSTON PÄÄTÖSLAUSELMAKSA,

annettu 26 päivänä helmikuuta 2010,

yhteisen tutkintaryhmän perustamista koskevasta mallisopimuksesta

2010/C 70/01

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

OTTAA HUOMIOON keskinäisestä oikeusavusta rikosasioissa Euroopan unionin jäsenvaltioiden välillä 29 päivänä toukokuuta 2000 tehdyn yleissopimuksen (1) (jäljempänä ’yleissopimus’) 13 artiklan ja yhteisistä tutkintaryhmistä 13 päivänä kesäkuuta 2002 tehdyn neuvoston puitepäätöksen (2) (jäljempänä ’puitepäätös’),

OTTAA HUOMIOON vuonna 2003 hyväksytyn neuvoston suosituksen yhteisen tutkintaryhmän perustamista koskevaksi mallisopimukseksi (3), jolla tuettiin asiantuntijoita yhteisten tutkintaryhmien alkuvaiheen täytäntöönpanossa,

PITÄÄ MIELESSÄ, että mainittuna ajankohtana ei ollut mahdollista ottaa mallisopimuksen pohjaksi nykyisiin kokemuksiin perustuvia parhaita käytäntöjä, koska toiminnassa olevia yhteisiä tutkintaryhmiä oli silloin rajoitetusti, mutta parhaat käytännöt toimivat yhteisiä tutkintaryhmiä koskevien myöhempien sopimusten pohjana,

ON TIETOINEN siitä, että huomattava määrä yhteisiä tutkintaryhmiä on perustettu vuoden 2003 jälkeen ja että niiden perustamiseen on nyt enemmän valmiuksia kuin muutama vuosi sitten,

PITÄÄ MIELESSÄ, että tällaisen mallisopimuksen olisi oltava kattava, mutta myös joustava sen varmistamiseksi, että toimivaltaiset viranomaiset voivat mukauttaa sitä kunkin tapauksen erityisolosuhteisiin,

ON VAKUUTTUNUT siitä, että alan toimijat tarvitsevat parhaisiin käytäntöihin perustuvan päivitetyn mallin yhteisiä tutkintaryhmiä perustettaessa,

PITÄÄ MIELESSÄ vuonna 2005 perustetun yhteisten tutkintaryhmien asiantuntijoiden verkoston päätelmät (4), erityisesti marraskuussa 2007 pidetyn kolmannen kokouksen päätelmät (5), joulukuussa 2008 pidetyn neljännen kokouksen päätelmät (6) ja joulukuussa 2009 (7) pidetyn viidennen kokouksen päätelmät sekä Eurojustin ja Europolin parhaat käytännöt ja kokemukset,

PITÄÄ MIELESSÄ, että yhteisten tutkintaryhmien perustamisessa ja toiminnassa kehitettyjen käytäntöjen ja niistä saatujen kokemusten perusteella sekä ottaen asianmukaisesti huomioon tähän mennessä havaitut ongelmat ja vaikeudet vuoden 2003 neuvoston suositukseen perustuva mallisopimus katsottiin tarpeelliseksi korvata päivitetyllä mallisopimuksella,

OTTAA HUOMIOON, että kyseinen tarve todetaan myös Tukholman ohjelman kohdassa 4.3.1, jonka mukaan yhteisten tutkintaryhmien perustamista koskevaa mallisopimusta olisi päivitettävä,

OTTAA HUOMIOON, että yhteisen tutkintaryhmän tärkein tavoite on saada tietoa ja todisteita siitä rikoksesta, jonka tutkintaa varten tutkintaryhmä on perustettu,

KANNUSTAA niitä jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia, jotka haluavat perustaa yhteisen tutkintaryhmän puitepäätöksen ja yleissopimuksen mukaisesti muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa, käyttämään tarvittaessa tämän päätöslauselman liitteessä olevaa mallisopimusta hyväksyäkseen yhteistä tutkintaryhmää koskevat yksityiskohtaiset säännöt.

Tehty Brysselissä 26 päivänä helmikuuta 2010.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

F. CAAMAÑO

---

(1)  EYVL C 197, 12.7.2000, s. 3.

1

(2)  EYVL L 162, 20.6.2002, s. 1.

2

(3)  EUVL C 121, 23.05.2003, s. 1.

3

(4)  Asiak. 11037/4/05 Crimorg 67 Enfopol 88.

4

(5)  Asiak. 5526/08 Crimorg 14 Enfopol 13 Eurojust 7 Copen 10.

5

(6)  Asiak. 17512/08 Crimorg 217 Enfopol 265 Eurojust 118 Copen 262.

6

(7)  Asiak. 17161/09 Crimorg 180 Eurojust 73 Enfopol 310 EJN 39 Copen 243 Enfocustom 137.

7

---

LIITE

MALLISOPIMUS YHTEISEN TUTKINTARYHMÄN PERUSTAMISESTA

keskinäisestä oikeusavusta rikosasioissa Euroopan unionin jäsenvaltioiden välillä 29 päivänä toukokuuta 2000 tehdyn yleissopimuksen
   (1)
  (jäljempänä ‘yleissopimus’) 13 artiklan ja yhteisistä tutkintaryhmistä 13 päivänä kesäkuuta 2002 tehdyn neuvoston puitepäätöksen
   (2)
  (jäljempänä ‘puitepäätös’) mukaisesti

1.   Sopimuksen osapuolet

Seuraavat osapuolet ovat tehneet sopimuksen yhteisen tutkintaryhmän, jäljempänä ”ryhmän”, perustamisesta:

| 1. | (Sopimuksen osapuolena olevan jäsenvaltion ensimmäisen toimivaltaisen viranomaisen/hallinnon nimi) |
| --- | --- |

1.

(Sopimuksen osapuolena olevan jäsenvaltion ensimmäisen toimivaltaisen viranomaisen/hallinnon nimi)

sekä

| 2. | (Sopimuksen osapuolena olevan jäsenvaltion toisen toimivaltaisen viranomaisen/hallinnon nimi) |
| --- | --- |

2.

(Sopimuksen osapuolena olevan jäsenvaltion toisen toimivaltaisen viranomaisen/hallinnon nimi)

| 3. | (Sopimuksen osapuolena olevan jäsenvaltion viimeisen toimivaltaisen viranomaisen/hallinnon nimi) |
| --- | --- |

3.

(Sopimuksen osapuolena olevan jäsenvaltion viimeisen toimivaltaisen viranomaisen/hallinnon nimi)

Sopimuksen osapuolet voivat päättää yhteisellä sopimuksella pyytää muiden jäsenvaltioiden viranomaisia/hallintoja liittymään tämän sopimuksen osapuoliksi. Mahdollisten järjestelyjen osalta, jotka koskevat yhteisen tutkintaryhmän toimintaan osallistuvia kolmansia maita, perussopimusten puitteissa annettujen määräysten nojalla toimivaltaisia elimiä ja kansainvälisiä elimiä, ks. lisäys I.

2.   Ryhmän tarkoitus

Sopimus koskee ryhmän perustamista seuraavaa tarkoitusta varten:

Ryhmän erityistarkoituksen kuvaus. Tässä olisi mainittava tutkinnan kohteena olevan (olevien) rikoksen (rikosten) olosuhteet (päivämäärä, paikka ja luonne).

Osapuolet voivat yhteisellä sopimuksella määritellä uudelleen ryhmän erityistarkoituksen.

3.   Lähestymistapa

Sopimuksen osapuolet voivat päättää operatiivisesta toimintasuunnitelmasta, jossa esitetään toimintalinjat, joiden mukaisesti ryhmän tarkoitus on määrä saavuttaa (3).

4.   Sopimuksen kattama ajanjakso

Yleissopimuksen 13 artiklan 1 kohdan sekä puitepäätöksen 1 artiklan 1 kohdan mukaisesti ryhmä perustetaan rajoitetuksi ajanjaksoksi. Tämä ryhmä voi toimia tämän sopimuksen mukaisesti seuraavan jakson ajan:

alkamispäivämäärä

[lisätään päivämäärä]

päättymispäivämäärä

[lisätään päivämäärä]

Tässä sopimuksessa mainittua päättymispäivämäärää voidaan siirtää eteenpäin osapuolten keskinäisellä suostumuksella tämän mallisopimuksen lisäyksen II määräysten mukaisesti.

5.   Jäsenvaltio(t), jo(i)ssa ryhmän on tarkoitus toimia

Ryhmä toimii seuraava(i)ssa jäsenvaltio(i)ssa:

[Nimetään jäsenvaltio tai -valtiot, joissa ryhmän on tarkoitus toimia]

Yleissopimuksen 13 artiklan 3 kohdan b alakohdan sekä puitepäätöksen 1 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti ryhmä noudattaa toiminnassaan sen jäsenvaltion lainsäädäntöä, jossa se kulloinkin toimii. Jos ryhmä siirtää toimintansa toiseen jäsenvaltioon, sovelletaan tämän jäsenvaltion lainsäädäntöä.

6.   Ryhmän johtaja(t)
   (4)

Osapuolet ovat nimenneet ryhmän johtajaksi seuraavan henkilön, joka on toimivaltaisten viranomaisten edustaja siinä jäsenvaltiossa (niissä jäsenvaltioissa), jossa (joissa) tutkintaryhmä toimii, ja jonka johdolla ryhmän jäsenten on suoritettava tehtävänsä siinä jäsenvaltiossa, johon hän kuuluu:

| Jäsenvaltio | Lähetetty (viranomaisen nimi) toimesta | Nimi | Asema ja viranomainen (oikeus-, poliisi- tai muu toimivaltainen viranomainen) |
| --- | --- | --- | --- |
| — | — | — | — |
| — | — | — | — |

Jäsenvaltio

Lähetetty (viranomaisen nimi) toimesta

Nimi

Asema ja viranomainen (oikeus-, poliisi- tai muu toimivaltainen viranomainen)

—

—

—

—

—

—

—

—

Jos joku edellä mainituista henkilöistä on estynyt velvollisuuksiensa suorittamisesta, tämän sopimuksen lisäyksessä nimetään viipymättä hänen sijaisensa osapuolten keskinäisellä sopimuksella. Kiireellisissä tapauksissa riittää, että ryhmän osapuolet ilmoittavat sijaisesta kirjeitse. Ilmoitus on tämän jälkeen vahvistettava sopimukseen tehtävässä lisäyksessä.

7.   Ryhmän jäsenet

Seuraavat henkilöt (5) ovat ryhmän jäseniä 6 artiklassa tarkoitettujen henkilöiden lisäksi:

| Jäsenvaltio | Lähetetty (viranomaisen nimi) toimesta | Nimi/tunnistenumero (6) | Asema ja viranomainen (oikeus-, poliisi- tai muu toimivaltainen viranomainen) | Tehtävä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | — | — | — | — |
| — | — | — | — | — |

Jäsenvaltio

Lähetetty (viranomaisen nimi) toimesta

Nimi/tunnistenumero (6)

Asema ja viranomainen (oikeus-, poliisi- tai muu toimivaltainen viranomainen)

Tehtävä

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Jos joku edellä mainituista henkilöistä on estynyt velvollisuuksiensa suorittamisesta, tämän sopimuksen lisäyksessä nimetään viipymättä hänen sijaisensa osapuolten keskinäisellä sopimuksella tai ryhmän toimivaltaisen johtajan lähettämällä kirjallisella ilmoituksella.

8.   Ryhmän osallistujat

Ryhmän osallistujia koskevia määräyksiä (7) käsitellään tämän sopimuksen asiaankuuluvassa lisäyksessä.

9.   Todisteet

Osapuolet antavat ryhmän johtajan tai jäsenen (jäsenten) tehtäväksi antaa ohjeita todisteiden hankkimisesta. Hänen tehtäväänsä kuuluu ohjeiden antaminen ryhmän jäsenille todisteiden hankkimisessa huomioon otettavista näkökohdista ja menettelyistä. Tästä tehtävästä vastaava henkilö (vastaavat henkilöt) ilmoitetaan tässä.

Operatiivisen toimintasuunnitelman yhteydessä osapuolet voivat tiedottaa toisilleen ryhmän jäsenten antamista todistajanlausunnoista.

10.   Sopimuksen yleiset ehdot

Yleisesti sovelletaan yleissopimuksen 13 artiklan ja puitepäätöksen ehtoja kunkin jäsenvaltion, jossa ryhmä toimii, toteuttamina.

11.   Sopimuksen muuttaminen

Tätä sopimusta koskevat muutokset, mukaan lukien muun muassa seuraavat:

| a) | ryhmän uusien jäsenten sisällyttäminen sopimukseen, |
| --- | --- |

a)

ryhmän uusien jäsenten sisällyttäminen sopimukseen,

| b) | muutokset tämän sopimuksen 2 artiklan mukaiseen tarkoitukseen, |
| --- | --- |

b)

muutokset tämän sopimuksen 2 artiklan mukaiseen tarkoitukseen,

| c) | nykyisiin artikloihin tehtävät lisäykset tai muutokset, |
| --- | --- |

c)

nykyisiin artikloihin tehtävät lisäykset tai muutokset,

on tehtävä tämän mallisopimuksen lisäyksen III muodossa, osapuolten allekirjoittamina ja alkuperäiseen versioon liitettyinä.

12.   Sisäinen arviointi

Ryhmän johtajat arvioivat vähintään puolen vuoden välein ryhmän yleisen tarkoituksen osalta saavutettua edistymistä sekä määrittävät ja käsittelevät näin havaittuja ongelmia.

Ryhmän toiminnan päätyttyä osapuolet voivat tarvittaessa järjestää kokouksen, jossa arvioidaan ryhmän suoriutumista tehtävästään.

Ryhmä voi laatia toimintaraportin, jossa voidaan osoittaa, miten operatiivinen toimintasuunnitelma pantiin täytäntöön ja mitkä tulokset saavutettiin.

13.   Sopimuksen erityisjärjestelyt (jotta sopimuksesta ei tulisi liian raskas, jotkut 13.1–13.11 alakohdassa esitetyistä tiedoista tai kaikki niistä voidaan sisällyttää operatiiviseen toimintasuunnitelmaan)

Tässä sopimuksessa voidaan soveltaa seuraavia erityisjärjestelyjä (on huomattava, että useita näistä seikoista säännellään myös yleissopimuksessa sekä puitepäätöksessä):

(Lisätään tarvittaessa. Seuraavissa alakohdissa tuodaan esille mahdolliset alat, jotka edellyttävät erityistä kuvausta).

| 13.1 | Ehdot, joiden mukaan ryhmän lähetetyt jäsenet voidaan sulkea pois toiminnasta, kun tutkintatoimia toteutetaan |
| --- | --- |

13.1

Ehdot, joiden mukaan ryhmän lähetetyt jäsenet voidaan sulkea pois toiminnasta, kun tutkintatoimia toteutetaan

| 13.2 | Erityisehdot, joiden mukaan lähetetyt jäsenet voivat suorittaa tutkintaa toiminnan kohteena olevassa jäsenvaltiossa |
| --- | --- |

13.2

Erityisehdot, joiden mukaan lähetetyt jäsenet voivat suorittaa tutkintaa toiminnan kohteena olevassa jäsenvaltiossa

| 13.3 | Erityisehdot, joiden mukaan ryhmän lähetetty jäsen voi pyytää kansallisia viranomaisiaan toteuttamaan ryhmän pyytämiä toimia esittämättä kirjallista pyyntöä |
| --- | --- |

13.3

Erityisehdot, joiden mukaan ryhmän lähetetty jäsen voi pyytää kansallisia viranomaisiaan toteuttamaan ryhmän pyytämiä toimia esittämättä kirjallista pyyntöä

| 13.4 | Ehdot, joiden mukaan lähetetyt jäsenet voivat jakaa lähettäviltä viranomaisilta peräisin olevia tietoja |
| --- | --- |

13.4

Ehdot, joiden mukaan lähetetyt jäsenet voivat jakaa lähettäviltä viranomaisilta peräisin olevia tietoja

| 13.5 | Tiedotusvälineitä koskevat määräykset, erityisesti kuuleminen ennen lehdistötiedotteiden esittämistä ja virallisten tiedotustilaisuuksien järjestämistä |
| --- | --- |

13.5

Tiedotusvälineitä koskevat määräykset, erityisesti kuuleminen ennen lehdistötiedotteiden esittämistä ja virallisten tiedotustilaisuuksien järjestämistä

| 13.6 | Tämän sopimuksen luottamuksellisuutta koskevat määräykset |
| --- | --- |

13.6

Tämän sopimuksen luottamuksellisuutta koskevat määräykset

| 13.7 | Viestinnässä käytettävä kieli on määriteltävä |
| --- | --- |

13.7

Viestinnässä käytettävä kieli on määriteltävä

| 13.8 | Kustannuksia koskevat erityismääräykset






  13.8.1 | Ryhmään lähetettyjen jäsenten vakuutuksia koskevat määräykset |
| --- | --- | --- |

13.8

Kustannuksia koskevat erityismääräykset

13.8.1

Ryhmään lähetettyjen jäsenten vakuutuksia koskevat määräykset

| 13.8.2 | Määräykset käännöksiä, tulkkausta, puhelinkuuntelua jne. koskevista kustannuksista |
| --- | --- |

13.8.2

Määräykset käännöksiä, tulkkausta, puhelinkuuntelua jne. koskevista kustannuksista

| 13.8.3 | Määräykset esimerkiksi saatujen asiakirjojen kääntämisestä ryhmän muiden jäsenten kielelle sekä viralliselle viestintäkielelle (jos eri kieli), koska tämä voi aiheuttaa huomattavia (tarpeettomia) kustannuksia |
| --- | --- |

13.8.3

Määräykset esimerkiksi saatujen asiakirjojen kääntämisestä ryhmän muiden jäsenten kielelle sekä viralliselle viestintäkielelle (jos eri kieli), koska tämä voi aiheuttaa huomattavia (tarpeettomia) kustannuksia

| 13.8.4 | Määräykset takavarikoidusta omaisuudesta johtuvista kustannuksista tai tuloista. |
| --- | --- |

13.8.4

Määräykset takavarikoidusta omaisuudesta johtuvista kustannuksista tai tuloista.

| 13.9 | Ehdot, joiden mukaan voidaan antaa yleissopimuksen ja muiden järjestelyjen mukaisesti haettavaa apua |
| --- | --- |

13.9

Ehdot, joiden mukaan voidaan antaa yleissopimuksen ja muiden järjestelyjen mukaisesti haettavaa apua

| 13.10 | Erityiset tietosuojaa koskevat säännöt






  13.10.a | Jo olemassa olevien ja/tai ryhmän toiminnan aikana hankittujen tietojen luottamuksellisuus ja käyttö |
| --- | --- | --- |

13.10

Erityiset tietosuojaa koskevat säännöt

13.10.a

Jo olemassa olevien ja/tai ryhmän toiminnan aikana hankittujen tietojen luottamuksellisuus ja käyttö

| 13.11 | Ehdot, joiden mukaan ryhmään lähetetyt jäsenet voivat kantaa tai käyttää asetta |
| --- | --- |

13.11

Ehdot, joiden mukaan ryhmään lähetetyt jäsenet voivat kantaa tai käyttää asetta

Tehty (allekirjoituspaikka), (päivämäärä)

(kaikkien osapuolten allekirjoitukset)

---

(1)  EYVL C 197, 12.7.2000, s. 3.

1

(2)  EYVL L 162, 20.6.2002, s. 1.

2

(3)  Asiaa koskevan kansallisen lainsäädännön ja sen julkistamisvaatimusten mukaisesti operatiivinen toimintasuunnitelma voitaisiin sisällyttää ryhmän perustamissopimukseen tai lisäyksenä sopimukseen tai käsitellä erillisenä luottamuksellisena asiakirjana. Kaikissa tapauksissa sopimuksen allekirjoittavien viranomaisten tulee olla tietoisia operatiivisen toimintasuunnitelman sisällöstä. Operatiivisen toimintasuunnitelman on oltava joustava asiakirja, joka sisältää yhteistä strategiaa sekä 2 artiklassa esitettyä ryhmän tarkoituksen saavuttamista koskevat käytännön toimintatavat sekä käytännön järjestelyt, jotka eivät muutoin kuulu tähän sopimukseen.

3

Tämän mallisopimuksen lisäyksessä IV on luettelo kohdista, jotka koskevat operatiivisen toimintasuunnitelman mahdollista sisältöä.

(4)  Sovelletaan puitepäätöksen 1 artiklan 3 kohdan a alakohtaa: ryhmän johtaja on rikostutkintaan osallistuvan toimivaltaisen viranomaisen edustaja siitä jäsenvaltiosta, jossa ryhmä toimii.

4

(5)  Ryhmään voi kuulua oikeus-, poliisi- tai muiden viranomaisten edustajia, jotka hoitavat tutkintatehtäviä.

5

Tässä otsakkeessa siihen voi kuulua myös Eurojustin jäseniä, jos he toimivat Eurojust-yksikön perustamisesta vakavan rikollisuuden torjunnan tehostamiseksi 28 päivänä helmikuuta 2002 tehdyn neuvoston päätöksen 9 artiklassa tarkoitettuina toimivaltaisina kansallisina viranomaisina. Näitä ovat Eurojustin kansalliset jäsenet, heidän varajäsenensä ja avustajansa sekä muut henkilöt, jotka ovat kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti myös kansallisen viraston jäseniä, eli kansalliset asiantuntijat.

Poliisiviranomaisiin voi kuulua myös Europolin kansallisten yksiköiden jäseniä. Nämä kansalliset yksiköt toimivat jäsenvaltioissa ja ovat kansallisia poliisiviranomaisia. Europolissa toimivilla jäsenvaltioiden yhteyshenkilöillä on myös valtuudet toimia kansallisina poliisiviranomaisina.

(6)  Jos on perusteltua suojata ryhmän yhden tai useamman jäsenen henkilöllisyys, esimerkiksi jos on kyse mahdollisimman korkeaa turvallisuustasoa edellyttävästä peitetutkinnasta tai terrorismista, kyseisille henkilöille annetaan tunnistenumerot, jos se on sopusoinnussa sopimuksen osapuolena olevan jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön kanssa. Annetut numerot on lisättävä luottamukselliseen liiteasiakirjaan. Ellei tunnistenumeron antaminen ole mahdollista, voidaan sopia, että jäsenten henkilöllisyys esitetään luottamuksellisessa asiakirjassa, joka liitetään tähän sopimukseen ja asetetaan sen kaikkien osapuolten saataville.

6

(7)  Yhteisen tutkintaryhmän toimintaan osallistuvat kolmannet maat, Eurojust, Europol, komissio (OLAF), perussopimusten puitteissa annettujen määräysten nojalla toimivaltaiset elimet ja kansainväliset järjestöt nimeävät ryhmän osallistujat tämän mallisopimuksen lisäyksessä I tarkoitetun sopimuksen osapuoliksi.

7

Lisäys I

YHTEISEN TUTKINTARYHMÄN PERUSTAMISTA KOSKEVAAN MALLISOPIMUKSEEN

Ryhmän osallistujat

Järjestely Europolin/Eurojustin/komission (OLAFin), perussopimusten puitteissa annettujen määräysten nojalla toimivaltaisten elinten, muiden kansainvälisten elinten tai kolmansien maiden kanssa

1.   Järjestelyn osapuolet

sekä

sekä

(... ja ...)

ovat päättäneet, että seuraavat henkilöt (sopimuksen sellaisten osapuolten nimet, jotka eivät ole jäsenvaltioita) osallistuvat yhteiseen tutkintaryhmään, joka on perustettu ... (sen sopimuksen päivämäärä ja paikka, johon tämä lisäys on liitetty) tehdyllä sopimuksella.

2.   Ryhmän osallistujat

Seuraavat henkilöt osallistuvat ryhmään:

| Valtio/Järjestö | Lähetetty (viraston/viranomaisen nimi) toimesta | Nimi | Asema ja viranomainen | Tehtävä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | — | — | — | — |
| — | — | — | — | — |

Valtio/Järjestö

Lähetetty (viraston/viranomaisen nimi) toimesta

Nimi

Asema ja viranomainen

Tehtävä

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Jäsenvaltio... on päättänyt, että sen kansalliset jäsenet Eurojustissa osallistuvat yhteiseen tutkintaryhmään toimivaltaisena kansallisena viranomaisena (1).

Jos joku edellä mainituista henkilöistä on estynyt velvollisuuksiensa suorittamisesta, tämän sopimuksen lisäyksessä nimetään hänen sijaisensa. Kiireellisissä tapauksissa riittää, että osapuoli ilmoittaa sijaisesta kirjeitse. Ilmoitus on tämän jälkeen vahvistettava sopimukseen tehtävässä lisäyksessä.

3.   Erityisjärjestelyt

Edellä mainittujen henkilöiden osallistuminen tapahtuu seuraavin edellytyksin ja ainoastaan seuraaviin tarkoituksiin:

3.1   Sopimuksen ensimmäinen osapuoli, joka ei ole jäsenvaltio

3.1.1   Osallistumisen tarkoitus

3.1.2   Siirretyt oikeudet (jos on)

3.1.3   Kustannuksia koskevat määräykset

3.1.4   Osallistumisen tarkoituksen saavuttamista koskevat tai sen mahdollistavat erityismääräykset

3.1.5   Muut erityismääräykset tai -edellytykset (2)

3.1.6   Erityiset tietosuojaa koskevat säännöt

3.2   Sopimuksen toinen osapuoli, joka ei ole jäsenvaltio (tarvittaessa)

3.2.1   ...

4.   Europolin osallistumiseen liittyvät erityisjärjestelyt
   (3)

4.1   Osallistumisperiaatteet

4.1.1   Ryhmään osallistuva Europolin henkilöstö avustaa ryhmän jäseniä Europol-päätöksen mukaisesti ja sen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön mukaisesti, jossa ryhmä toimii.

4.1.2   Ryhmään osallistuva Europolin henkilöstö työskentelee [...] kohdassa määritellyn (määriteltyjen) ryhmän johtajan (johtajien) johdolla ja antaa tarpeellista apua ryhmän johtajan (johtajien) määrittämien ryhmän tavoitteiden ja tarkoituksen saavuttamiseksi.

4.1.3   Europolin henkilöstöllä on oikeus olla suorittamatta tehtäviä, joiden ne katsovat rikkovan Europol-päätöksen mukaisia velvoitteitaan. Tällöin Europolin henkilöstön jäsenen on ilmoitettava asiasta johtajalle tai tämän edustajalle. Europol neuvottelee ryhmän johtajan (johtajien) kanssa molempia osapuolia tyydyttävän ratkaisun löytämiseksi.

4.1.4   Ryhmään osallistuva Europolin henkilöstö ei saa osallistua pakkokeinojen käyttämiseen. Osallistuva Europolin henkilöstö voi ryhmän johtajan (johtajien) johdolla olla läsnä ryhmän operatiivisissa toimissa antaakseen neuvoja ja apua paikan päällä pakkokeinoja toteuttaville ryhmän jäsenille edellyttäen, ettei jäsenvaltiossa, jossa ryhmä toimii, ole tälle oikeudellisia rajoituksia.

4.1.5   Euroopan unionin erioikeuksia ja vapauksia koskevan pöytäkirjan 11 artiklan a alakohtaa ei sovelleta ryhmään osallistuvaan Europolin henkilöstöön (4).

4.1.6   Jos Europolin henkilöstön jäsen tekee ryhmän tehtäviä suorittaessaan rikoksen tai jos häntä vastaan tehdään rikos, häneen sovelletaan sen jäsenvaltion, jossa ryhmä toimii, sellaisia kansallisia säännöksiä, joita sovelletaan vastaavia tehtäviä suorittaviin henkilöihin.

4.2   Avun tyyppi

4.2.1   Osallistuva Europolin henkilöstö tarjoaa kaikkia käytettävissä olevia Europolin tukipalveluja Europol-päätöksen mukaisesti niin kauan kuin se on tarpeen tai kuin sitä pyydetään. Näitä ovat muun muassa operatiivinen ja strateginen analyysituki, erityisesti analyysitietokantojen avulla [tietokannan (tietokantojen) ja niihin liittyvien hankkeiden nimi (nimet)]. Europol voi tarvittaessa ja ryhmän johtajan (johtajien) pyynnöstä tukea ryhmää ottamalla käyttöön Europolin ”liikkuvan toimiston” tai muun teknisen laitteiston, jos sellainen on saatavilla, Europolin turvallisuusvaatimuksia noudattaen.

4.2.2   Ryhmään osallistuva Europolin henkilöstö voi avustaa kaikissa toimissa, erityisesti tarjoamalla viestintäfoorumin, strategista, teknistä ja rikosten tutkintaan liittyvää tukea sekä taktista ja operatiivista asiantuntemusta ja apua ryhmän jäsenille ryhmän johtajan (johtajien) pyynnöstä.

4.2.3   Europolin on sitä koskevan lainsäädännön asettamissa puitteissa ryhmän johtajan (johtajien) pyynnöstä helpotettava suojattua tietojenvaihtoa ryhmän osapuolten ja valtioiden, jotka eivät osallistu ryhmään, ja/tai EU:n elinten ja kansainvälisten järjestöjen välillä.

4.3   Pääsy Europolin tietojenkäsittelyjärjestelmiin

4.3.1   Ryhmään osallistuvalla Europolin henkilöstöllä on pääsy Europol-päätöksen 10 artiklassa tarkoitettuihin Europolin tietojenkäsittelyjärjestelmiin. Pääsy tapahtuu Europol-päätöksen määräysten mukaisesti niin kauan kuin he ovat ryhmän jäseniä ja asiassa sovellettavia turvallisuus- ja tietosuojavaatimuksia noudattaen.

4.3.2   Europolin henkilöstö voi olla suoraan yhteydessä ryhmän jäseniin ja sen lähetettyihin jäseniin Europol-päätöksen mukaisesti ja antaa tietoja, jotka ovat peräisin mistä tahansa Europol-päätöksen 10 artiklassa tarkoitettujen tietojenkäsittelyjärjestelmien osista. Näiden tietojen käyttöä koskevia ehtoja ja rajoituksia on noudatettava.

4.3.3   Tiedot, jotka Europolin henkilöstön jäsen on saanut ryhmän jäsenenä, voidaan tiedot toimittaneen jäsenvaltion suostumuksella ja vastuulla sisällyttää Europol-päätöksen 10 artiklassa tarkoitettujen tietojenkäsittelyjärjestelmien mihin tahansa osaan siinä säädetyin edellytyksin.

4.4   Kustannukset ja laitteisto

4.4.1   Jäsenvaltio, jossa tutkintatoimet suoritetaan, vastaa tehtävien täyttämisen edellyttämän teknisen laitteiston toimittamisesta (toimistotilat, televiestintä jne.) ja siitä aiheutuvista kustannuksista. Asianomainen jäsenvaltio toimittaa myös (salattua) tietojenvaihtoa varten tarvittavan viestintä- ja muun teknisen laitteiston. Kyseinen jäsenvaltio huolehtii kustannuksista.

4.4.2   Europol kattaa Europolin henkilöstön ryhmään osallistumisesta aiheutuvat kustannukset, erityisesti ne, jotka koskevat henkilöstön vakuutusta ja palkkaa sekä majoitus- ja matkakustannuksia. Europol kattaa myös 4.1 ja 4.2 kohdassa mainittujen erityislaitteistojen kustannukset.

Päivämäärä/allekirjoitukset (5)

---

(1)  Tarpeeton kohta poistetaan.

(2)  Esimerkiksi viittaukset perustana olevaan tai sovellettavaan lainsäädäntöön jne.

(3)  Sisällytetään ainoastaan jos Europol osallistuu ryhmään. Europolin hallintoneuvosto hyväksyi 9 päivänä heinäkuuta 2009 kyseiset säännöt (asiakirja nro 3710-426r6) ja 18 päivänä marraskuuta 2009 yhteistä tutkintaryhmää koskevan mallijärjestelyn (asiakirja nro 2610-74r2) Europol-päätöksen 6 artiklan 2 kohdan edellytysten mukaisesti. Päivitetyt tiedot Europolin verkkosivuilla: http://www.europol.europa.eu

(4)  Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehty pöytäkirja (konsolidoitu toisinto), (EUVL C 115, 9.5.2008, s. 266).

(5)  Tämän järjestelyn osapuolten allekirjoitukset.

Lisäys II

YHTEISEN TUTKINTARYHMÄN PERUSTAMISTA KOSKEVAAN MALLISOPIMUKSEEN

Sopimus yhteisen tutkintaryhmän toiminnan jatkamisesta

Keskinäisestä oikeusavusta rikosasioissa Euroopan unionin jäsenvaltioiden välillä 29 päivänä toukokuuta 2000 tehdyn yleissopimuksen (1) 13 artiklan 1 kohdan ja yhteisistä tutkintaryhmistä 13 päivänä kesäkuuta 2002 tehdyn neuvoston puitepäätöksen (2) 1 artiklan 1 kohdan mukaisesti:

Osapuolet ovat päättäneet jatkaa [lisätään päivämäärä] [lisätään allekirjoituspaikka] tehdyllä sopimuksella, jonka jäljennös on tämän liitteenä, perustetun yhteisen tutkintaryhmän (jäljempänä ’ryhmä’) toimintaa.

Osapuolet katsovat, että ryhmän toimintaa olisi jatkettava sen perustamisen yhteydessä sovitun ajanjakson [lisätään päivämäärä, jona ajanjakso päättyy] jälkeen, koska [lisätään ryhmän tarkoitusta koskeva artikla] artiklassa vahvistettua tarkoitusta ei ole vielä saavutettu.

Kaikki osapuolet ovat huolellisesti tarkastelleet ryhmän toiminnan jatkamista edellyttäviä olosuhteita. Ryhmän toiminnan jatkamista pidetään välttämättömänä sen tarkoituksen saavuttamiseksi, jota varten ryhmä on perustettu.

Tämän vuoksi ryhmä jatkaa toimintaansa [lisätään päivämäärä, jona uusi ajanjakso päättyy] saakka. Edellä mainittua ajanjaksoa voidaan jatkaa osapuolten keskinäisellä sopimuksella.

Päivämäärä/Allekirjoitus

---

(1)  EYVL C 197, 12.7.2000, s. 3.

(2)  EYVL L 162, 20.6.2002, s. 1.

Lisäys III

YHTEISEN TUTKINTARYHMÄN PERUSTAMISTA KOSKEVAAN MALLISOPIMUKSEEN

Sovittu sanamuoto muiden muutosten kuin ryhmän perustamisen yhteydessä sovitun ajanjakson osalta

Keskinäisestä oikeusavusta rikosasioissa Euroopan unionin jäsenvaltioiden välillä 29 päivänä toukokuuta 2000 tehdyn yleissopimuksen (1) 13 artiklan 1 kohdan ja yhteisistä tutkintaryhmistä 13 päivänä kesäkuuta 2002 tehdyn neuvoston puitepäätöksen (2) 1 artiklan 1 kohdan mukaisesti, joiden nojalla nykyinen yhteinen tutkintaryhmä on perustettu:

Osapuolet ovat päättäneet muuttaa yhteisen tutkintaryhmän (jäljempänä ’ryhmä’) perustamisesta [lisätään päivämäärä] [lisätään paikka] tehtyä kirjallista sopimusta, jonka jäljennös on liitteenä.

Allekirjoittajat ovat päättäneet, että edellä mainittua sopimusta olisi muutettava seuraavasti:

| 1) | (Muutos ...) |
| --- | --- |

1)

(Muutos ...)

| 2) | (Muutos ...) |
| --- | --- |

2)

(Muutos ...)

Kaikki osapuolet ovat huolellisesti tarkastelleet ryhmää koskevan sopimuksen muuttamista edellyttäviä olosuhteita. Ryhmää koskevan sopimuksen muutosta (muutoksia) pidetään välttämättömänä (välttämättöminä) sen tarkoituksen saavuttamiseksi, jota varten ryhmä on perustettu.

Päivämäärä/Allekirjoitus

---

(1)  EYVL C 197, 12.7.2000, s. 3.

(2)  EYVL L 162, 20.6.2002, s. 1.

Lisäys IV

Ehdotus operatiivisen toimintasuunnitelman tarkistuslistaksi (1)

Osapuolet voivat käsitellä seuraavia seikkoja:

Johdanto– ryhmän tarkoituksen kuvaus. Ryhmästä tehdyn sopimuksen kohdassa ”ryhmän tarkoitus” oleva teksti yleensä riittää.

Operatiivinen menettely– määritellään sijaintipaikka (sijaintipaikat), jossa (joissa) ryhmä todennäköisesti toimii; kuvataan, miten ryhmää johdetaan ja miten tutkinta suoritetaan ottaen huomioon kansallinen lainsäädäntö, suuntaviivat ja menettely.

Ryhmän jäsenten asema– määritellään ja kuvataan ryhmän jokaisen jäsenen (EU:n jäsenvaltiot, Europol, Eurojust, OLAF) erilaiset operatiiviset asemat ja tehtävät, ellei niitä ole kuvattu ryhmästä tehdyssä sopimuksessa.

Toteutettavat erikois- tai erityistoimenpiteet– määritellään ja kuvataan tutkintatoimet, jotka edellyttävät erityistoimenpiteitä tai -menettelyjä, esim. alaikäiset epäillyt, uhrit, vaarallinen/vihamielinen työympäristö.

Operaatiot ja tutkintavaltuudet– määritellään ja kuvataan tutkinnassa käytettävät erityisoperaatiot/tutkintatekniikat, joita ovat muun muassa peitetoimina suoritettava tarkkailu, tiedonantajat, peitetoimintaa suorittavat virkailijat, viestinnän kuuntelu jne. ja asiaa koskeva lainsäädäntö/menettely.

Tietojenvaihto ja viestintä– kuvataan tietojenvaihtotavat ja viestintämenettelyt ja määritellään toimivaltainen kumppani tai viranomainen, esim. Europol, Eurojust, OLAF, SECI, Interpol. Viestintäkielestä voi olla tarpeen sopia. Harkitaan Europolin suojatun viestintävälineen (SIENA) käyttöä ja analyysitietokantoja, jotka tarjoavat suojatun ympäristön arkaluonteisten tietojen tallentamista varten.

Tiedustelutietojen arviointi ja tehtävät– kuvataan tiedustelutietojen keräämis- ja kehittämisprosessi ja asiaa koskevat suuntaviivat.

Taloustutkinta– tarkastellaan tarvetta seurata rahan liikkeitä.

Todisteiden kerääminen– määritellään oikeudenkäyttöalueen (-alueiden) mukaisesti mahdolliset lait, suuntaviivat tai menettelyt, jotka on otettava huomioon, mukaan lukien asiasta vastaava viranomainen/henkilö ja todisteiden kääntämisvaatimus.

Syytetoimet– määritellään kunkin maan/oikeudenkäyttöalueen toimivaltainen viranomainen ja mahdolliset suuntaviivat, jotka liittyvät syyttämispäätöksiin, mukaan lukien Eurojustin asema.

Todistaminen– määritellään ryhmän jäsenten todennäköisyys joutua todistamaan kullakin oikeudenkäyttöalueella sekä asiaa koskevat menettelyt.

Julkistaminen– kuvataan kaikkien niiden oikeudenkäyntialueiden säännöt ja menettelyt, joilla ryhmä todennäköisesti toimii.

Operatiiviset ja strategiset kokoukset– määritellään ja kuvataan kokoukset, jotka on määrä pitää, miten usein niitä pidetään ja osallistujat.

Hallinto ja logistiikka– tässä tulisi käsitellä hallintoa, laitteistoa (kuten toimistotiloja, ajoneuvoja, tietotekniikkalaitteistoa tai muuta teknistä laitteistoa), resursseja, henkilöstöä, tiedotusvälineitä, luottamuksellisuuteen liittyviä asioita jne.:

Kääntäminen

Toimistotilat

Ajoneuvot

Muut tekniset välineet

---

(1)  Operatiivinen toimintasuunnitelma on elävä asiakirja, jossa otetaan huomioon ryhmän käytännön toiminta. Sen tulisi olla johdonmukainen ryhmää koskevan sopimuksen 13 kohdan ”Erityisjärjestelyt” kanssa. Jotkin 13 kohdan osat voidaan sisällyttää operatiiviseen toimintasuunnitelmaan.

---

LAUSUNNOT

Euroopan tietosuojavaltuutettu

| 19.3.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 70/13 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 70/13

---

Euroopan tietosuojavaltuutetun lausunto ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueeseen liittyvien laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan viraston perustamisesta ja ehdotuksesta neuvoston päätökseksi SIS II- ja VIS-järjestelmien operatiiviseen hallinnointiin liittyvien tehtävien osoittamisesta asetuksella XX perustetulle virastolle Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston nojalla

2010/C 70/02

EUROOPAN TIETOSUOJAVALTUUTETTU, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 16 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen 8 artiklan,

ottaa huomioon yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY (1),

ottaa huomioon yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 11 päivänä elokuuta 2009 annetun asetuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 45/2001, annettu 18 päivänä joulukuuta 2000 28 artiklan 2 kohdan mukaisen Euroopan tietosuojavaltuutetulle toimitetun lausuntopyynnön (2),

ON ANTANUT SEURAAVAN LAUSUNNON:

I   JOHDANTO – LAUSUNNON TAUSTA

Ehdotusten kuvaus

| 1. | Komissio hyväksyi 24 päivänä kesäkuuta 2009 lainsäädäntöpaketin vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueeseen liittyvien laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan viraston perustamisesta. Paketti koostuu ehdotuksesta viraston perustamista koskevaksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi ja ehdotuksesta SIS II- ja VIS-järjestelmien operatiiviseen hallinnointiin liittyvien tehtävien osoittamista virastolle Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston nojalla koskevaksi neuvoston päätökseksi (3). Molempia ehdotuksia selvennetään vielä samana päivänä annetussa tiedonannossa (4). Edellä mainitut ehdotukset ja tiedonanto sekä vaikutustenarviointi ja sitä koskeva tiivistelmä (5) toimitettiin tietosuojavaltuutetulle lausunnon saamista varten. |
| --- | --- |

1.

Komissio hyväksyi 24 päivänä kesäkuuta 2009 lainsäädäntöpaketin vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueeseen liittyvien laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan viraston perustamisesta. Paketti koostuu ehdotuksesta viraston perustamista koskevaksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi ja ehdotuksesta SIS II- ja VIS-järjestelmien operatiiviseen hallinnointiin liittyvien tehtävien osoittamista virastolle Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston nojalla koskevaksi neuvoston päätökseksi (3). Molempia ehdotuksia selvennetään vielä samana päivänä annetussa tiedonannossa (4). Edellä mainitut ehdotukset ja tiedonanto sekä vaikutustenarviointi ja sitä koskeva tiivistelmä (5) toimitettiin tietosuojavaltuutetulle lausunnon saamista varten.

| 2. | Asetusehdotuksen oikeusperusta on EY:n perustamissopimuksen IV osasto. Koska SIS II- ja VIS-järjestelmien käyttö poliisiyhteistyöhön ja rikosasioissa tehtävään oikeudelliseen yhteistyöhön perustuu tällä hetkellä EU-sopimuksen VI osastoon, ehdotettua asetusta täydentää EU-sopimuksen VI osastoon perustuva ehdotus neuvoston päätökseksi. |
| --- | --- |

2.

Asetusehdotuksen oikeusperusta on EY:n perustamissopimuksen IV osasto. Koska SIS II- ja VIS-järjestelmien käyttö poliisiyhteistyöhön ja rikosasioissa tehtävään oikeudelliseen yhteistyöhön perustuu tällä hetkellä EU-sopimuksen VI osastoon, ehdotettua asetusta täydentää EU-sopimuksen VI osastoon perustuva ehdotus neuvoston päätökseksi.

| 3. | SIS II-, VIS- ja Eurodac-järjestelmiä koskevien säädösten mukaan komissio vastaa näiden kolmen järjestelmän operatiivisesta hallinnoinnista (6). SIS II- ja VIS-järjestelmien osalta kyse on ainoastaan siirtymäkaudesta, minkä jälkeen hallinnoinnista vastaavan viranomaisen on määrä vastata operatiivisesta hallinnoinnista. Euroopan parlamentti ja neuvosto kehottivat 7 päivänä kesäkuuta 2007 annetussa yhteisessä julistuksessa komissiota esittämään vaikutustenarvioinnin perusteella, jossa tutkitaan vaihtoehtoja, tarvittavat säädösehdotukset, joilla SIS II- ja VIS-järjestelmien pitkän aikavälin operatiivinen hallinnointi annetaan viraston tehtäväksi (7). Kyseinen kehotus on johtanut näihin ehdotuksiin. |
| --- | --- |

3.

SIS II-, VIS- ja Eurodac-järjestelmiä koskevien säädösten mukaan komissio vastaa näiden kolmen järjestelmän operatiivisesta hallinnoinnista (6). SIS II- ja VIS-järjestelmien osalta kyse on ainoastaan siirtymäkaudesta, minkä jälkeen hallinnoinnista vastaavan viranomaisen on määrä vastata operatiivisesta hallinnoinnista. Euroopan parlamentti ja neuvosto kehottivat 7 päivänä kesäkuuta 2007 annetussa yhteisessä julistuksessa komissiota esittämään vaikutustenarvioinnin perusteella, jossa tutkitaan vaihtoehtoja, tarvittavat säädösehdotukset, joilla SIS II- ja VIS-järjestelmien pitkän aikavälin operatiivinen hallinnointi annetaan viraston tehtäväksi (7). Kyseinen kehotus on johtanut näihin ehdotuksiin.

| 4. | Ehdotetulla asetuksella perustettu virasto vastaakin SIS II- ja VIS-järjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista mutta lisäksi Eurodac-järjestelmästä ja muista mahdollisista laaja-alaisista tietojärjestelmistä. Muita laaja-alaisia tietojärjestelmiä koskevaa viittausta käsitellään tämän lausunnon 28–31 kohdassa. Ehdotetun asetuksen johdanto-osan mukaisesti syitä, joiden vuoksi kolme laaja-alaista tietojärjestelmää ja muut mahdolliset järjestelmät saatetaan viraston alaisuuteen, ovat synergiaetujen saavuttaminen, mittakaavaeduista hyötyminen, kriittisen massan saavuttaminen sekä pääoman ja henkilöstöresurssien mahdollisimman tehokkaan käytön varmistaminen (8). |
| --- | --- |

4.

Ehdotetulla asetuksella perustettu virasto vastaakin SIS II- ja VIS-järjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista mutta lisäksi Eurodac-järjestelmästä ja muista mahdollisista laaja-alaisista tietojärjestelmistä. Muita laaja-alaisia tietojärjestelmiä koskevaa viittausta käsitellään tämän lausunnon 28–31 kohdassa. Ehdotetun asetuksen johdanto-osan mukaisesti syitä, joiden vuoksi kolme laaja-alaista tietojärjestelmää ja muut mahdolliset järjestelmät saatetaan viraston alaisuuteen, ovat synergiaetujen saavuttaminen, mittakaavaeduista hyötyminen, kriittisen massan saavuttaminen sekä pääoman ja henkilöstöresurssien mahdollisimman tehokkaan käytön varmistaminen (8).

| 5. | Ehdotetulla asetuksella perustetaan sääntelyvirasto, joka on oikeudellisesti, hallinnollisesti ja taloudellisesti riippumaton ja jolla on oikeushenkilöllisyys. Virasto huolehtii hallinnoivalle viranomaiselle (tai komissiolle) osoitetuista ja SIS II-, VIS- ja Eurodac-järjestelmien perustamista koskevissa säädöksissä kuvatuista tehtävistä. Virasto seuraa lisäksi tutkimustoimintaa ja toteuttaa komission nimenomaisesta pyynnöstä EY:n perustamissopimuksen IV osaston nojalla ja mahdollisesti vapauden, turvallisuuden ja oikeuden laajempaan alaan kuuluvia pilottihankkeita, jotka liittyvät laaja-alaisten tietojärjestelmien kehittämiseen ja/tai operatiiviseen hallinnointiin (ks. 28–31 kohta). |
| --- | --- |

5.

Ehdotetulla asetuksella perustetaan sääntelyvirasto, joka on oikeudellisesti, hallinnollisesti ja taloudellisesti riippumaton ja jolla on oikeushenkilöllisyys. Virasto huolehtii hallinnoivalle viranomaiselle (tai komissiolle) osoitetuista ja SIS II-, VIS- ja Eurodac-järjestelmien perustamista koskevissa säädöksissä kuvatuista tehtävistä. Virasto seuraa lisäksi tutkimustoimintaa ja toteuttaa komission nimenomaisesta pyynnöstä EY:n perustamissopimuksen IV osaston nojalla ja mahdollisesti vapauden, turvallisuuden ja oikeuden laajempaan alaan kuuluvia pilottihankkeita, jotka liittyvät laaja-alaisten tietojärjestelmien kehittämiseen ja/tai operatiiviseen hallinnointiin (ks. 28–31 kohta).

| 6. | Viraston hallinto- ja johtamisrakenteen muodostavat hallintoneuvosto, johon kuuluu yksi edustaja jokaisesta jäsenvaltiosta ja kaksi komission edustajaa, hallintoneuvoston nimittämä pääjohtaja ja neuvoa-antavat ryhmät, jotka antavat hallintoneuvostolle asianomaisiin tietojärjestelmiin liittyvää asiantuntija-apua. Tällä hetkellä ehdotuksessa säädetään kolmesta SIS II-, VIS- ja Eurodac-järjestelmiä varten tarkoitetusta neuvoa-antavasta ryhmästä. |
| --- | --- |

6.

Viraston hallinto- ja johtamisrakenteen muodostavat hallintoneuvosto, johon kuuluu yksi edustaja jokaisesta jäsenvaltiosta ja kaksi komission edustajaa, hallintoneuvoston nimittämä pääjohtaja ja neuvoa-antavat ryhmät, jotka antavat hallintoneuvostolle asianomaisiin tietojärjestelmiin liittyvää asiantuntija-apua. Tällä hetkellä ehdotuksessa säädetään kolmesta SIS II-, VIS- ja Eurodac-järjestelmiä varten tarkoitetusta neuvoa-antavasta ryhmästä.

| 7. | Neuvoston päätöstä koskevassa ehdotuksessa osoitetaan virastolle tehtävät, jotka on SIS II -järjestelmää koskevan neuvoston päätöksen 2007/533/JHA ja VIS-järjestelmää koskevan neuvoston päätöksen 2008/633/YOS mukaisesti annettu tietokantaa hallinnoivan viranomaisen tehtäväksi (9). Päätösehdotuksessa myönnetään lisäksi Europolille tarkkailijan asema viraston hallintoneuvoston kokouksissa silloin, kun asialistalla on SIS II- ja VIS-järjestelmiin liittyviä kysymyksiä. Europol voi nimittää edustajan SIS II- ja VIS-järjestelmiä koskeviin neuvoa-antaviin ryhmiin (10). Eurojustilla on niin ikään tarkkailija-asema, mutta se voi nimittää edustajan ainoastaan silloin, kun on kyse SIS II -järjestelmästä. |
| --- | --- |

7.

Neuvoston päätöstä koskevassa ehdotuksessa osoitetaan virastolle tehtävät, jotka on SIS II -järjestelmää koskevan neuvoston päätöksen 2007/533/JHA ja VIS-järjestelmää koskevan neuvoston päätöksen 2008/633/YOS mukaisesti annettu tietokantaa hallinnoivan viranomaisen tehtäväksi (9). Päätösehdotuksessa myönnetään lisäksi Europolille tarkkailijan asema viraston hallintoneuvoston kokouksissa silloin, kun asialistalla on SIS II- ja VIS-järjestelmiin liittyviä kysymyksiä. Europol voi nimittää edustajan SIS II- ja VIS-järjestelmiä koskeviin neuvoa-antaviin ryhmiin (10). Eurojustilla on niin ikään tarkkailija-asema, mutta se voi nimittää edustajan ainoastaan silloin, kun on kyse SIS II -järjestelmästä.

Euroopan tietosuojavaltuutetun kuuleminen

| 8. | Tietosuojavaltuutettu on tyytyväinen siihen, että häntä kuullaan tässä asiassa, ja suosittaa, että kyseiseen kuulemiseen viitataan ehdotusten johdanto-osan kappaleissa, kuten yleensä tehdään säädösteksteissä, joiden osalta tietosuojavaltuutettua on kuultu asetuksen (EY) N:o 45/2001 mukaisesti. |
| --- | --- |

8.

Tietosuojavaltuutettu on tyytyväinen siihen, että häntä kuullaan tässä asiassa, ja suosittaa, että kyseiseen kuulemiseen viitataan ehdotusten johdanto-osan kappaleissa, kuten yleensä tehdään säädösteksteissä, joiden osalta tietosuojavaltuutettua on kuultu asetuksen (EY) N:o 45/2001 mukaisesti.

| 9. | Tietosuojavaltuutettua kuultiin ennen ehdotuksen hyväksymistä epävirallisesti. Tietosuojavaltuutettu pani tyytyväisenä merkille kyseisen epävirallisen kuulemisen ja on tyytyväinen siihen, että useimmat hänen esittämistään huomautuksista on otettu huomioon lopullisessa ehdotuksessa. |
| --- | --- |

9.

Tietosuojavaltuutettua kuultiin ennen ehdotuksen hyväksymistä epävirallisesti. Tietosuojavaltuutettu pani tyytyväisenä merkille kyseisen epävirallisen kuulemisen ja on tyytyväinen siihen, että useimmat hänen esittämistään huomautuksista on otettu huomioon lopullisessa ehdotuksessa.

| 10. | On selvää, että tietosuojavaltuutettu seuraa tiiviisti viraston perustamiseen liittyvää kehitystä. Kyseisen viraston otaksutaan vastaavan jatkossa suuria henkilötietomääriä sisältävien tietokantojen, kuten SIS II-, VIS- ja Eurodac-tietokantojen, asianmukaisesta toiminnasta ja turvallisuudesta. Kuten lausunnossa vielä selvennetään, tietosuojavaltuutettu ei vastusta tällaisen viraston perustamista kunhan vain tietyt mahdolliset riskit, jotka voivat vaikuttaa suuresti henkilöiden yksityisyyteen, otetaan riittävästi huomioon perussäädöksessä (-säädöksissä). |
| --- | --- |

10.

On selvää, että tietosuojavaltuutettu seuraa tiiviisti viraston perustamiseen liittyvää kehitystä. Kyseisen viraston otaksutaan vastaavan jatkossa suuria henkilötietomääriä sisältävien tietokantojen, kuten SIS II-, VIS- ja Eurodac-tietokantojen, asianmukaisesta toiminnasta ja turvallisuudesta. Kuten lausunnossa vielä selvennetään, tietosuojavaltuutettu ei vastusta tällaisen viraston perustamista kunhan vain tietyt mahdolliset riskit, jotka voivat vaikuttaa suuresti henkilöiden yksityisyyteen, otetaan riittävästi huomioon perussäädöksessä (-säädöksissä).

| 11. | Ennen kuin tätä näkökohtaa selvennetään yksityiskohtaisemmin III ja IV osassa, tietosuojavaltuutettu erittelee II osassa 1 päivänä joulukuuta 2009 voimaan tulleen Lissabonin sopimuksen vaikutuksia tällä hetkellä käsiteltävänä oleviin ehdotuksiin. Lausunnon V osassa tietosuojavaltuutettu esittää huomautuksia molempien ehdotusten useista yksittäisistä säännöksistä. |
| --- | --- |

11.

Ennen kuin tätä näkökohtaa selvennetään yksityiskohtaisemmin III ja IV osassa, tietosuojavaltuutettu erittelee II osassa 1 päivänä joulukuuta 2009 voimaan tulleen Lissabonin sopimuksen vaikutuksia tällä hetkellä käsiteltävänä oleviin ehdotuksiin. Lausunnon V osassa tietosuojavaltuutettu esittää huomautuksia molempien ehdotusten useista yksittäisistä säännöksistä.

II   LISSABONIN SOPIMUKSEN VAIKUTUS

| 12. | Euroopan unionin oikeudellinen rakenne on muuttunut huomattavasti 1 päivänä joulukuuta 2009 tapahtuneen Lissabonin sopimuksen voimaantulon myötä. EU:n toimivaltaa on laajennettu ja lainsäädäntömenettelyjä mukautettu erityisesti vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alan osalta. Tietosuojavaltuutettu on tutkinut sopimusten muutosten vaikutusta käsiteltävänä oleviin ehdotuksiin. |
| --- | --- |

12.

Euroopan unionin oikeudellinen rakenne on muuttunut huomattavasti 1 päivänä joulukuuta 2009 tapahtuneen Lissabonin sopimuksen voimaantulon myötä. EU:n toimivaltaa on laajennettu ja lainsäädäntömenettelyjä mukautettu erityisesti vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alan osalta. Tietosuojavaltuutettu on tutkinut sopimusten muutosten vaikutusta käsiteltävänä oleviin ehdotuksiin.

| 13. | Asetusehdotuksessa mainitut oikeusperustat ovat EY:n perustamissopimuksen 62 artiklan 2 kohdan a alakohta ja b alakohdan ii alakohta sekä 63 artiklan 1 kohdan a alakohta, 63 artiklan 3 kohdan b alakohta ja 66 artikla. Edellä mainittujen artiklojen teksti voidaan suurelta osin löytää Euroopan unionin toimintaa koskevan sopimuksen (SEUT) seuraavista artikloista: 77 artiklan 1 kohdan b alakohta, 77 artiklan 2 kohdan b ja a alakohta sekä 78 artiklan 2 kohdan e alakohta, 79 artiklan 2 kohdan c alakohta ja 74 artikla. Lainsäätämisjärjestys, jota on noudatettava kyseisiä oikeusperustoja koskevia toimenpiteitä hyväksyttäessä, ei muutu. Edelleen sovelletaan yhteispäätösmenettelyä, mutta nyt sitä kutsutaan ”tavalliseksi lainsäätämisjärjestykseksi”. Muutettujen sopimusten vaikutus asetuksen oikeusperustaan ja lainsäätämisjärjestykseen näyttää näin ollen olevan rajallinen. |
| --- | --- |

13.

Asetusehdotuksessa mainitut oikeusperustat ovat EY:n perustamissopimuksen 62 artiklan 2 kohdan a alakohta ja b alakohdan ii alakohta sekä 63 artiklan 1 kohdan a alakohta, 63 artiklan 3 kohdan b alakohta ja 66 artikla. Edellä mainittujen artiklojen teksti voidaan suurelta osin löytää Euroopan unionin toimintaa koskevan sopimuksen (SEUT) seuraavista artikloista: 77 artiklan 1 kohdan b alakohta, 77 artiklan 2 kohdan b ja a alakohta sekä 78 artiklan 2 kohdan e alakohta, 79 artiklan 2 kohdan c alakohta ja 74 artikla. Lainsäätämisjärjestys, jota on noudatettava kyseisiä oikeusperustoja koskevia toimenpiteitä hyväksyttäessä, ei muutu. Edelleen sovelletaan yhteispäätösmenettelyä, mutta nyt sitä kutsutaan ”tavalliseksi lainsäätämisjärjestykseksi”. Muutettujen sopimusten vaikutus asetuksen oikeusperustaan ja lainsäätämisjärjestykseen näyttää näin ollen olevan rajallinen.

| 14. | Ehdotettu neuvoston päätös perustuu tällä hetkellä seuraaviin artikloihin: EU-sopimuksen 30 artiklan 1 artiklan a ja b alakohta sekä 34 artiklan 2 kohdan c alakohta. EU-sopimuksen 34 artikla on kumottu uusissa sopimuksissa. 30 artiklan 1 kohdan a alakohta korvataan SEUT 87 artiklan 2 kohdan a alakohdalla, joka luo perustan tavallista lainsäädäntöjärjestystä noudattaen hyväksyttäville asiaan liittyvien tietojen keräämistä, säilyttämistä, käsittelyä, analysointia ja vaihtoa koskeville toimenpiteille. EU-sopimuksen 30 artiklan 1 kohdan b alakohta, joka käsittelee toimivaltaisten viranomaisten välistä yhteistyötä, korvataan SEUT 87 artiklan 3 kohdalla, jossa määrätään erityisestä lainsäätämisjärjestyksestä, joka tarkoittaa sitä, että neuvosto voi yksimielisesti tehdä päätöksen Euroopan parlamenttia kuultuaan. Koska mainitut kaksi lainsäätämisjärjestystä eivät ole yhteensopivia keskenään, SEUT 87 artiklan 2 kohdan a alakohta ja 87 artiklan 3 kohta eivät enää voi muodostaa neuvoston päätöksen yhdistettyä oikeusperustaa. Tästä syystä on tehtävä valinta. |
| --- | --- |

14.

Ehdotettu neuvoston päätös perustuu tällä hetkellä seuraaviin artikloihin: EU-sopimuksen 30 artiklan 1 artiklan a ja b alakohta sekä 34 artiklan 2 kohdan c alakohta. EU-sopimuksen 34 artikla on kumottu uusissa sopimuksissa. 30 artiklan 1 kohdan a alakohta korvataan SEUT 87 artiklan 2 kohdan a alakohdalla, joka luo perustan tavallista lainsäädäntöjärjestystä noudattaen hyväksyttäville asiaan liittyvien tietojen keräämistä, säilyttämistä, käsittelyä, analysointia ja vaihtoa koskeville toimenpiteille. EU-sopimuksen 30 artiklan 1 kohdan b alakohta, joka käsittelee toimivaltaisten viranomaisten välistä yhteistyötä, korvataan SEUT 87 artiklan 3 kohdalla, jossa määrätään erityisestä lainsäätämisjärjestyksestä, joka tarkoittaa sitä, että neuvosto voi yksimielisesti tehdä päätöksen Euroopan parlamenttia kuultuaan. Koska mainitut kaksi lainsäätämisjärjestystä eivät ole yhteensopivia keskenään, SEUT 87 artiklan 2 kohdan a alakohta ja 87 artiklan 3 kohta eivät enää voi muodostaa neuvoston päätöksen yhdistettyä oikeusperustaa. Tästä syystä on tehtävä valinta.

| 15. | Tietosuojavaltuutettu katsoo, että SEUT 87 artiklan 2 kohdan a alakohta voisi olla ehdotetun toimenpiteen ainoa perusta. Se olisi myös parhaaksi arvioitu vaihtoehto, koska tavallisen lainsäätämisjärjestyksen käyttö edellyttää Euroopan parlamentin täysimääräistä osallistumista ja varmistaa demokraattisen legitimiteetin (11). Tässä yhteydessä on korostettava, että ehdotuksessa käsitellään henkilötietosuojasta vastaavan viraston perustamista. Henkilötietosuoja on peräisin SEUT 16 artiklassa ja 1 päivänä joulukuuta 2009 sitovaksi tulleen perusoikeuskirjan 8 artiklassa tunnustetusta perusoikeudesta. |
| --- | --- |

15.

Tietosuojavaltuutettu katsoo, että SEUT 87 artiklan 2 kohdan a alakohta voisi olla ehdotetun toimenpiteen ainoa perusta. Se olisi myös parhaaksi arvioitu vaihtoehto, koska tavallisen lainsäätämisjärjestyksen käyttö edellyttää Euroopan parlamentin täysimääräistä osallistumista ja varmistaa demokraattisen legitimiteetin (11). Tässä yhteydessä on korostettava, että ehdotuksessa käsitellään henkilötietosuojasta vastaavan viraston perustamista. Henkilötietosuoja on peräisin SEUT 16 artiklassa ja 1 päivänä joulukuuta 2009 sitovaksi tulleen perusoikeuskirjan 8 artiklassa tunnustetusta perusoikeudesta.

| 16. | Se, että otettaisiin SEUT 87 artiklan 2 kohdan a alakohta ainoaksi oikeusperustaksi, mahdollistaisi lisäksi sen, että komissio voisi sulauttaa kaksi käsiteltävänä olevaa ehdotusta yhdeksi viraston perustamista koskevaksi säädökseksi, ja kyseinen asetus voitaisiin hyväksyä tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen. |
| --- | --- |

16.

Se, että otettaisiin SEUT 87 artiklan 2 kohdan a alakohta ainoaksi oikeusperustaksi, mahdollistaisi lisäksi sen, että komissio voisi sulauttaa kaksi käsiteltävänä olevaa ehdotusta yhdeksi viraston perustamista koskevaksi säädökseksi, ja kyseinen asetus voitaisiin hyväksyä tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen.

| 17. | Tietosuojavaltuutettu pyytää joka tapauksessa komissiota selkeyttämään tilannetta pikaisesti. |
| --- | --- |

17.

Tietosuojavaltuutettu pyytää joka tapauksessa komissiota selkeyttämään tilannetta pikaisesti.

III   VIRASTON PERUSTAMINEN TIETOSUOJAN KANNALTA KATSOTTUNA

| 18. | Kuten edellä kohdassa 3 mainittiin, Euroopan parlamentti ja neuvosto kehottivat komissiota tutkimaan vaihtoehtoja ja esittämään tarvittavat säädösehdotukset, joissa virastolle osoitetaan SIS II- ja VIS-järjestelmien pitkän aikavälin operatiivinen hallinnointi. Komissio lisäsi niiden joukkoon Eurodac-järjestelmän. Komissio tutkii vaikutustenarvioinnissa viittä kolmen järjestelmän operatiivista hallinnointia koskevaa vaihtoehtoa:






  — | Jatketaan nykyistä järjestelyä, jossa hallinnoinnista vastaa komissio ja jossa tehtäviä on SIS II- ja VIS- järjestelmien osalta delegoitu kahdelle jäsenvaltiolle (Itävalta ja Ranska). |
| --- | --- | --- |

18.

Kuten edellä kohdassa 3 mainittiin, Euroopan parlamentti ja neuvosto kehottivat komissiota tutkimaan vaihtoehtoja ja esittämään tarvittavat säädösehdotukset, joissa virastolle osoitetaan SIS II- ja VIS-järjestelmien pitkän aikavälin operatiivinen hallinnointi. Komissio lisäsi niiden joukkoon Eurodac-järjestelmän. Komissio tutkii vaikutustenarvioinnissa viittä kolmen järjestelmän operatiivista hallinnointia koskevaa vaihtoehtoa:

—

Jatketaan nykyistä järjestelyä, jossa hallinnoinnista vastaa komissio ja jossa tehtäviä on SIS II- ja VIS- järjestelmien osalta delegoitu kahdelle jäsenvaltiolle (Itävalta ja Ranska).

| — | Ensimmäistä vaihtoehtoa vastaava järjestely ja lisäksi Eurodac-järjestelmän hallinnointi on delegoitu jäsenvaltioiden viranomaisille. |
| --- | --- |

—

Ensimmäistä vaihtoehtoa vastaava järjestely ja lisäksi Eurodac-järjestelmän hallinnointi on delegoitu jäsenvaltioiden viranomaisille.

| — | Perustetaan uusi sääntelyvirasto. |
| --- | --- |

—

Perustetaan uusi sääntelyvirasto.

| — | Annetaan operatiivinen hallinnointi Frontexin tehtäväksi. |
| --- | --- |

—

Annetaan operatiivinen hallinnointi Frontexin tehtäväksi.

| — | Annetaan SIS II -järjestelmän operatiivinen hallinnointi Europolin tehtäväksi ja jatketaan järjestelyä, jossa komissio hoitaa VIS- ja Eurodac-järjestelmien hallinnoinnin. |
| --- | --- |

—

Annetaan SIS II -järjestelmän operatiivinen hallinnointi Europolin tehtäväksi ja jatketaan järjestelyä, jossa komissio hoitaa VIS- ja Eurodac-järjestelmien hallinnoinnin.

Komissio analysoi näitä vaihtoehtoja neljästä näkökulmasta, joita ovat operatiivinen näkökulma, hallinto ja rahoitusnäkökulma ja oikeudellinen näkökulma.

| 19. | Osana oikeudellista analyysia komissio vertasi, miten edellä mainitut eri rakenteet mahdollistavat perusoikeuksien ja -vapauksien ja erityisesti henkilötietosuojan tehokkaan suojelemisen. Se totesi, että tältä osin suositeltavia ovat vaihtoehdot 3 ja 4 (12). Kahden ensimmäisen vaihtoehdon osalta komissio kiinnitti huomiota vaikeuksiin, joita saattaa ilmetä tietosuojavaltuutetun suorittaman valvonnan yhteydessä ja joita käsiteltiin SIS II -järjestelmän kehittämisen yhteydessä. Kahden ensimmäisen vaihtoehdon osalta komissio viittasi lisäksi ongelmalliseen tilanteeseen, joka liittyy EY:n perustamissopimuksen 288 artiklan (nyt SEUT 340 artikla) mukaiseen vastuuseen, jos kansallisten työntekijöiden toteuttamia toimia riitautetaan. |
| --- | --- |

19.

Osana oikeudellista analyysia komissio vertasi, miten edellä mainitut eri rakenteet mahdollistavat perusoikeuksien ja -vapauksien ja erityisesti henkilötietosuojan tehokkaan suojelemisen. Se totesi, että tältä osin suositeltavia ovat vaihtoehdot 3 ja 4 (12). Kahden ensimmäisen vaihtoehdon osalta komissio kiinnitti huomiota vaikeuksiin, joita saattaa ilmetä tietosuojavaltuutetun suorittaman valvonnan yhteydessä ja joita käsiteltiin SIS II -järjestelmän kehittämisen yhteydessä. Kahden ensimmäisen vaihtoehdon osalta komissio viittasi lisäksi ongelmalliseen tilanteeseen, joka liittyy EY:n perustamissopimuksen 288 artiklan (nyt SEUT 340 artikla) mukaiseen vastuuseen, jos kansallisten työntekijöiden toteuttamia toimia riitautetaan.

| 20. | Tietosuojavaltuutettu on yhtä mieltä komission kanssa siitä, että tietosuojavaltuutetun suorittaman valvonnan kannalta katsottuna olisi suotavaa, että yksi eurooppalainen elin vastaisi SIS II-, VIS- ja Eurodac-järjestelmien kaltaisten laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista. Yhden elimen perustaminen selkeyttäisi lisäksi vastuuta ja sovellettavaa lakia koskevia kysymyksiä. Asetusta (EY) N:o 45/2001 sovellettaisiin tällaisen eurooppalaisen yksikön kaikkiin toimintoihin. |
| --- | --- |

20.

Tietosuojavaltuutettu on yhtä mieltä komission kanssa siitä, että tietosuojavaltuutetun suorittaman valvonnan kannalta katsottuna olisi suotavaa, että yksi eurooppalainen elin vastaisi SIS II-, VIS- ja Eurodac-järjestelmien kaltaisten laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista. Yhden elimen perustaminen selkeyttäisi lisäksi vastuuta ja sovellettavaa lakia koskevia kysymyksiä. Asetusta (EY) N:o 45/2001 sovellettaisiin tällaisen eurooppalaisen yksikön kaikkiin toimintoihin.

| 21. | Seuraavaksi on kuitenkin vastattava kysymykseen, mikä ja millainen eurooppalaisen elimen tulee olla. Komissio käsittelee uuden viraston perustamista ja molempien olemassa olevien elinten, eli Frontexin ja Europolin, käyttöä. On olemassa vahva peruste Frontexissa tai Europolissa tapahtuvaa laaja-alaisten tietojärjestelmien hallinnointia vastaan, koska on Frontexin ja Europolin edun mukaista käyttää omia tehtäviä suorittaessaan henkilötietoja. Europolin pääsyä SIS II- ja VIS-järjestelmiin on jo suunniteltu ja parhaillaan käsitellään Europolin pääsyä Eurodac-järjestelmään koskevaa lainsäädäntöä (13). Tietosuojavaltuutettu katsoo, että suositeltavampi vaihtoehto olisi se, että laaja-alaisten tietojärjestelmien, kuten SIS II-, VIS- ja Eurodac-järjestelmien, yhdistetty operatiivinen hallinnointi osoitetaan riippumattomalle elimelle, jolla ei ole tietokannan käyttäjänä tavoiteltavana omaa etua. Tämä vähentää tietojen väärinkäytön riskiä. Tältä osin tietosuojavaltuutettu haluaa kiinnittää huomiota käyttötarkoituksen rajoittamista koskevaan perustietosuojaa koskevaan periaatteeseen, joka edellyttää, että henkilötietoja voidaan käyttää vain tarkoituksiin, jotka ovat sen tarkoituksen mukaisia, jota varten tiedot alun perin käsiteltiin (14). |
| --- | --- |

21.

Seuraavaksi on kuitenkin vastattava kysymykseen, mikä ja millainen eurooppalaisen elimen tulee olla. Komissio käsittelee uuden viraston perustamista ja molempien olemassa olevien elinten, eli Frontexin ja Europolin, käyttöä. On olemassa vahva peruste Frontexissa tai Europolissa tapahtuvaa laaja-alaisten tietojärjestelmien hallinnointia vastaan, koska on Frontexin ja Europolin edun mukaista käyttää omia tehtäviä suorittaessaan henkilötietoja. Europolin pääsyä SIS II- ja VIS-järjestelmiin on jo suunniteltu ja parhaillaan käsitellään Europolin pääsyä Eurodac-järjestelmään koskevaa lainsäädäntöä (13). Tietosuojavaltuutettu katsoo, että suositeltavampi vaihtoehto olisi se, että laaja-alaisten tietojärjestelmien, kuten SIS II-, VIS- ja Eurodac-järjestelmien, yhdistetty operatiivinen hallinnointi osoitetaan riippumattomalle elimelle, jolla ei ole tietokannan käyttäjänä tavoiteltavana omaa etua. Tämä vähentää tietojen väärinkäytön riskiä. Tältä osin tietosuojavaltuutettu haluaa kiinnittää huomiota käyttötarkoituksen rajoittamista koskevaan perustietosuojaa koskevaan periaatteeseen, joka edellyttää, että henkilötietoja voidaan käyttää vain tarkoituksiin, jotka ovat sen tarkoituksen mukaisia, jota varten tiedot alun perin käsiteltiin (14).

| 22. | Yksi vaihtoehto, jota komissio ei käsittele, on komission itsensä toimesta tapahtuva operatiivinen hallinnointi ilman mitään delegointia kansalliselle tasolle. Lähes tätä vaihtoehtoa vastaava vaihtoehto on se, että sääntelyviraston sijasta perustetaan toimeenpanovirasto. Vaikka ei ole olemassa tietosuojan kannalta mitään sen vastaista periaatetta, että komissio ottaisi itselleen tehtävän (komissio ei itse käytä näitä järjestelmiä), tietosuojavaltuutettu on selvillä erillisestä virastosta koituvista käytännön hyödyistä. Myös siihen, että täytäntöönpanoviraston asemesta valitaan sääntelyvirasto, voidaan suhtautua myönteisesti, koska se estää viraston perustamisen ja sen toiminta-alan määrittämisen ainoastaan komission päätöksen perusteella. Kyseinen virasto perustetaan asetuksen perusteella, joka hyväksytään tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen, ja tästä syystä asiasta tehdään demokraattinen päätös. |
| --- | --- |

22.

Yksi vaihtoehto, jota komissio ei käsittele, on komission itsensä toimesta tapahtuva operatiivinen hallinnointi ilman mitään delegointia kansalliselle tasolle. Lähes tätä vaihtoehtoa vastaava vaihtoehto on se, että sääntelyviraston sijasta perustetaan toimeenpanovirasto. Vaikka ei ole olemassa tietosuojan kannalta mitään sen vastaista periaatetta, että komissio ottaisi itselleen tehtävän (komissio ei itse käytä näitä järjestelmiä), tietosuojavaltuutettu on selvillä erillisestä virastosta koituvista käytännön hyödyistä. Myös siihen, että täytäntöönpanoviraston asemesta valitaan sääntelyvirasto, voidaan suhtautua myönteisesti, koska se estää viraston perustamisen ja sen toiminta-alan määrittämisen ainoastaan komission päätöksen perusteella. Kyseinen virasto perustetaan asetuksen perusteella, joka hyväksytään tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen, ja tästä syystä asiasta tehdään demokraattinen päätös.

| 23. | Tietosuojavaltuutettu on selvillä eduista, joita koituu riippumattoman sääntelyviraston perustamisesta. Tietosuojavaltuutettu haluaa kuitenkin korostaa, että tällainen virasto pitäisi perustaa ainoastaan, jos sen toiminta-ala ja vastuut määritellään selkeästi. |
| --- | --- |

23.

Tietosuojavaltuutettu on selvillä eduista, joita koituu riippumattoman sääntelyviraston perustamisesta. Tietosuojavaltuutettu haluaa kuitenkin korostaa, että tällainen virasto pitäisi perustaa ainoastaan, jos sen toiminta-ala ja vastuut määritellään selkeästi.

IV   KAKSI VIRASTON PERUSTAMISEEN LIITTYVÄÄ YLEISTÄ ONGELMAA

| 24. | Edellä mainitusta ehdotuksesta parhaillaan käytävän lainsäädäntö- ja julkisen keskustelun aikana, on epäilyjä esitetty toisia holhoavan viraston mahdollisesta perustamisesta. Tämä näkemys liittyy siihen, että tiettyyn tarkoitukseen perustettua järjestelmää voidaan käyttää muihin tarkoituksiin, mutta myös eri tietojärjestelmien yhteentoimivuutta koskevaan kysymykseen. Molempia edellä mainittuja ongelmia käsitellään lausunnon tässä osassa. |
| --- | --- |

24.

Edellä mainitusta ehdotuksesta parhaillaan käytävän lainsäädäntö- ja julkisen keskustelun aikana, on epäilyjä esitetty toisia holhoavan viraston mahdollisesta perustamisesta. Tämä näkemys liittyy siihen, että tiettyyn tarkoitukseen perustettua järjestelmää voidaan käyttää muihin tarkoituksiin, mutta myös eri tietojärjestelmien yhteentoimivuutta koskevaan kysymykseen. Molempia edellä mainittuja ongelmia käsitellään lausunnon tässä osassa.

| 25. | Sitä ennen tietosuojavaltuutettu esittää perusolettamuksena sen, että henkilötietojen virheiden ja väärinkäytön riski saattaa kasvaa, kun laaja-alaisempia tietojärjestelmiä osoitetaan saman operatiivisen johtajan valvonnan alaisuuteen. Yhden ja saman viraston hallinnoimien laaja-alaisten tietojärjestelmien kokonaismäärä olisi näin ollen rajoitettava määrään, jonka suhteen tietosuojatoimet voidaan vielä riittävästi varmistaa. Toisin sanoen lähtökohtana ei pitäisi olla mahdollisimman monen laaja-alaisen tietojärjestelmän saattaminen yhden viraston operatiivisen hallinnoinnin alaisuuteen. |
| --- | --- |

25.

Sitä ennen tietosuojavaltuutettu esittää perusolettamuksena sen, että henkilötietojen virheiden ja väärinkäytön riski saattaa kasvaa, kun laaja-alaisempia tietojärjestelmiä osoitetaan saman operatiivisen johtajan valvonnan alaisuuteen. Yhden ja saman viraston hallinnoimien laaja-alaisten tietojärjestelmien kokonaismäärä olisi näin ollen rajoitettava määrään, jonka suhteen tietosuojatoimet voidaan vielä riittävästi varmistaa. Toisin sanoen lähtökohtana ei pitäisi olla mahdollisimman monen laaja-alaisen tietojärjestelmän saattaminen yhden viraston operatiivisen hallinnoinnin alaisuuteen.

IV.1   Tietojen käyttö muuhun kuin alkuperäiseen tarkoitukseen

| 26. | Tässä yhteydessä pelolla, joka koskee tietojen käyttöä muuhun kuin alkuperäiseen tarkoitukseen, tarkoitetaan sitä, että uusi virasto voi omasta aloitteestaan luoda uusia ja yhdistää jo olemassa olevia laaja-alaisia tietojärjestelmiä laajuudessa, joita ei voida ennakoida tällä hetkellä. Tietosuojavaltuutettu katsoo, että virastossa tapahtuva tietojen käyttö muuhun kuin alkuperäiseen tarkoitukseen voidaan välttää, jos ensiksikin viraston (mahdollinen) toiminnan ala rajataan ja selvästi määritellään perussäädöksissä ja toiseksi varmistetaan, että mainitun toiminnan alan mahdollinen laajentaminen perustuu demokraattiseen päätöksentekomenettelyyn, joka yleensä on tavallinen lainsäätämisjärjestys. |
| --- | --- |

26.

Tässä yhteydessä pelolla, joka koskee tietojen käyttöä muuhun kuin alkuperäiseen tarkoitukseen, tarkoitetaan sitä, että uusi virasto voi omasta aloitteestaan luoda uusia ja yhdistää jo olemassa olevia laaja-alaisia tietojärjestelmiä laajuudessa, joita ei voida ennakoida tällä hetkellä. Tietosuojavaltuutettu katsoo, että virastossa tapahtuva tietojen käyttö muuhun kuin alkuperäiseen tarkoitukseen voidaan välttää, jos ensiksikin viraston (mahdollinen) toiminnan ala rajataan ja selvästi määritellään perussäädöksissä ja toiseksi varmistetaan, että mainitun toiminnan alan mahdollinen laajentaminen perustuu demokraattiseen päätöksentekomenettelyyn, joka yleensä on tavallinen lainsäätämisjärjestys.

| 27. | Mitä tulee viraston (mahdollisen) toiminnan alan rajaamiseen, käsiteltävänä olevan ehdotuksen 1 artiklassa viitataan SIS II-, VIS- ja Eurodac-järjestelmien ”operatiiviseen hallinnointiin sekä muiden laaja-alaisten (tieto)järjestelmien kehittämiseen ja hallinnointiin EY:n perustamissopimuksen IV osaston nojalla”. Toiminnan laajuuden osalta viimeksi mainittu kohta herättää kolme kysymystä: Mitä tarkoitetaan ”kehittämisellä”, ”laaja-alaisilla tietojärjestelmillä” ja virkkeen lopussa olevalla viittauksella EY:n perustamissopimukseen. Kolmea edellä mainittua kysymystä käsitellään jäljempänä käänteisessä järjestyksessä. |
| --- | --- |

27.

Mitä tulee viraston (mahdollisen) toiminnan alan rajaamiseen, käsiteltävänä olevan ehdotuksen 1 artiklassa viitataan SIS II-, VIS- ja Eurodac-järjestelmien ”operatiiviseen hallinnointiin sekä muiden laaja-alaisten (tieto)järjestelmien kehittämiseen ja hallinnointiin EY:n perustamissopimuksen IV osaston nojalla”. Toiminnan laajuuden osalta viimeksi mainittu kohta herättää kolme kysymystä: Mitä tarkoitetaan ”kehittämisellä”, ”laaja-alaisilla tietojärjestelmillä” ja virkkeen lopussa olevalla viittauksella EY:n perustamissopimukseen. Kolmea edellä mainittua kysymystä käsitellään jäljempänä käänteisessä järjestyksessä.

Mitä tarkoitetaan ilmauksella ”EY:n perustamissopimuksen nojalla”?

| 28. | Ilmaus ”EY:n perustamissopimuksen nojalla” asettaa rajoituksen laaja-alaisille tietojärjestelmille, jotka voidaan saattaa viraston vastuulle. Tietosuojavaltuutettu panee merkille, että kyseinen ilmaus edellyttää mahdollisen toiminnan rajatumpaa alaa kuin mitä voidaan päätellä asetusehdotuksen nimen sekä johdanto-osan 4 ja 10 kappaleen perusteella. Mainitut tekstikohdat poikkeavat 1 artiklasta siinä mielessä, että niiden soveltamisala on laajempi: Niissä viitataan EY:n perustamissopimuksen IV osastossa säädetyn rajatumman toimivallan (viisumit sekä turvapaikka-, maahanmuutto sekä muut henkilöiden vapaaseen liikkuvuuteen liittyvät politiikat) asemesta ”vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueeseen”. |
| --- | --- |

28.

Ilmaus ”EY:n perustamissopimuksen nojalla” asettaa rajoituksen laaja-alaisille tietojärjestelmille, jotka voidaan saattaa viraston vastuulle. Tietosuojavaltuutettu panee merkille, että kyseinen ilmaus edellyttää mahdollisen toiminnan rajatumpaa alaa kuin mitä voidaan päätellä asetusehdotuksen nimen sekä johdanto-osan 4 ja 10 kappaleen perusteella. Mainitut tekstikohdat poikkeavat 1 artiklasta siinä mielessä, että niiden soveltamisala on laajempi: Niissä viitataan EY:n perustamissopimuksen IV osastossa säädetyn rajatumman toimivallan (viisumit sekä turvapaikka-, maahanmuutto sekä muut henkilöiden vapaaseen liikkuvuuteen liittyvät politiikat) asemesta ”vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueeseen”.

| 29. | EY:n perustamissopimuksen IV osaston sekä vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen muodostaman laajemman käsitteen (jonka piiriin kuuluu myös EU-sopimuksen VI osasto) välinen ero tunnustetaan ehdotetun asetuksen 6 artiklassa, jonka 1 kohdassa käsitellään viraston mahdollisuutta toteuttaa EY:n perustamissopimuksen IV osaston nojalla laaja-alaisten tietojärjestelmien kehittämiseen ja/tai operatiiviseen hallinnointiin liittyviä pilottihankkeita ja 2 kohdassa viraston mahdollisuutta toteuttaa vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueeseen kuuluvia muihin laaja-alaisiin tietojärjestelmiin liittyviä pilottihankkeita. Ehdotetun asetuksen 6 artiklan 2 kohta ei tarkasti ottaen ole sopusoinnussa sen 1 artiklan kanssa. |
| --- | --- |

29.

EY:n perustamissopimuksen IV osaston sekä vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen muodostaman laajemman käsitteen (jonka piiriin kuuluu myös EU-sopimuksen VI osasto) välinen ero tunnustetaan ehdotetun asetuksen 6 artiklassa, jonka 1 kohdassa käsitellään viraston mahdollisuutta toteuttaa EY:n perustamissopimuksen IV osaston nojalla laaja-alaisten tietojärjestelmien kehittämiseen ja/tai operatiiviseen hallinnointiin liittyviä pilottihankkeita ja 2 kohdassa viraston mahdollisuutta toteuttaa vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueeseen kuuluvia muihin laaja-alaisiin tietojärjestelmiin liittyviä pilottihankkeita. Ehdotetun asetuksen 6 artiklan 2 kohta ei tarkasti ottaen ole sopusoinnussa sen 1 artiklan kanssa.

| 30. | Ehdotetun asetuksen 1 artiklan ja nimen sekä johdanto-osan 4 ja 10 kappaleen ja 6 artiklan 2 kohdan väliseen ristiriitaan on löydettävä ratkaisu. Tietosuojavaltuutettu viittaa edellä kohdassa 25 esitettyyn perusolettamukseen ja katsoo, että tässä vaiheessa suositellaan todella rajaamaan toimivalta laaja-alaisiin tietojärjestelmiin EY:n perustamissopimuksen IV osaston nojalla. Joulukuun 1 päivästä lähtien 2009, jolloin Lissabonin sopimus tuli voimaan, tämä edellyttäisi toimivallan rajaamista SEUT V osaston 2 luvussa mainittuihin politiikan aloihin. Viraston toiminnasta saatujen kokemusten ja sen toimintaa koskevan myönteisen arvion perusteella (ks. ehdotuksen 27 artikla ja jäljempänä kohdassa 49 olevat huomautukset) 1 artiklaa koskeva viittaus voitaisiin ehkä ulottaa koskemaan vapauden, turvallisuuden ja oikeuden aluetta kokonaisuudessaan, kunhan vain kyseinen päätös perustuu tavalliseen lainsäätämisjärjestykseen. |
| --- | --- |

30.

Ehdotetun asetuksen 1 artiklan ja nimen sekä johdanto-osan 4 ja 10 kappaleen ja 6 artiklan 2 kohdan väliseen ristiriitaan on löydettävä ratkaisu. Tietosuojavaltuutettu viittaa edellä kohdassa 25 esitettyyn perusolettamukseen ja katsoo, että tässä vaiheessa suositellaan todella rajaamaan toimivalta laaja-alaisiin tietojärjestelmiin EY:n perustamissopimuksen IV osaston nojalla. Joulukuun 1 päivästä lähtien 2009, jolloin Lissabonin sopimus tuli voimaan, tämä edellyttäisi toimivallan rajaamista SEUT V osaston 2 luvussa mainittuihin politiikan aloihin. Viraston toiminnasta saatujen kokemusten ja sen toimintaa koskevan myönteisen arvion perusteella (ks. ehdotuksen 27 artikla ja jäljempänä kohdassa 49 olevat huomautukset) 1 artiklaa koskeva viittaus voitaisiin ehkä ulottaa koskemaan vapauden, turvallisuuden ja oikeuden aluetta kokonaisuudessaan, kunhan vain kyseinen päätös perustuu tavalliseen lainsäätämisjärjestykseen.

| 31. | Jos lainsäätäjä päättää kuitenkin valita toiminnan alan sellaiseksi kuin se voidaan päätellä asetuksen nimen sekä johdanto-osan kappaleiden 4 ja 10 perusteella, olisi selkiytettävä toista 6 artiklan 2 kohtaa koskevaa seikkaa. Ehdotetun asetuksen 6 artiklan ensimmäisen kohdan vastaisesti sen toisessa kohdassa ei täsmennetä, että pilottihankkeen toteutus koskee laaja-alaisten tietojärjestelmien kehittämistä ja operatiivista hallinnointia. Näiden kahden kohdan välinen tarkoituksellinen ero ja lisävirkkeen puuttuminen toisesta kohdasta nostaa esiin kysymyksen siitä, mitä komissio on itse asiassa tavoitellut. Tarkoittaako se sitä, että ensimmäisessä kohdassa mainittuihin pilottihankkeisiin olisi sisällyttävä arvio uudessa virastossa mahdollisesti toteutetusta kehittämisestä ja operatiivisesta hallinnoinnista ja että kyseinen arvio ei kuulu toisen kohdan pilottihankkeisiin? Jos näin on asian laita, se olisi selvennettävä paremmin tekstissä, koska selvennyksen poistaminen ei estä sitä, että tällaisia järjestelmiä otetaan käyttöön ja että niiden operatiivista hallinnointia hoidetaan virastossa. Jos komissiolla oli jokin muu tarkoitus, myös se olisi selvennettävä. |
| --- | --- |

31.

Jos lainsäätäjä päättää kuitenkin valita toiminnan alan sellaiseksi kuin se voidaan päätellä asetuksen nimen sekä johdanto-osan kappaleiden 4 ja 10 perusteella, olisi selkiytettävä toista 6 artiklan 2 kohtaa koskevaa seikkaa. Ehdotetun asetuksen 6 artiklan ensimmäisen kohdan vastaisesti sen toisessa kohdassa ei täsmennetä, että pilottihankkeen toteutus koskee laaja-alaisten tietojärjestelmien kehittämistä ja operatiivista hallinnointia. Näiden kahden kohdan välinen tarkoituksellinen ero ja lisävirkkeen puuttuminen toisesta kohdasta nostaa esiin kysymyksen siitä, mitä komissio on itse asiassa tavoitellut. Tarkoittaako se sitä, että ensimmäisessä kohdassa mainittuihin pilottihankkeisiin olisi sisällyttävä arvio uudessa virastossa mahdollisesti toteutetusta kehittämisestä ja operatiivisesta hallinnoinnista ja että kyseinen arvio ei kuulu toisen kohdan pilottihankkeisiin? Jos näin on asian laita, se olisi selvennettävä paremmin tekstissä, koska selvennyksen poistaminen ei estä sitä, että tällaisia järjestelmiä otetaan käyttöön ja että niiden operatiivista hallinnointia hoidetaan virastossa. Jos komissiolla oli jokin muu tarkoitus, myös se olisi selvennettävä.

Mikä on laaja-alainen tietojärjestelmä?

| 32. | ”Laaja-alainen tietojärjestelmä” on melko kiistanalainen käsite. Ei ole aina olemassa yhteistä käsitystä siitä, mitä järjestelmiä on pidettävä laaja-alaisina tietojärjestelminä ja mitä ei. Käsitteen tulkinnalla on huomattavia vaikutuksia viraston mahdollisen tulevan toiminnan alaan. Ehdotuksessa nimenomaisesti mainitun kolmen laaja-alaisen tietojärjestelmän yhteisenä piirteenä on se, että tiedot tallennetaan keskustietokantaan, josta komissio (tällä hetkellä) vastaa. On epäselvää, rajataanko viraston mahdollinen tuleva toiminta laaja-alaisiin tietojärjestelmiin, joilla on edellä mainittu ominaisuus, vai kuuluuko sen toiminnan piiriin mahdollisesti myös hajautetut järjestelmät, jolloin komission vastuu rajataan tällaisen järjestelmän, kuten Prümin järjestelmän ja eurooppalaisen rikosrekisteritietojärjestelmän (ECRIS), yhteisen infrastruktuurin kehittämiseen ja ylläpitoon (15). Jotta tulevaisuudessa vältettäisiin kaikki väärinkäsitykset, tietosuojavaltuutettu pyytää lainsäätäjää selkeyttämään laaja-alaisten tietojärjestelmien käsitettä viraston perustamisen yhteydessä. |
| --- | --- |

32.

”Laaja-alainen tietojärjestelmä” on melko kiistanalainen käsite. Ei ole aina olemassa yhteistä käsitystä siitä, mitä järjestelmiä on pidettävä laaja-alaisina tietojärjestelminä ja mitä ei. Käsitteen tulkinnalla on huomattavia vaikutuksia viraston mahdollisen tulevan toiminnan alaan. Ehdotuksessa nimenomaisesti mainitun kolmen laaja-alaisen tietojärjestelmän yhteisenä piirteenä on se, että tiedot tallennetaan keskustietokantaan, josta komissio (tällä hetkellä) vastaa. On epäselvää, rajataanko viraston mahdollinen tuleva toiminta laaja-alaisiin tietojärjestelmiin, joilla on edellä mainittu ominaisuus, vai kuuluuko sen toiminnan piiriin mahdollisesti myös hajautetut järjestelmät, jolloin komission vastuu rajataan tällaisen järjestelmän, kuten Prümin järjestelmän ja eurooppalaisen rikosrekisteritietojärjestelmän (ECRIS), yhteisen infrastruktuurin kehittämiseen ja ylläpitoon (15). Jotta tulevaisuudessa vältettäisiin kaikki väärinkäsitykset, tietosuojavaltuutettu pyytää lainsäätäjää selkeyttämään laaja-alaisten tietojärjestelmien käsitettä viraston perustamisen yhteydessä.

Mitä tarkoitetaan ”laaja-alaisten tietojärjestelmien kehittämisellä”?

| 33. | Laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisen hallinnoinnin ohella virasto hoitaa myös 5 artiklassa (tutkimustoiminnan seuranta) ja 6 artiklassa (pilottihankkeet) säädetyt tehtävät. Ensiksi mainittu tehtävä edellyttää asiaan liittyvän tutkimustoiminnan seurantaa ja sitä koskevaa raportointia komissiolle. Pilottihankkeisiin liittyvällä toiminnalla tarkoitetaan laaja-alaisten tietojärjestelmien kehittämistä ja/tai operatiivista hallinnointia koskevien pilottihankkeiden toteuttamista (ks. kuitenkin edellä kohdassa 31 olevat huomautukset). Ehdotuksen 6 artiklassa määritetään, miten sana ”kehitys” on ymmärrettävä. Kyseisen sanan käyttö 1 artiklassa tuo mieleen ajatuksen siitä, että virasto voi omasta aloitteestaan vastata laaja-alaisten tietojärjestelmien kehittämisestä. Tämän mahdollisuuden sulkee kuitenkin pois 6 artiklan 1 ja 2 kohdan sanamuoto. Siinä todetaan selvästi, että virasto voi tehdä niin ”komission nimenomaisesta ja täsmällisestä pyynnöstä”. Toisin sanoen komissio tekee uusien laaja-alaisten tietojärjestelmien kehittämistä koskevan aloitteen. Jokaisen uuden laaja-alaisen tietojärjestelmän varsinaista perustamista koskevan päätöksen olisi tietysti perustuttava SEUT-sopimuksessa säädettyihin lainsäätämisjärjestyksiin. Jotta 6 artiklan sanamuotoa entisestään vahvistettaisiin, lainsäätäjä voisi lisätä 6 artiklan 1 ja 2 artiklan olevan ilmauksen ”komission nimenomaisesta ja täsmällisestä pyynnöstä” eteen sanan ”ainoastaan”. |
| --- | --- |

33.

Laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisen hallinnoinnin ohella virasto hoitaa myös 5 artiklassa (tutkimustoiminnan seuranta) ja 6 artiklassa (pilottihankkeet) säädetyt tehtävät. Ensiksi mainittu tehtävä edellyttää asiaan liittyvän tutkimustoiminnan seurantaa ja sitä koskevaa raportointia komissiolle. Pilottihankkeisiin liittyvällä toiminnalla tarkoitetaan laaja-alaisten tietojärjestelmien kehittämistä ja/tai operatiivista hallinnointia koskevien pilottihankkeiden toteuttamista (ks. kuitenkin edellä kohdassa 31 olevat huomautukset). Ehdotuksen 6 artiklassa määritetään, miten sana ”kehitys” on ymmärrettävä. Kyseisen sanan käyttö 1 artiklassa tuo mieleen ajatuksen siitä, että virasto voi omasta aloitteestaan vastata laaja-alaisten tietojärjestelmien kehittämisestä. Tämän mahdollisuuden sulkee kuitenkin pois 6 artiklan 1 ja 2 kohdan sanamuoto. Siinä todetaan selvästi, että virasto voi tehdä niin ”komission nimenomaisesta ja täsmällisestä pyynnöstä”. Toisin sanoen komissio tekee uusien laaja-alaisten tietojärjestelmien kehittämistä koskevan aloitteen. Jokaisen uuden laaja-alaisen tietojärjestelmän varsinaista perustamista koskevan päätöksen olisi tietysti perustuttava SEUT-sopimuksessa säädettyihin lainsäätämisjärjestyksiin. Jotta 6 artiklan sanamuotoa entisestään vahvistettaisiin, lainsäätäjä voisi lisätä 6 artiklan 1 ja 2 artiklan olevan ilmauksen ”komission nimenomaisesta ja täsmällisestä pyynnöstä” eteen sanan ”ainoastaan”.

Yhteenveto

| 34. | Kuten edellä todettiin, muuhun kuin alkuperäiseen tarkoitukseen tapahtuvaa tietojen käyttöä koskeva riski voidaan välttää, jos ensiksikin viraston (mahdollisen) toiminnan ala rajataan ja selvästi määritellään perussäädöksessä ja toiseksi varmistetaan, että toiminnan alan mahdollinen laajentaminen perustuu demokraattiseen päätöksentekomenettelyyn, joka yleensä on tavallinen lainsäätämisjärjestys. Tämä teksti sisältää jo selvennyksiä, jotka pienentävät edellä mainittua riskiä. |
| --- | --- |

34.

Kuten edellä todettiin, muuhun kuin alkuperäiseen tarkoitukseen tapahtuvaa tietojen käyttöä koskeva riski voidaan välttää, jos ensiksikin viraston (mahdollisen) toiminnan ala rajataan ja selvästi määritellään perussäädöksessä ja toiseksi varmistetaan, että toiminnan alan mahdollinen laajentaminen perustuu demokraattiseen päätöksentekomenettelyyn, joka yleensä on tavallinen lainsäätämisjärjestys. Tämä teksti sisältää jo selvennyksiä, jotka pienentävät edellä mainittua riskiä.

| 35. | Eräitä epävarmuustekijöitä on kuitenkin edelleen olemassa uuden viraston mahdollisen toiminnan tarkan alan osalta. Lainsäätäjän tulisi ensisijaisesti selventää ja tietoisesti päättää, rajataanko viraston toiminnan ala SEUT V osaston 2 lukuun, vai olisiko sen mahdollisesti katettava kaikki laaja-alaiset rauhan, turvallisuuden ja oikeuden alueella kehitetyt tietojärjestelmät. Toiseksi lainsäätäjän tulisi selkeyttää laaja-alaisten tietojärjestelmien käsitettä tämän kehyksen puitteissa ja selvennettävä, rajataanko se laaja-alaisiin tietojärjestelmiin, joiden yhteisenä piirteenä on se, että tiedot tallennetaan keskustietokantaan, josta komissio tai virasto vastaa. Kolmanneksi todettakoon, että vaikka 6 artikla jo estää viraston omasta aloitteesta tapahtuvan uusien tietojärjestelmien kehittämisen, 6 artiklan tekstiä voitaisiin entisestään vahvistaa lisäämällä 1 ja 2 kohtaan sana ”ainoastaan”, jos viimeksi mainittua seikka hyväksytään. |
| --- | --- |

35.

Eräitä epävarmuustekijöitä on kuitenkin edelleen olemassa uuden viraston mahdollisen toiminnan tarkan alan osalta. Lainsäätäjän tulisi ensisijaisesti selventää ja tietoisesti päättää, rajataanko viraston toiminnan ala SEUT V osaston 2 lukuun, vai olisiko sen mahdollisesti katettava kaikki laaja-alaiset rauhan, turvallisuuden ja oikeuden alueella kehitetyt tietojärjestelmät. Toiseksi lainsäätäjän tulisi selkeyttää laaja-alaisten tietojärjestelmien käsitettä tämän kehyksen puitteissa ja selvennettävä, rajataanko se laaja-alaisiin tietojärjestelmiin, joiden yhteisenä piirteenä on se, että tiedot tallennetaan keskustietokantaan, josta komissio tai virasto vastaa. Kolmanneksi todettakoon, että vaikka 6 artikla jo estää viraston omasta aloitteesta tapahtuvan uusien tietojärjestelmien kehittämisen, 6 artiklan tekstiä voitaisiin entisestään vahvistaa lisäämällä 1 ja 2 kohtaan sana ”ainoastaan”, jos viimeksi mainittua seikka hyväksytään.

IV.2   Yhteentoimivuus

| 36. | ”Yhteentoimivuuden” käsite on selkeä. Tietosuojavaltuutettu teki tämän johtopäätöksen huomautuksissaan, jotka hän esitti 10 päivänä maaliskuuta 2006 eurooppalaisia tietokantoja koskevasta komission tiedonannosta. (16) Uuden viraston osalta yhteentoimivuuden käsite on ymmärrettävä sen riskin mukaan ottamisena, että saattamalla useita laaja-alaisia tietojärjestelmiä yhden viraston operatiivisen hallinnoinnin alaisuuteen samaa teknologiaa käytetään kaikkiin järjestelmiin, joita voidaan tästä syystä helposti liittää yhteen. Yleisesti ottaen tietosuojavaltuutettu yhtyy tähän huolenaiheeseen. Tietosuojavaltuutetun 10 päivänä maaliskuuta 2006 esittämien huomautusten mukaan se, että erilaisten laaja-alaisten tietojärjestelmien yhteenliittäminen tehdään teknisesti mahdolliseksi, on vahva yllyke toimia todellisuudessa niin. Tämä on vahva peruste sille, että vielä kerran korostetaan tietosuojasääntöjen merkitystä. Tietosuojavaltuutettu korosti näin ollen, että laaja-alaisten tietojärjestelmien yhteentoimivuus voidaan tehdä mahdolliseksi vain tietosuojaa koskevia periaatteita täysimääräisesti noudattaen ja erityisesti ottaen kokonaisuudessaan huomioon aikaisemmin mainitun tietojen käyttötarkoituksen rajaamisperiaatteen (ks. edellä oleva kohta 21). |
| --- | --- |

36.

”Yhteentoimivuuden” käsite on selkeä. Tietosuojavaltuutettu teki tämän johtopäätöksen huomautuksissaan, jotka hän esitti 10 päivänä maaliskuuta 2006 eurooppalaisia tietokantoja koskevasta komission tiedonannosta. (16) Uuden viraston osalta yhteentoimivuuden käsite on ymmärrettävä sen riskin mukaan ottamisena, että saattamalla useita laaja-alaisia tietojärjestelmiä yhden viraston operatiivisen hallinnoinnin alaisuuteen samaa teknologiaa käytetään kaikkiin järjestelmiin, joita voidaan tästä syystä helposti liittää yhteen. Yleisesti ottaen tietosuojavaltuutettu yhtyy tähän huolenaiheeseen. Tietosuojavaltuutetun 10 päivänä maaliskuuta 2006 esittämien huomautusten mukaan se, että erilaisten laaja-alaisten tietojärjestelmien yhteenliittäminen tehdään teknisesti mahdolliseksi, on vahva yllyke toimia todellisuudessa niin. Tämä on vahva peruste sille, että vielä kerran korostetaan tietosuojasääntöjen merkitystä. Tietosuojavaltuutettu korosti näin ollen, että laaja-alaisten tietojärjestelmien yhteentoimivuus voidaan tehdä mahdolliseksi vain tietosuojaa koskevia periaatteita täysimääräisesti noudattaen ja erityisesti ottaen kokonaisuudessaan huomioon aikaisemmin mainitun tietojen käyttötarkoituksen rajaamisperiaatteen (ks. edellä oleva kohta 21).

| 37. | Se, että kannustetaan tekemään laaja-alaiset tietojärjestelmät yhteentoimiviksi, jos käytetään yhteenliittämisen helposti mahdollistavaa teknologiaa, ei kuitenkaan välttämättä liity uuden viraston perustamiseen. Myös ilman tällaista virastoa saatetaan kehittää järjestelmiä samoilla tavoin, jotka voivat olla syynä yhteentoimivuuteen. |
| --- | --- |

37.

Se, että kannustetaan tekemään laaja-alaiset tietojärjestelmät yhteentoimiviksi, jos käytetään yhteenliittämisen helposti mahdollistavaa teknologiaa, ei kuitenkaan välttämättä liity uuden viraston perustamiseen. Myös ilman tällaista virastoa saatetaan kehittää järjestelmiä samoilla tavoin, jotka voivat olla syynä yhteentoimivuuteen.

| 38. | Mikä tahansa operatiivinen hallinnointirakenne valitaankin, yhteentoimivuus voidaan tehdä mahdolliseksi ainoastaan, jos se on tietosuojasääntöjen mukaista ja varsinainen päätös toimia niin perustuu tavalliseen lainsäätämisjärjestykseen. Ehdotetusta asetuksesta ilmenee selvästi, että virasto ei voi tehdä päätöstä, jonka mukaan laaja-alaiset tietojärjestelmät tehdään yhteentoimiviksi (ks. myös kohdassa 33 oleva analyysi). Jotta asia ilmaistaan vielä selvemmin, mikä on myös seurausta 11 päivänä maaliskuuta 2008 annetusta Euroopan unionin virastoja koskevasta komission tiedonannosta, komissio ei saa antaa virastolle toimivaltaa, jonka perusteella se voisi hyväksyä kyseisen yleisen sääntelytoimenpiteen. (17). Niin kauan kuin päätöstä ei ole tehty, virasto on velvollinen toteuttamaan asianmukaisia turvatoimenpiteitä hallinnoimiensa laaja-alaisten tietojärjestelmien mahdollisen yhteenliittämisen estämiseksi (ks. turvatoimenpiteiden osalta myös kohdat 46 ja 47. |
| --- | --- |

38.

Mikä tahansa operatiivinen hallinnointirakenne valitaankin, yhteentoimivuus voidaan tehdä mahdolliseksi ainoastaan, jos se on tietosuojasääntöjen mukaista ja varsinainen päätös toimia niin perustuu tavalliseen lainsäätämisjärjestykseen. Ehdotetusta asetuksesta ilmenee selvästi, että virasto ei voi tehdä päätöstä, jonka mukaan laaja-alaiset tietojärjestelmät tehdään yhteentoimiviksi (ks. myös kohdassa 33 oleva analyysi). Jotta asia ilmaistaan vielä selvemmin, mikä on myös seurausta 11 päivänä maaliskuuta 2008 annetusta Euroopan unionin virastoja koskevasta komission tiedonannosta, komissio ei saa antaa virastolle toimivaltaa, jonka perusteella se voisi hyväksyä kyseisen yleisen sääntelytoimenpiteen. (17). Niin kauan kuin päätöstä ei ole tehty, virasto on velvollinen toteuttamaan asianmukaisia turvatoimenpiteitä hallinnoimiensa laaja-alaisten tietojärjestelmien mahdollisen yhteenliittämisen estämiseksi (ks. turvatoimenpiteiden osalta myös kohdat 46 ja 47.

| 39. | (Tulevaisuudessa suunniteltava tai mahdollisesti suunniteltava) yhteentoimivuus voisi kuulua osana pyyntöön, jonka komissio esittää virastolle uusien laaja-alaisten tietojärjestelmien kehittämiseen tarkoitetun pilottihankkeen toteuttamiseksi ehdotetun asetuksen 6 artiklassa olevan kuvauksen mukaisesti. Siitä herää kysymys, mitä menettelyä komissio noudattaa esittäessään virastolle kyseistä pilottihanketta koskevan pyynnön. Komission pyynnön tulisi joka tapauksessa perustua ainakin alustavaan arvioon siitä, ovatko laaja-alainen tietojärjestelmä sinällään ja erityisesti yhteentoimivuus tietosuojavaatimusten mukaisia ja yleisemmin ilmaistuna kyseisten järjestelmien perustamista koskevien oikeusperustojen mukaisia. Euroopan parlamentin ja tietosuojavaltuutetun pakolliset kuulemiset voisivat lisäksi kuulua pyyntöön johtavaan menettelyyn. Komission virastolle osoittama varsinainen pyyntö olisi joka tapauksessa saatettava kaikkien asianosaisten, kuten parlamentin ja tietosuojavaltuutetun, saataville. Tietosuojavaltuutettu kehottaa lainsäätäjää selkeyttämään edellä mainittua menettelyä. |
| --- | --- |

39.

(Tulevaisuudessa suunniteltava tai mahdollisesti suunniteltava) yhteentoimivuus voisi kuulua osana pyyntöön, jonka komissio esittää virastolle uusien laaja-alaisten tietojärjestelmien kehittämiseen tarkoitetun pilottihankkeen toteuttamiseksi ehdotetun asetuksen 6 artiklassa olevan kuvauksen mukaisesti. Siitä herää kysymys, mitä menettelyä komissio noudattaa esittäessään virastolle kyseistä pilottihanketta koskevan pyynnön. Komission pyynnön tulisi joka tapauksessa perustua ainakin alustavaan arvioon siitä, ovatko laaja-alainen tietojärjestelmä sinällään ja erityisesti yhteentoimivuus tietosuojavaatimusten mukaisia ja yleisemmin ilmaistuna kyseisten järjestelmien perustamista koskevien oikeusperustojen mukaisia. Euroopan parlamentin ja tietosuojavaltuutetun pakolliset kuulemiset voisivat lisäksi kuulua pyyntöön johtavaan menettelyyn. Komission virastolle osoittama varsinainen pyyntö olisi joka tapauksessa saatettava kaikkien asianosaisten, kuten parlamentin ja tietosuojavaltuutetun, saataville. Tietosuojavaltuutettu kehottaa lainsäätäjää selkeyttämään edellä mainittua menettelyä.

V   YKSITTÄISIÄ HUOMAUTUKSIA

Ehdotetun asetuksen johdanto-osan 16 kappale ja 25 artikla: Viittaukset asetukseen (EY) N:o 45/2001

| 40. | Ehdotetulla asetuksella perustetaan riippumaton sääntelyvirasto, jolla on oikeushenkilöllisyys. Ehdotetun asetuksen johdanto-osan 6 kappaleessa todetaan, että kyseinen virasto perustetaan, koska hallinnoivan viranomaisen on oltava oikeudellisesti, hallinnollisesti ja taloudellisesti riippumaton. Kuten edellä kohdassa 20 todetaan, yhden elimen perustamisella selkeytetään vastuuta ja sovellettavaa lakia koskevia kysymyksiä. |
| --- | --- |

40.

Ehdotetulla asetuksella perustetaan riippumaton sääntelyvirasto, jolla on oikeushenkilöllisyys. Ehdotetun asetuksen johdanto-osan 6 kappaleessa todetaan, että kyseinen virasto perustetaan, koska hallinnoivan viranomaisen on oltava oikeudellisesti, hallinnollisesti ja taloudellisesti riippumaton. Kuten edellä kohdassa 20 todetaan, yhden elimen perustamisella selkeytetään vastuuta ja sovellettavaa lakia koskevia kysymyksiä.

| 41. | Ehdotetun asetuksen 25 artiklassa vahvistetaan, että uudessa virastossa tapahtuvaan tietojenkäsittelyyn sovelletaan asetusta (EY) N:o 45/2001. Johdanto-osan 16 kappaleessa tähdennetään lisäksi, että tietosuojavaltuutetulla on oikeus saada virastolta kaikki tutkimustensa kannalta tarpeelliset tiedot. |
| --- | --- |

41.

Ehdotetun asetuksen 25 artiklassa vahvistetaan, että uudessa virastossa tapahtuvaan tietojenkäsittelyyn sovelletaan asetusta (EY) N:o 45/2001. Johdanto-osan 16 kappaleessa tähdennetään lisäksi, että tietosuojavaltuutetulla on oikeus saada virastolta kaikki tutkimustensa kannalta tarpeelliset tiedot.

| 42. | Tietosuojavaltuutettu on tyytyväinen siihen, asetuksen (EY) N:o 45/2001 soveltamista uuden viraston toimintaan korostetaan tällä tavalla. Asetusta (EY) N:o 45/2001 koskeva viittaus puuttuu ehdotetusta neuvoston päätöksestä, vaikka on selvää, että virastoa sitovat myös kyseisen asetuksen säännökset, kun tietokantaa käytetään toimintoihin, jotka kuuluvat poliisiyhteistyön ja rikosasioissa tehtävän oikeudellisen yhteistyön piiriin. Lissabonin sopimuksen voimaantulon myötä ja, jos lainsäätäjä päättää hyväksyä jaon kahden oikeudellisen välineen kesken (ks. edellä II osassa olevat huomautukset), ei ole myöskään mitään perustetta jättää asetusta (EY) N:o 45/2001 koskevaa viittausta pois neuvoston päätöksen johdanto-osan kappaleista ja/tai säännöksistä. |
| --- | --- |

42.

Tietosuojavaltuutettu on tyytyväinen siihen, asetuksen (EY) N:o 45/2001 soveltamista uuden viraston toimintaan korostetaan tällä tavalla. Asetusta (EY) N:o 45/2001 koskeva viittaus puuttuu ehdotetusta neuvoston päätöksestä, vaikka on selvää, että virastoa sitovat myös kyseisen asetuksen säännökset, kun tietokantaa käytetään toimintoihin, jotka kuuluvat poliisiyhteistyön ja rikosasioissa tehtävän oikeudellisen yhteistyön piiriin. Lissabonin sopimuksen voimaantulon myötä ja, jos lainsäätäjä päättää hyväksyä jaon kahden oikeudellisen välineen kesken (ks. edellä II osassa olevat huomautukset), ei ole myöskään mitään perustetta jättää asetusta (EY) N:o 45/2001 koskevaa viittausta pois neuvoston päätöksen johdanto-osan kappaleista ja/tai säännöksistä.

Ehdotetun asetuksen 9 artiklan 1 kohta: Tietosuojasta vastaava henkilö

| 43. | Tietosuojavaltuutettu on myös tyytyväinen siihen, että tietosuojasta vastaavan henkilön nimittämisestä säädetään selkeästi ehdotetun asetuksen 9 artiklan 1 kohdan o alakohdassa. Tietosuojavaltuutettu haluaa painottaa, että on tärkeä nimittää tietosuojasta vastaava henkilö varhaisessa vaiheessa ottaen huomioon hänen asiassa antamansa kannan (18). |
| --- | --- |

43.

Tietosuojavaltuutettu on myös tyytyväinen siihen, että tietosuojasta vastaavan henkilön nimittämisestä säädetään selkeästi ehdotetun asetuksen 9 artiklan 1 kohdan o alakohdassa. Tietosuojavaltuutettu haluaa painottaa, että on tärkeä nimittää tietosuojasta vastaava henkilö varhaisessa vaiheessa ottaen huomioon hänen asiassa antamansa kannan (18).

Ehdotetun asetuksen 9 artiklan 1 kohdan i ja j alakohta: vuosittainen työohjelma ja toimintakertomus

| 44. | Asetuksen (EY) N:o 45/2001 mukaisesti ja tietojärjestelmien perustamista koskevien oikeudellisten välineiden vuoksi tietosuojavaltuutetulla on viraston valvontaa koskeva toimivalta. Tätä toimivaltaa, josta on luettelo asetuksen (EY) N:o 45/2001 47 artiklassa, käytetään useimmiten silloin, kun tietosuojasääntöjen rikkominen on jo tapahtunut. On tietosuojavaltuutetun edun mukaista, että hänelle tiedotetaan säännöllisesti, ei ainoastaan jälkikäteen vaan myös etukäteen, viraston toiminnasta. Tällä hetkellä tietosuojavaltuutettu on kehittänyt komission kanssa käytännön, joka tyydyttää tämän intressin. Tietosuojavaltuutettu ilmaisee toiveensa siitä, että tällainen tyydyttävä yhteistyö saadaan myös aikaan hiljattain perustetun viraston kanssa. Edellä esitetyn perusteella tietosuojavaltuutettu suosittaa lainsäätäjälle, että tämä sisällyttää tietosuojavaltuutetun vuosittaisen työohjelman ja vuosittaisen toimintakertomuksen vastaanottajien luetteloon ehdotetun asetuksen 9 artiklan l kohdan i ja j alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

44.

Asetuksen (EY) N:o 45/2001 mukaisesti ja tietojärjestelmien perustamista koskevien oikeudellisten välineiden vuoksi tietosuojavaltuutetulla on viraston valvontaa koskeva toimivalta. Tätä toimivaltaa, josta on luettelo asetuksen (EY) N:o 45/2001 47 artiklassa, käytetään useimmiten silloin, kun tietosuojasääntöjen rikkominen on jo tapahtunut. On tietosuojavaltuutetun edun mukaista, että hänelle tiedotetaan säännöllisesti, ei ainoastaan jälkikäteen vaan myös etukäteen, viraston toiminnasta. Tällä hetkellä tietosuojavaltuutettu on kehittänyt komission kanssa käytännön, joka tyydyttää tämän intressin. Tietosuojavaltuutettu ilmaisee toiveensa siitä, että tällainen tyydyttävä yhteistyö saadaan myös aikaan hiljattain perustetun viraston kanssa. Edellä esitetyn perusteella tietosuojavaltuutettu suosittaa lainsäätäjälle, että tämä sisällyttää tietosuojavaltuutetun vuosittaisen työohjelman ja vuosittaisen toimintakertomuksen vastaanottajien luetteloon ehdotetun asetuksen 9 artiklan l kohdan i ja j alakohdan mukaisesti.

Ehdotetun asetuksen 9 artiklan 1 kohdan r alakohta: tietosuojavaltuutetun tarkastukset

| 45. | Ehdotetun asetuksen 9 artiklan 1 kohdan r alakohdassa käsitellään tietosuojavaltuutetun selvitystä, joka koskee asetuksen (EY) N:o 1987/2006 45 artiklan nojalla SIS II -järjestelmästä tehtyä tarkastusta ja asetuksen (EY) N:o 767/2008 42 artiklan 2 kohdan nojalla VIS-järjestelmästä tehtyä tarkastusta. Tämänhetkinen sanamuoto antaa vaikutelman, että virastolla on täysi harkintavalta tarkastuksen jatkotoimien suhteen, mihin kuuluu mahdollisuus olla noudattamatta suosituksia. Vaikka virasto voi esittää huomautuksia selvityksestä ja se on vapaa päättämään, miten se panee täytäntöön tietosuojavaltuutetun suositukset, kyseeseen ei voi kuitenkaan tulla vaihtoehto, jonka mukaan se ei noudattaisi lainkaan suosituksia. Tietosuojavaltuutettu ehdottaa tästä syystä joko tämän artiklan poistamista tai virkkeen ”ja päättää tarkastuksen seurantatoimista” korvaamista virkkeellä ”ja päättää siitä, miten suositukset pannaan tarkoituksenmukaisimmalla tavalla täytäntöön tarkastuksen jälkeen”. |
| --- | --- |

45.

Ehdotetun asetuksen 9 artiklan 1 kohdan r alakohdassa käsitellään tietosuojavaltuutetun selvitystä, joka koskee asetuksen (EY) N:o 1987/2006 45 artiklan nojalla SIS II -järjestelmästä tehtyä tarkastusta ja asetuksen (EY) N:o 767/2008 42 artiklan 2 kohdan nojalla VIS-järjestelmästä tehtyä tarkastusta. Tämänhetkinen sanamuoto antaa vaikutelman, että virastolla on täysi harkintavalta tarkastuksen jatkotoimien suhteen, mihin kuuluu mahdollisuus olla noudattamatta suosituksia. Vaikka virasto voi esittää huomautuksia selvityksestä ja se on vapaa päättämään, miten se panee täytäntöön tietosuojavaltuutetun suositukset, kyseeseen ei voi kuitenkaan tulla vaihtoehto, jonka mukaan se ei noudattaisi lainkaan suosituksia. Tietosuojavaltuutettu ehdottaa tästä syystä joko tämän artiklan poistamista tai virkkeen ”ja päättää tarkastuksen seurantatoimista” korvaamista virkkeellä ”ja päättää siitä, miten suositukset pannaan tarkoituksenmukaisimmalla tavalla täytäntöön tarkastuksen jälkeen”.

Ehdotetun asetuksen 9 artiklan 1 kohdan n alakohta, 14 artiklan 6 kohdan g alakohta ja 26 artikla: turvallisuussäännöt

| 46. | Ehdotetun asetuksen mukaan pääjohtaja toimittaa hallintoneuvostolle hyväksyttäväksi luonnokset tarvittavista turvatoimenpiteistä, joihin kuuluu turvallisuussuunnitelma (ks. 14 artiklan 6 kohdan g alakohta ja 9 artiklan 1 kohdan n alakohta). Turvallisuus mainitaan myös 26 artiklassa, jossa käsitellään turvaluokiteltujen tietojen ja muiden kuin turvaluokiteltujen arkaluonteisten tietojen suojaamista koskevia turvallisuussääntöjä. Kyseisessä artiklassa viitataan 29 päivänä marraskuuta 2001 tehtyyn komission päätökseen 2001/844/EY, EHTY, Euratom (19) ja sen toisessa kohdassa turvaluokiteltujen arkaluonteisten tietojen käsittelyä koskeviin turvallisuusperiaatteisiin, jotka komissio on vahvistanut ja pannut täytäntöön. Lukuun ottamatta seuraavassa kohdassa esitettyjä huomautuksia tietosuojavaltuutettu suosittaa, että lainsäätäjä sisällyttää toiseen kohtaan myös viittauksen yksittäiseen asiakirja-aineistoon, koska kohta on sinällään melko epäselvä. |
| --- | --- |

46.

Ehdotetun asetuksen mukaan pääjohtaja toimittaa hallintoneuvostolle hyväksyttäväksi luonnokset tarvittavista turvatoimenpiteistä, joihin kuuluu turvallisuussuunnitelma (ks. 14 artiklan 6 kohdan g alakohta ja 9 artiklan 1 kohdan n alakohta). Turvallisuus mainitaan myös 26 artiklassa, jossa käsitellään turvaluokiteltujen tietojen ja muiden kuin turvaluokiteltujen arkaluonteisten tietojen suojaamista koskevia turvallisuussääntöjä. Kyseisessä artiklassa viitataan 29 päivänä marraskuuta 2001 tehtyyn komission päätökseen 2001/844/EY, EHTY, Euratom (19) ja sen toisessa kohdassa turvaluokiteltujen arkaluonteisten tietojen käsittelyä koskeviin turvallisuusperiaatteisiin, jotka komissio on vahvistanut ja pannut täytäntöön. Lukuun ottamatta seuraavassa kohdassa esitettyjä huomautuksia tietosuojavaltuutettu suosittaa, että lainsäätäjä sisällyttää toiseen kohtaan myös viittauksen yksittäiseen asiakirja-aineistoon, koska kohta on sinällään melko epäselvä.

| 47. | Tietosuojavaltuutettu haluaa viitata siihen, että SIS II-, VIS- ja Eurodac-järjestelmien perustana olevat säädökset sisältävät yksityiskohtaisia turvallisuutta koskevia säännöksiä. Ei ole itsestään selvää, että mainitut säännöt vastaavat täysin 26 artiklassa tarkoitettuja erityisiä sääntöjä tai ovat täysin yhteensopivia niiden kanssa. Koska turvallisuussuunnitelmassa olisi varmistettava korkein turvallisuustaso, tietosuojavaltuutettu suosittaa, että lainsäätäjä muuttaa 26 artiklan laajemmaksi säännökseksi, jossa käsitellään turvallisuussääntöjä koskevaa kysymystä yleisemmin ja johon sisällytetään viittauksia kolmea laaja-alaista tietojärjestelmää koskevien säädösten asiaan liittyviin säännöksiin. Tätä ennen olisi tehtävä arviointi siitä, miten pitkälle mainitut säännöt vastaavat toisiaan ja ovat keskenään yhteensopivia. Lisäksi olisi luotava yhteys edellä mainitun laajemman säännöksen ja 14 artiklan 6 kohdan n alakohdan sekä 9 artiklan 1 kohdan n alakohdan välille, jossa käsitellään turvatoimenpiteiden ja turvallisuussuunnitelman laatimista ja hyväksymistä. |
| --- | --- |

47.

Tietosuojavaltuutettu haluaa viitata siihen, että SIS II-, VIS- ja Eurodac-järjestelmien perustana olevat säädökset sisältävät yksityiskohtaisia turvallisuutta koskevia säännöksiä. Ei ole itsestään selvää, että mainitut säännöt vastaavat täysin 26 artiklassa tarkoitettuja erityisiä sääntöjä tai ovat täysin yhteensopivia niiden kanssa. Koska turvallisuussuunnitelmassa olisi varmistettava korkein turvallisuustaso, tietosuojavaltuutettu suosittaa, että lainsäätäjä muuttaa 26 artiklan laajemmaksi säännökseksi, jossa käsitellään turvallisuussääntöjä koskevaa kysymystä yleisemmin ja johon sisällytetään viittauksia kolmea laaja-alaista tietojärjestelmää koskevien säädösten asiaan liittyviin säännöksiin. Tätä ennen olisi tehtävä arviointi siitä, miten pitkälle mainitut säännöt vastaavat toisiaan ja ovat keskenään yhteensopivia. Lisäksi olisi luotava yhteys edellä mainitun laajemman säännöksen ja 14 artiklan 6 kohdan n alakohdan sekä 9 artiklan 1 kohdan n alakohdan välille, jossa käsitellään turvatoimenpiteiden ja turvallisuussuunnitelman laatimista ja hyväksymistä.

Ehdotetun asetuksen 7 artiklan 4 kohta ja 19 artikla: viraston tilat ja palvelut

| 48. | Tietosuojavaltuutettu on tietoinen siitä, että 7 artiklan 4 kohdan mukainen viraston toimipaikkaa koskeva päätös on suuressa määrin poliittinen. Tietosuojavaltuutettu suosittaa kuitenkin, että toimipaikkaa koskevaa sopimusta käsittelevän 19 artiklan perusteella toimipaikan valinta perustuu objektiivisiin kriteereihin, kuten käytettävissä olevaan tilaan, jonka tulisi olla yksi ainoastaan viraston käyttöön varattu rakennus, ja mahdollisuuksiin varmistaa rakennuksen turvallisuus. |
| --- | --- |

48.

Tietosuojavaltuutettu on tietoinen siitä, että 7 artiklan 4 kohdan mukainen viraston toimipaikkaa koskeva päätös on suuressa määrin poliittinen. Tietosuojavaltuutettu suosittaa kuitenkin, että toimipaikkaa koskevaa sopimusta käsittelevän 19 artiklan perusteella toimipaikan valinta perustuu objektiivisiin kriteereihin, kuten käytettävissä olevaan tilaan, jonka tulisi olla yksi ainoastaan viraston käyttöön varattu rakennus, ja mahdollisuuksiin varmistaa rakennuksen turvallisuus.

Ehdotetun asetuksen 27 artikla: arviointi

| 49. | Ehdotetun asetuksen 27 artiklassa säädetään, että hallintoneuvosto teettää kolmen vuoden kuluessa viraston toiminnan alkamisesta ja sen jälkeen viiden vuoden välein riippumattoman ulkoisen arvioinnin, jota koskevan tehtävänmäärityksen se hyväksyy komissiota kuultuaan. Jotta varmistetaan, että tietosuoja kuuluu osana tehtävänmääritykseen, tietosuojavaltuutettu suosittaa, että lainsäätäjä viittaa siihen selvästi ensimmäisessä kohdassa. Lisäksi tietosuojavaltuutettu kehottaa lainsäätäjää erittelemään ei-rajoittavalla tavalla toisessa kohdassa tarkoitetut osapuolet ja sisällyttämään tietosuojavaltuutetun näihin. Tietosuojavaltuutettu suosittaa, että lainsäätäjä sisällyttää myös tietosuojavaltuutetun niiden elimien luetteloon, jotka saavat kolmannessa kohdassa mainitut asiakirjat. |
| --- | --- |

49.

Ehdotetun asetuksen 27 artiklassa säädetään, että hallintoneuvosto teettää kolmen vuoden kuluessa viraston toiminnan alkamisesta ja sen jälkeen viiden vuoden välein riippumattoman ulkoisen arvioinnin, jota koskevan tehtävänmäärityksen se hyväksyy komissiota kuultuaan. Jotta varmistetaan, että tietosuoja kuuluu osana tehtävänmääritykseen, tietosuojavaltuutettu suosittaa, että lainsäätäjä viittaa siihen selvästi ensimmäisessä kohdassa. Lisäksi tietosuojavaltuutettu kehottaa lainsäätäjää erittelemään ei-rajoittavalla tavalla toisessa kohdassa tarkoitetut osapuolet ja sisällyttämään tietosuojavaltuutetun näihin. Tietosuojavaltuutettu suosittaa, että lainsäätäjä sisällyttää myös tietosuojavaltuutetun niiden elimien luetteloon, jotka saavat kolmannessa kohdassa mainitut asiakirjat.

VI   PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET

| 50. | Ensimmäiseksi tietosuojavaltuutettu viittaa siihen, että neuvoston päätöstä koskeva ehdotus ei voi perustua SEUT-sopimuksen kahteen artiklaan, jotka ovat niiden EU-sopimuksen artiklojen seuraajia, joihin ehdotus tällä hetkellä perustuu. Tietosuojavaltuutettu pyytää komissiota selkeyttämään tilannetta ja harkitsemaan sitä, että oikeusperustana käytetään artiklaa, joka antaa eniten toimivaltaa Euroopan parlamentille, ja harkitsemaan kahden ehdotuksen sulauttamista yhdeksi asetukseksi. |
| --- | --- |

50.

Ensimmäiseksi tietosuojavaltuutettu viittaa siihen, että neuvoston päätöstä koskeva ehdotus ei voi perustua SEUT-sopimuksen kahteen artiklaan, jotka ovat niiden EU-sopimuksen artiklojen seuraajia, joihin ehdotus tällä hetkellä perustuu. Tietosuojavaltuutettu pyytää komissiota selkeyttämään tilannetta ja harkitsemaan sitä, että oikeusperustana käytetään artiklaa, joka antaa eniten toimivaltaa Euroopan parlamentille, ja harkitsemaan kahden ehdotuksen sulauttamista yhdeksi asetukseksi.

| 51. | Tietosuojavaltuutettu on analysoinut eri vaihtoehtoja SIS II-, VIS- ja Eurodac-järjestelmien operatiivisen hallinnoinnin osalta ja on selvillä eduista, joita koituu sääntelyviraston perustamisesta tiettyjen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivista hallinnointia varten. Tietosuojavaltuutettu korostaa kuitenkin, että tällainen virasto on perustettava ainoastaan, jos sen toiminta-ala ja vastuut määritellään selkeästi. |
| --- | --- |

51.

Tietosuojavaltuutettu on analysoinut eri vaihtoehtoja SIS II-, VIS- ja Eurodac-järjestelmien operatiivisen hallinnoinnin osalta ja on selvillä eduista, joita koituu sääntelyviraston perustamisesta tiettyjen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivista hallinnointia varten. Tietosuojavaltuutettu korostaa kuitenkin, että tällainen virasto on perustettava ainoastaan, jos sen toiminta-ala ja vastuut määritellään selkeästi.

| 52. | Tietosuojavaltuutettu käsitteli kahta yleistä viraston perustamiseen liittyvää ja tietosuojan kannalta merkityksellistä huolenaihetta, joita ovat muuhun kuin alkuperäiseen tarkoitukseen tapahtuvaa tietojen käyttöä koskeva riski ja sen seuraukset järjestelmien yhteentoimivuudelle. |
| --- | --- |

52.

Tietosuojavaltuutettu käsitteli kahta yleistä viraston perustamiseen liittyvää ja tietosuojan kannalta merkityksellistä huolenaihetta, joita ovat muuhun kuin alkuperäiseen tarkoitukseen tapahtuvaa tietojen käyttöä koskeva riski ja sen seuraukset järjestelmien yhteentoimivuudelle.

| 53. | Tietosuojavaltuutettu katsoo, että muuhun kuin alkuperäiseen tarkoitukseen tapahtuvaa tietojen käyttöä koskeva riski voidaan välttää, jos ensiksikin viraston (mahdollisen) toiminnan ala rajataan ja selvästi määritellään perussäädöksissä ja toiseksi varmistetaan, että kyseisen toiminnan alan mahdollinen laajentaminen perustuu demokraattiseen päätöksentekomenettelyyn. Tietosuojavaltuutettu toteaa, että käsiteltävänä olevat ehdotukset sisältävät jo tällaisia selvennyksiä mutta eräitä epävarmuustekijöitä on edelleen olemassa. Tietosuojavaltuutettu suosittaa näin ollen, että lainsäätäjä






  — | selventää ja tietoisesti päättää, rajataanko viraston toiminnan ala SEUT V osaston 2 lukuun vai olisiko sen mahdollisesti katettava kaikki laaja-alaiset rauhan, turvallisuuden ja oikeuden alueella kehitetyt tietojärjestelmät. |
| --- | --- | --- |

53.

Tietosuojavaltuutettu katsoo, että muuhun kuin alkuperäiseen tarkoitukseen tapahtuvaa tietojen käyttöä koskeva riski voidaan välttää, jos ensiksikin viraston (mahdollisen) toiminnan ala rajataan ja selvästi määritellään perussäädöksissä ja toiseksi varmistetaan, että kyseisen toiminnan alan mahdollinen laajentaminen perustuu demokraattiseen päätöksentekomenettelyyn. Tietosuojavaltuutettu toteaa, että käsiteltävänä olevat ehdotukset sisältävät jo tällaisia selvennyksiä mutta eräitä epävarmuustekijöitä on edelleen olemassa. Tietosuojavaltuutettu suosittaa näin ollen, että lainsäätäjä

—

selventää ja tietoisesti päättää, rajataanko viraston toiminnan ala SEUT V osaston 2 lukuun vai olisiko sen mahdollisesti katettava kaikki laaja-alaiset rauhan, turvallisuuden ja oikeuden alueella kehitetyt tietojärjestelmät.

| — | selkeyttää laaja-alaisten tietojärjestelmien käsitettä viraston perustamisen yhteydessä ja selventää, rajataanko se laaja-alaisiin tietojärjestelmiin, joiden yhteisenä piirteenä on se, että tiedot tallennetaan keskustietokantaan, josta komissio tai virasto vastaa. |
| --- | --- |

—

selkeyttää laaja-alaisten tietojärjestelmien käsitettä viraston perustamisen yhteydessä ja selventää, rajataanko se laaja-alaisiin tietojärjestelmiin, joiden yhteisenä piirteenä on se, että tiedot tallennetaan keskustietokantaan, josta komissio tai virasto vastaa.

| — | vahvistaa entisestään 6 artiklan sanamuotoa lisäämällä 1 ja 2 kohtaan sanan ”ainoastaan”, jos viimeksi mainittua seikka hyväksytään. |
| --- | --- |

—

vahvistaa entisestään 6 artiklan sanamuotoa lisäämällä 1 ja 2 kohtaan sanan ”ainoastaan”, jos viimeksi mainittua seikka hyväksytään.

| 54. | Yleisesti ottaen tietosuojavaltuutettu on huolissaan laaja-alaisten tietojärjestelmien mahdollisen yhteentoimivuuden kehittämiseen liittyvistä epäselvyyksistä. Tietosuojavaltuutettu ei kuitenkaan pidä viraston perustamista uhkaavimpana tekijänä tässä yhteydessä. Hän toteaa, että virasto ei voi omasta aloitteestaan tehdä yhteensopivuutta koskevia päätöksiä. Valtuutettu kannustaa, että lainsäätäjä selkeyttää ehdotettujen pilottihankkeiden yhteydessä menettelyä, jota komission on noudatettava ennen kuin se esittää pilottihanketta koskevan pyynnön. Hän katsoo, että kyseiseen menettelyyn on sisällyttävä pyynnön perusteella kehitetyn hankkeen mahdollisia tietosuojavaikutuksia koskeva arvio, joka saattaa edellyttää Euroopan parlamentin ja tietosuojavaltuutetun kuulemista. |
| --- | --- |

54.

Yleisesti ottaen tietosuojavaltuutettu on huolissaan laaja-alaisten tietojärjestelmien mahdollisen yhteentoimivuuden kehittämiseen liittyvistä epäselvyyksistä. Tietosuojavaltuutettu ei kuitenkaan pidä viraston perustamista uhkaavimpana tekijänä tässä yhteydessä. Hän toteaa, että virasto ei voi omasta aloitteestaan tehdä yhteensopivuutta koskevia päätöksiä. Valtuutettu kannustaa, että lainsäätäjä selkeyttää ehdotettujen pilottihankkeiden yhteydessä menettelyä, jota komission on noudatettava ennen kuin se esittää pilottihanketta koskevan pyynnön. Hän katsoo, että kyseiseen menettelyyn on sisällyttävä pyynnön perusteella kehitetyn hankkeen mahdollisia tietosuojavaikutuksia koskeva arvio, joka saattaa edellyttää Euroopan parlamentin ja tietosuojavaltuutetun kuulemista.

| 55. | Lisäksi tietosuojavaltuutettu antaa seuraavat yksittäiset suositukset:






  — | Tietosuojavaltuutettu olisi sisällytettävä vuosittaisen työohjelman ja vuosittaisen toimintakertomuksen vastaanottajien luetteloon ehdotetun asetuksen 9 artiklan l kohdan i ja j alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- | --- |

55.

Lisäksi tietosuojavaltuutettu antaa seuraavat yksittäiset suositukset:

—

Tietosuojavaltuutettu olisi sisällytettävä vuosittaisen työohjelman ja vuosittaisen toimintakertomuksen vastaanottajien luetteloon ehdotetun asetuksen 9 artiklan l kohdan i ja j alakohdan mukaisesti.

| — | Olisi joko poistettava ehdotetun asetuksen 9 artiklan 1 kohdan r alakohta tai korvattava virke ”ja päättää tarkastuksen seurantatoimista” virkkeellä ”ja päättää siitä, miten suositukset pannaan tarkoituksenmukaisimmalla tavalla täytäntöön tarkastuksen jälkeen”. |
| --- | --- |

—

Olisi joko poistettava ehdotetun asetuksen 9 artiklan 1 kohdan r alakohta tai korvattava virke ”ja päättää tarkastuksen seurantatoimista” virkkeellä ”ja päättää siitä, miten suositukset pannaan tarkoituksenmukaisimmalla tavalla täytäntöön tarkastuksen jälkeen”.

| — | Olisi muutettava ehdotetun asetuksen 26 artikla säännökseksi, jossa käsitellään yleisemmin turvallisuussääntöjä koskevaa kysymystä ja johon sisällytetään viittauksia kolmea laaja-alaista tietojärjestelmää koskevien säädösten asiaan liittyviin säännöksiin, ja luotava yhteys edellä mainitun laajemman säännöksen ja 14 artiklan 6 kohdan g alakohdan sekä 9 artiklan 1 kohdan n alakohdan välille. |
| --- | --- |

—

Olisi muutettava ehdotetun asetuksen 26 artikla säännökseksi, jossa käsitellään yleisemmin turvallisuussääntöjä koskevaa kysymystä ja johon sisällytetään viittauksia kolmea laaja-alaista tietojärjestelmää koskevien säädösten asiaan liittyviin säännöksiin, ja luotava yhteys edellä mainitun laajemman säännöksen ja 14 artiklan 6 kohdan g alakohdan sekä 9 artiklan 1 kohdan n alakohdan välille.

| — | Olisi edellisen kohdan osalta sisällytettävä ehdotetun asetuksen 26 artiklan 2 kohtaan viittaus yksittäiseen asiakirja-aineistoon. |
| --- | --- |

—

Olisi edellisen kohdan osalta sisällytettävä ehdotetun asetuksen 26 artiklan 2 kohtaan viittaus yksittäiseen asiakirja-aineistoon.

| — | Olisi otettava huomioon objektiiviset ja käytännölliset kriteerit viraston toimipaikkaa valittaessa. |
| --- | --- |

—

Olisi otettava huomioon objektiiviset ja käytännölliset kriteerit viraston toimipaikkaa valittaessa.

| — | Olisi sisällytettävä tietosuojavaltuutettu niiden elimien luetteloon, jotka saavat ehdotetun asetuksen 27 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut asiakirjat. |
| --- | --- |

—

Olisi sisällytettävä tietosuojavaltuutettu niiden elimien luetteloon, jotka saavat ehdotetun asetuksen 27 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut asiakirjat.

Tehty Brysselissä 7 päivänä joulukuuta 2009.

Peter HUSTINX

Euroopan tietosuojavaltuutettu

---

(1)  EUVL L 281, 23.11.1995, s. 31.

1

(2)  EUVL L 8, 12.1.2001, s. 1.

2

(3)  Ks. KOM(2009) 293 lopullinen ja KOM(2009) 294 lopullinen.

3

(4)  Ks. KOM(2009) 292 lopullinen.

4

(5)  Ks. SEC(2009) 836 lopullinen ja SEC(2009) 837 lopullinen.

5

(6)  Ks. SIS II -järjestelmää koskevan asetuksen (EY) N:o 1987/2006 (EUVL L 381, 28.12.2006, s. 4) 15 artikla, VIS-järjestelmää koskevan asetuksen (EY) N:o 767/2008 (EUVL L 218, 13.8.2008, s. 60) 26 artikla ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2725/2000 (EUVL L 316, 15.12.2000, s. 1) 13 artikla.

6

(7)  Ks. 7 päivänä kesäkuuta 2007 annettu yhteinen julistus, joka on liitetty 7 päivänä kesäkuuta 2007 annettuun VIS-asetusehdotusta koskevaan lainsäädäntöpäätöslauselmaan.

7

(8)  Ks. ehdotetun asetuksen johdanto-osan 5 kappale.

8

(9)  EUVL L 205, 7.8.2007, s. 63 ja EUVL L 218, 13.8.2008, s. 129.

9

(10)  Jos Europolille myönnetään pääsy Eurodac-järjestelmään sen jälkeen kun on hyväksytty ehdotus neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten ja Europolin oikeudesta pyytää sormenjälkitietojen vertailua Eurodac-tietojen kanssa lainvalvontatarkoituksia varten (ks. KOM(2009) 344 lopullinen), sillä on todennäköisesti oikeus samaan asemaan Eurodac-järjestelmän osalta. Ks. neuvoston päätöstä koskevan ehdotuksen osalta kuitenkin tietosuojavaltuutetun 7 päivänä lokakuuta 2009 antama kriittinen lausunto, joka on saatavilla seuraavasta verkko-osoitteesta: http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2009/09-10-07_Access_Eurodac_EN.pdf

10

(11)  Niin kutsutussa titaanioksidia koskevassa tuomiossa Euroopan yhteisöjen tuomioistuin painotti erityisesti Euroopan parlamentin osallistumista päätöksentekoprosessiin (ks. yhteisöjen tuomioistuin, 11 päivänä kesäkuuta 1991, komissio v. neuvosto, asia C-300/89, [Kok.] 1991, s. I-2867, 20 kohta.

11

komissio v. neuvosto

(12)  Ks. vaikutustenarviointi, s. 32.

12

(13)  Ks. viimeksi mainittua asiaa koskeva tietosuojavaltuutetun 7 päivänä lokakuuta 2009 antama lausunto, johon viitataan alaviitteessä 10.

13

(14)  Ks. asetus (EY) N:o 45/2001, 4 artiklan 1 kohta.

14

(15)  Ks. Prümin järjestelmän osalta rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta erityisesti terrorismin ja rajatylittävän rikollisuuden torjumiseksi 23 päivänä kesäkuuta 2008 tehdyt neuvoston päätökset 2008/615/YOS ja 2008/616/YOS (EUVL L 210, 6.8.2008, s. 1 ja EUVL L 210, 6.8.2008, s. 12) ja Euroopan tietosuojavaltuutetun 4.4.2007 (EUVL C 169, 21.7.2007, s. 2) ja 19 päivänä joulukuuta 2007 annettu lausunto (EUVL C 89, 10.4.2008, s. 1). Ja ECRISin osalta eurooppalaisen rikosrekisteritietojärjestelmän (ECRIS) perustamisesta 6 päivänä huhtikuuta 2009 tehty neuvoston päätös 2009/316/YOS (EUVL L 93, 7.4.2009, s. 33) ja 16 päivänä syyskuuta 2008 annettu Euroopan tietosuojavaltuutetun lausunto (EUVL C 42, 20.2.2009, s. 1).

15

(16)  Euroopan tietosuojavaltuutetun 10 päivänä maaliskuuta 2006 esittämät huomautukset ovat saatavilla osoitteesta http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Comments/2006/06-03-10_Interoperability_EN.pdf

16

(17)  KOM(2008) 135 lopullinen, s. 5.

17

(18)  Euroopan tietosuojavaltuutetun 28 päivänä marraskuuta 2005 antama kanta on saatavilla osoitteesta http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/EDPS/Publications/Papers/PositionP/05-11-28_DPO_paper_EN.pdf

18

(19)  EUVL L 317, 3.12.2001, s. 1.

19

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN JA LAITOSTEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

| 19.3.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 70/21 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 70/21

---

SEUT:n 107 ja 108 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen

Tapaukset, joita komissio ei vastusta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2010/C 70/03

| Päätöksen tekopäivä | 27.1.2010 |
| --- | --- |
| Valtion tuen viitenumero | N 672/08 |
| Jäsenvaltio | Kreikka |
| Alue | Attiki |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Restructuring aid to Kalofolias S.A. |
| Oikeusperusta | Νόμος 3299/2004, όπως τροποποιήθηκε και ισχύει. Ο νόμος έχει ήδη καταχωρηθεί, με βάση τον κανονισμό 1828/2006, ως καθεστώς περιφερειακών ενισχύσεων με στοιχεία XR 86/2007 «Κίνητρα για ιδιωτικές επενδύσεις με σκοπό την προώθηση της οικονομικής ανάπτυξης και της περιφερειακής σύγκλισης». |
| Toimenpidetyyppi | Yksittäinen tuki |
| Tarkoitus | Vaikeuksissa olevien yritysten rakenneuudistus |
| Tuen muoto | Avustus |
| Talousarvio | Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 7,1 milj. EUR |
| Tuen intensiteetti | — |
| Kesto | 1.1.2009–31.12.2012 |
| Toimiala | Tiedonvälitys, Tehdasteollisuus, Posti- ja teleliikenne |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Υπουργείο Οικονομίας & Οικονομικών, Γενική Γραμματεία Επενδύσεων και Ανάπτυξης |
| Γενική Διεύθυνση Ιδιωτικών Επενδύσεων |
| Νίκης 5-7 |
| 101 80 Αθήνα/Athens |
| ΕΛΛΑΔΑ/GREECE |

Päätöksen tekopäivä

27.1.2010

Valtion tuen viitenumero

N 672/08

Jäsenvaltio

Kreikka

Alue

Attiki

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Restructuring aid to Kalofolias S.A.

Oikeusperusta

Νόμος 3299/2004, όπως τροποποιήθηκε και ισχύει. Ο νόμος έχει ήδη καταχωρηθεί, με βάση τον κανονισμό 1828/2006, ως καθεστώς περιφερειακών ενισχύσεων με στοιχεία XR 86/2007 «Κίνητρα για ιδιωτικές επενδύσεις με σκοπό την προώθηση της οικονομικής ανάπτυξης και της περιφερειακής σύγκλισης».

Toimenpidetyyppi

Yksittäinen tuki

Tarkoitus

Vaikeuksissa olevien yritysten rakenneuudistus

Tuen muoto

Avustus

Talousarvio

Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 7,1 milj. EUR

Tuen intensiteetti

—

Kesto

1.1.2009–31.12.2012

Toimiala

Tiedonvälitys, Tehdasteollisuus, Posti- ja teleliikenne

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Υπουργείο Οικονομίας & Οικονομικών, Γενική Γραμματεία Επενδύσεων και Ανάπτυξης

Γενική Διεύθυνση Ιδιωτικών Επενδύσεων

Νίκης 5-7

101 80 Αθήνα/Athens

ΕΛΛΑΔΑ/GREECE

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_fi.htm

| Päätöksen tekopäivä | 15.12.2009 |
| --- | --- |
| Valtion tuen viitenumero | N 296/09 |
| Jäsenvaltio | Saksa |
| Alue | Biberach |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Staatliche Beihilfe N 296/09 — F2F; FuE-Einzelbeihilfe im Bereich der Luftfahrt zugunsten der Diehl Aircabin GmbH |
| Oikeusperusta | Haushaltsgesetz des Bundes, Bundeshaushalt 2009: Kapitel 0902; Titel 66292 — 634: Ausgaben zur Absicherung des Ausfallrisikos im Zusammenhang mit Darlehen zur Finanzierung der anteiligen Entwicklungskosten ziviler Luftfahrzeuge; Gesetz über die Kreditanstalt für Wiederaufbau in der Fassung der Bekanntmachung vom 23. Juni 1969 (BGBl. I S. 573), zuletzt geändert durch Artikel 173 der Verordnung vom 31. Oktober 2006 (BGBl. I S. 2407); Bekanntmachung über die Möglichkeit einer anteiligen Finanzierung der Entwicklungskosten von Projekten beteiligter Unternehmen der Ausrüstungsindustrie am Programm A350XWB und an anderen künftigen zivilen Flugzeugprogrammen |
| Toimenpidetyyppi | Yksittäinen tuki |
| Tarkoitus | Tutkimus- ja kehitystyö |
| Tuen muoto | Takaisin maksettava avustus |
| Talousarvio | Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 14,69 milj. EUR |
| Tuen intensiteetti | 25 % |
| Kesto | 2009–2013 |
| Toimiala | Tehdasteollisuus |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie |
| 10119 Berlin |
| DEUTSCHLAND |

Päätöksen tekopäivä

15.12.2009

Valtion tuen viitenumero

N 296/09

Jäsenvaltio

Saksa

Alue

Biberach

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Staatliche Beihilfe N 296/09 — F2F; FuE-Einzelbeihilfe im Bereich der Luftfahrt zugunsten der Diehl Aircabin GmbH

Oikeusperusta

Haushaltsgesetz des Bundes, Bundeshaushalt 2009: Kapitel 0902; Titel 66292 — 634: Ausgaben zur Absicherung des Ausfallrisikos im Zusammenhang mit Darlehen zur Finanzierung der anteiligen Entwicklungskosten ziviler Luftfahrzeuge; Gesetz über die Kreditanstalt für Wiederaufbau in der Fassung der Bekanntmachung vom 23. Juni 1969 (BGBl. I S. 573), zuletzt geändert durch Artikel 173 der Verordnung vom 31. Oktober 2006 (BGBl. I S. 2407); Bekanntmachung über die Möglichkeit einer anteiligen Finanzierung der Entwicklungskosten von Projekten beteiligter Unternehmen der Ausrüstungsindustrie am Programm A350XWB und an anderen künftigen zivilen Flugzeugprogrammen

Toimenpidetyyppi

Yksittäinen tuki

Tarkoitus

Tutkimus- ja kehitystyö

Tuen muoto

Takaisin maksettava avustus

Talousarvio

Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 14,69 milj. EUR

Tuen intensiteetti

25 %

Kesto

2009–2013

Toimiala

Tehdasteollisuus

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie

10119 Berlin

DEUTSCHLAND

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_fi.htm

| Päätöksen tekopäivä | 15.12.2009 |
| --- | --- |
| Valtion tuen viitenumero | N 297/09 |
| Jäsenvaltio | Saksa |
| Alue | Biberach |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Staatliche Beihilfe N 297/09 — Airducts; FuE-Einzelbeihilfe im Bereich der Luftfahrt zugunsten der Diehl Aircabin GmbH |
| Oikeusperusta | Haushaltsgesetz des Bundes, Bundeshaushalt 2009: Kapitel 0902; Titel 66292 — 634: Ausgaben zur Absicherung des Ausfallrisikos im Zusammenhang mit Darlehen zur Finanzierung der anteiligen Entwicklungskosten ziviler Luftfahrzeuge; Gesetz über die Kreditanstalt für Wiederaufbau in der Fassung der Bekanntmachung vom 23. Juni 1969 (BGBl. I S. 573), zuletzt geändert durch Artikel 173 der Verordnung vom 31. Oktober 2006 (BGBl. I S. 2407); Bekanntmachung über die Möglichkeit einer anteiligen Finanzierung der Entwicklungskosten von Projekten beteiligter Unternehmen der Ausrüstungsindustrie am Programm A350XWB und an anderen künftigen zivilen Flugzeugprogrammen |
| Toimenpidetyyppi | Yksittäinen tuki |
| Tarkoitus | Tutkimus- ja kehitystyö |
| Tuen muoto | Takaisin maksettava avustus |
| Talousarvio | Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 10,93 milj. EUR |
| Tuen intensiteetti | 25 % |
| Kesto | 2009–2013 |
| Toimiala | Tehdasteollisuus |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie |
| 10119 Berlin |
| DEUTSCHLAND |

Päätöksen tekopäivä

15.12.2009

Valtion tuen viitenumero

N 297/09

Jäsenvaltio

Saksa

Alue

Biberach

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Staatliche Beihilfe N 297/09 — Airducts; FuE-Einzelbeihilfe im Bereich der Luftfahrt zugunsten der Diehl Aircabin GmbH

Oikeusperusta

Haushaltsgesetz des Bundes, Bundeshaushalt 2009: Kapitel 0902; Titel 66292 — 634: Ausgaben zur Absicherung des Ausfallrisikos im Zusammenhang mit Darlehen zur Finanzierung der anteiligen Entwicklungskosten ziviler Luftfahrzeuge; Gesetz über die Kreditanstalt für Wiederaufbau in der Fassung der Bekanntmachung vom 23. Juni 1969 (BGBl. I S. 573), zuletzt geändert durch Artikel 173 der Verordnung vom 31. Oktober 2006 (BGBl. I S. 2407); Bekanntmachung über die Möglichkeit einer anteiligen Finanzierung der Entwicklungskosten von Projekten beteiligter Unternehmen der Ausrüstungsindustrie am Programm A350XWB und an anderen künftigen zivilen Flugzeugprogrammen

Toimenpidetyyppi

Yksittäinen tuki

Tarkoitus

Tutkimus- ja kehitystyö

Tuen muoto

Takaisin maksettava avustus

Talousarvio

Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 10,93 milj. EUR

Tuen intensiteetti

25 %

Kesto

2009–2013

Toimiala

Tehdasteollisuus

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie

10119 Berlin

DEUTSCHLAND

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_fi.htm

| Päätöksen tekopäivä | 22.12.2009 |
| --- | --- |
| Valtion tuen viitenumero | N 608/09 |
| Jäsenvaltio | Saksa |
| Alue | — |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | State aid N 608/09 — Germany — Prolongation of Deutscher Filmförderfonds (N 695/06) |
| Oikeusperusta | Richtlinie des Deutschen Filmförderungsfonds, Bundeshaushaltsgesetz und Bundeshaushaltsordnung |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Tarkoitus | Kulttuuri |
| Tuen muoto | Avustus |
| Talousarvio | Suunnitellut vuosikustannukset: 60 milj. EUR |
| Tuen intensiteetti | 20 % |
| Kesto | 1.1.2010–31.12.2010 |
| Toimiala | Tiedonvälitys |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Filmförderungsanstalt, Bundesanstalt des öffentlichen Rechts |
| Große Präsidentenstraße 9 |
| 10178 Berlin |
| DEUTSCHLAND |

Päätöksen tekopäivä

22.12.2009

Valtion tuen viitenumero

N 608/09

Jäsenvaltio

Saksa

Alue

—

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

State aid N 608/09 — Germany — Prolongation of Deutscher Filmförderfonds (N 695/06)

Oikeusperusta

Richtlinie des Deutschen Filmförderungsfonds, Bundeshaushaltsgesetz und Bundeshaushaltsordnung

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Tarkoitus

Kulttuuri

Tuen muoto

Avustus

Talousarvio

Suunnitellut vuosikustannukset: 60 milj. EUR

Tuen intensiteetti

20 %

Kesto

1.1.2010–31.12.2010

Toimiala

Tiedonvälitys

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Filmförderungsanstalt, Bundesanstalt des öffentlichen Rechts

Große Präsidentenstraße 9

10178 Berlin

DEUTSCHLAND

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_fi.htm

| Päätöksen tekopäivä | 2.2.2010 |
| --- | --- |
| Valtion tuen viitenumero | N 683/09 |
| Jäsenvaltio | Espanja |
| Alue | — |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Programa Emprendedores en red |
| Oikeusperusta | Borrador de la Orden Modificada que modifica el ORDEN ITC/2544/2009, de 11 de septiembre 2009 por la que se aprueba la normativa reguladora de los créditos para la puesta en marcha del programa «Emprendedores en red» — BOE, 24.9.2009, núm. 231
  Convenio entre la Secretaría de Estado de Telecomunicaciones y para la Sociedad de la Información y Red.es para la puesta en marcha del Programa Emprendedores en red |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Tarkoitus | Riskipääoma |
| Tuen muoto | Riskipääoman tarjoaminen |
| Talousarvio | Suunnitellut vuosikustannukset: 35 milj. EUR
  Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 35 milj. EUR |
| Tuen intensiteetti | — |
| Kesto | 31.12.2010 saakka |
| Toimiala | Tietojenkäsittely ja siihen liittyvät toiminnot |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Red.es |
| Plaza Manuel Gomez Moreno s/n |
| 28020 Madrid |
| ESPAÑA |

Päätöksen tekopäivä

2.2.2010

Valtion tuen viitenumero

N 683/09

Jäsenvaltio

Espanja

Alue

—

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Programa Emprendedores en red

Oikeusperusta

Borrador de la Orden Modificada que modifica el ORDEN ITC/2544/2009, de 11 de septiembre 2009 por la que se aprueba la normativa reguladora de los créditos para la puesta en marcha del programa «Emprendedores en red» — BOE, 24.9.2009, núm. 231

Convenio entre la Secretaría de Estado de Telecomunicaciones y para la Sociedad de la Información y Red.es para la puesta en marcha del Programa Emprendedores en red

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Tarkoitus

Riskipääoma

Tuen muoto

Riskipääoman tarjoaminen

Talousarvio

Suunnitellut vuosikustannukset: 35 milj. EUR

Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 35 milj. EUR

Tuen intensiteetti

—

Kesto

31.12.2010 saakka

Toimiala

Tietojenkäsittely ja siihen liittyvät toiminnot

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Red.es

Plaza Manuel Gomez Moreno s/n

28020 Madrid

ESPAÑA

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_fi.htm

---

| 19.3.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 70/26 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 70/26

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia COMP/M.5732 – Hewlett-Packard/3COM)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2010/C 70/04

Komissio päätti 12 päivänä helmikuuta 2010 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen yhteismarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavilla vain englannin ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla:

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) asiakirjanumerolla 32010M5732. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) asiakirjanumerolla 32010M5732. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta.

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN JA LAITOSTEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 19.3.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 70/27 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 70/27

---

Euron kurssi (1)

18. maaliskuuta 2010

2010/C 70/05

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,3660 |
| JPY | Japanin jeniä | 123,33 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4407 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,89400 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,7243 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,4474 |
| ISK | Islannin kruunua | |
| NOK | Norjan kruunua | 7,9990 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 25,284 |
| EEK | Viron kruunua | 15,6466 |
| HUF | Unkarin forinttia | 261,92 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,7081 |
| PLN | Puolan zlotya | 3,8730 |
| RON | Romanian leuta | 4,0776 |
| TRY | Turkin liiraa | 2,0815 |
| AUD | Australian dollaria | 1,4821 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,3801 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 10,6010 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,9066 |
| SGD | Singaporin dollaria | 1,9040 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 548,87 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 9,9820 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 9,3245 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,2580 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 12 483,42 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,5141 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 62,416 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 39,9500 |
| THB | Thaimaan bahtia | 44,108 |
| BRL | Brasilian realia | 2,4278 |
| MXN | Meksikon pesoa | 17,0286 |
| INR | Intian rupiaa | 62,0920 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,3660

JPY

Japanin jeniä

123,33

DKK

Tanskan kruunua

7,4407

GBP

Englannin puntaa

0,89400

SEK

Ruotsin kruunua

9,7243

CHF

Sveitsin frangia

1,4474

ISK

Islannin kruunua

NOK

Norjan kruunua

7,9990

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

25,284

EEK

Viron kruunua

15,6466

HUF

Unkarin forinttia

261,92

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,7081

PLN

Puolan zlotya

3,8730

RON

Romanian leuta

4,0776

TRY

Turkin liiraa

2,0815

AUD

Australian dollaria

1,4821

CAD

Kanadan dollaria

1,3801

HKD

Hongkongin dollaria

10,6010

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,9066

SGD

Singaporin dollaria

1,9040

KRW

Etelä-Korean wonia

1 548,87

ZAR

Etelä-Afrikan randia

9,9820

CNY

Kiinan juan renminbiä

9,3245

HRK

Kroatian kunaa

7,2580

IDR

Indonesian rupiaa

12 483,42

MYR

Malesian ringgitiä

4,5141

PHP

Filippiinien pesoa

62,416

RUB

Venäjän ruplaa

39,9500

THB

Thaimaan bahtia

44,108

BRL

Brasilian realia

2,4278

MXN

Meksikon pesoa

17,0286

INR

Intian rupiaa

62,0920

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

V Lausunnot

YHTEISEN KAUPPAPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

| 19.3.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 70/28 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 70/28

---

Ilmoitus tiettyjen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä

2010/C 70/06

1.   Euroopan komissio ilmoittaa polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1) 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, että jollei asiassa panna vireille tarkastelua seuraavassa kuvatun menettelyn mukaisesti, jäljempänä mainittujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolo päättyy jäljempänä olevassa taulukossa ilmoitettuna päivänä.

2.   Menettely

Unionin tuottajat voivat esittää kirjallisen tarkastelupyynnön. Pyynnössä on oltava riittävät todisteet siitä, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja vahingon jatkumiseen tai toistumiseen.

Jos komissio päättää tarkastella kyseisiä toimenpiteitä, tuojille, viejille, viejämaan edustajille ja unionin tuottajille annetaan tilaisuus täsmentää tai todistaa vääräksi tarkastelupyynnössä esitettyjä näkökohtia tai esittää niitä koskevia huomautuksia.

3.   Määräaika

Edellä esitetyn perusteella unionin tuottajat voivat jättää kirjallisen tarkastelupyynnön Euroopan komissiolle (European Commission, Directorate-General for Trade (Unit H-1), N-105 4/92, 1049 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË) (2) milloin tahansa tämän ilmoituksen julkaisemisen jälkeen mutta kuitenkin viimeistään kolme kuukautta ennen jäljempänä olevassa taulukossa mainittua päivämäärää.

4.   Tämä ilmoitus julkaistaan asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| Tuote | Alkuperä- tai viejämaa(t) | Toimenpiteet | Viite | Voimassaolon päättymispäivä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Polkupyörät ja tietyt polkupyörän osat | Kiinan kansantasavalta
  Vietnam | Polkumyyntitulli | Neuvoston asetus (EY) N:o 1524/2000 (EYVL L 175, 14.7.2000, s. 39), viimeksi muutettu neuvoston asetuksella (EY) N:o 1095/2005 (EUVL L 183, 14.7.2005, s. 1) ja laajennettu polkupyörän osiin neuvoston asetuksella (EY) N:o 71/97 (EYVL L 16, 18.1.1997, s. 55) | 15.7.2010 |

Tuote

Alkuperä- tai viejämaa(t)

Toimenpiteet

Viite

Voimassaolon päättymispäivä

Polkupyörät ja tietyt polkupyörän osat

Kiinan kansantasavalta

Vietnam

Polkumyyntitulli

Neuvoston asetus (EY) N:o 1524/2000 (EYVL L 175, 14.7.2000, s. 39), viimeksi muutettu neuvoston asetuksella (EY) N:o 1095/2005 (EUVL L 183, 14.7.2005, s. 1) ja laajennettu polkupyörän osiin neuvoston asetuksella (EY) N:o 71/97 (EYVL L 16, 18.1.1997, s. 55)

15.7.2010

---

(1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51.

(2)  Faksi +32 22956505.

---

| 19.3.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 70/29 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 70/29

---

Ilmoitus tiettyjen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä

2010/C 70/07

1.   Euroopan komissio ilmoittaa polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1) 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, että jollei asiassa panna vireille tarkastelua seuraavassa kuvatun menettelyn mukaisesti, jäljempänä mainittujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolo päättyy jäljempänä olevassa taulukossa ilmoitettuna päivänä.

2.   Menettely

Unionin tuottajat voivat esittää kirjallisen tarkastelupyynnön. Pyynnössä on oltava riittävät todisteet siitä, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja vahingon jatkumiseen tai toistumiseen.

Jos komissio päättää tarkastella kyseisiä toimenpiteitä, tuojille, viejille, viejämaan edustajille ja unionin tuottajille annetaan tilaisuus täsmentää tai todistaa vääräksi tarkastelupyynnössä esitettyjä näkökohtia tai esittää niitä koskevia huomautuksia.

3.   Määräaika

Edellä esitetyn perusteella unionin tuottajat voivat jättää kirjallisen tarkastelupyynnön Euroopan komissiolle (European Commission, Directorate-General for Trade (Unit H-1), N-105 4/92, 1049 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË) (2) milloin tahansa tämän ilmoituksen julkaisemisen jälkeen mutta kuitenkin viimeistään kolme kuukautta ennen jäljempänä olevassa taulukossa mainittua päivämäärää.

4.   Tämä ilmoitus julkaistaan asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| Tuote | Alkuperä- tai viejämaa(t) | Toimenpiteet | Viite | Voimassaolon päättymispäivä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Käsikäyttöiset haarukkatrukit ja niiden keskeiset osat | Kiinan kansantasavalta
  Thaimaa | Polkumyyntitulli | Neuvoston asetus (EY) N:o 1174/2005 (EUVL L 189, 21.7.2005, s. 1), ja laajennettu koskemaan Thaimaasta lähetettyä tuontia neuvoston asetuksella (EY) N:o 499/2009 (EUVL L 151, 16.6.2009, s. 1.) | 22.7.2010 |

Tuote

Alkuperä- tai viejämaa(t)

Toimenpiteet

Viite

Voimassaolon päättymispäivä

Käsikäyttöiset haarukkatrukit ja niiden keskeiset osat

Kiinan kansantasavalta

Thaimaa

Polkumyyntitulli

Neuvoston asetus (EY) N:o 1174/2005 (EUVL L 189, 21.7.2005, s. 1), ja laajennettu koskemaan Thaimaasta lähetettyä tuontia neuvoston asetuksella (EY) N:o 499/2009 (EUVL L 151, 16.6.2009, s. 1.)

22.7.2010

---

(1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51.

(2)  Faksi +32 22956505.

---

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

| 19.3.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 70/30 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 70/30

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.5835 – Cucina/Brakes/Menigo)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2010/C 70/08

| 1. | Komissio vastaanotti 12 päivänä maaliskuuta 2010 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla (sijoitusyhtiön Bain Capital Investors määräysvallassa oleva) brittiläinen konserni Brakes Group hankkii EY:n sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan ruotsalaisessa yrityksessä Menigo Foodservice AB ostamalla osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 12 päivänä maaliskuuta 2010 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla (sijoitusyhtiön Bain Capital Investors määräysvallassa oleva) brittiläinen konserni Brakes Group hankkii EY:n sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan ruotsalaisessa yrityksessä Menigo Foodservice AB ostamalla osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | Bain Capital Investors: maailmanlaajuisesti toimiva yksityinen sijoitusyhtiö, |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

Bain Capital Investors: maailmanlaajuisesti toimiva yksityinen sijoitusyhtiö,

| — | Brakes Group: ravitsemus- ja ateriapalvelut Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Irlannissa ja Ranskassa, |
| --- | --- |

—

Brakes Group: ravitsemus- ja ateriapalvelut Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Irlannissa ja Ranskassa,

| — | Menigo Foodservice AB: ravitsemus- ja ateriapalvelut Ruotsissa ja Tanskassa. |
| --- | --- |

—

Menigo Foodservice AB: ravitsemus- ja ateriapalvelut Ruotsissa ja Tanskassa.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua EY:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston EY:n sulautuma-asetuksen (2) nojalla. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua EY:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston EY:n sulautuma-asetuksen (2) nojalla.

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.5835 – Cucina/Brakes/Menigo seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.5835 – Cucina/Brakes/Menigo seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”EY:n sulautuma-asetus”).

(2)  EUVL C 56, 5.3.2005, s. 32 (”tiedonanto yksinkertaistetusta menettelystä”).

---

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

| 19.3.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 70/31 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 70/31

---

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu muutoshakemuksen julkaiseminen

2010/C 70/09

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa muutoshakemusta neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 7 artiklassa (1) tarkoitetulla tavalla. Vastaväitteet on toimitettava Euroopan komissiolle kuuden kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

MUUTOSHAKEMUS

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006

9 artiklassa tarkoitettu muutoshakemus

”AGNELLO DI SARDEGNA”

EY-N:o IT-PGI-0105-0097-08.04.2008

SMM ( X ) SAN ( )

1.   Eritelmän kohdat, joita muutos koskee:

| — |  | Tuotteen nimi |
| --- | --- | --- |
| — | | Tuotteen kuvaus |
| — |  | Maantieteellinen alue |
| — | | Alkuperätodisteet |
| — | | Tuotantomenetelmä |
| — |  | Yhteys maantieteelliseen alkuperään |
| — | | Päällysmerkinnät |
| — |  | Kansalliset vaatimukset |
| — | | Muut – valvontaelintä koskevat uudet tiedot |

—



Tuotteen nimi

—

Image

Tuotteen kuvaus

—



Maantieteellinen alue

—

Image

Alkuperätodisteet

—

Image

Tuotantomenetelmä

—



Yhteys maantieteelliseen alkuperään

—

Image

Päällysmerkinnät

—



Kansalliset vaatimukset

—

Image

Muut – valvontaelintä koskevat uudet tiedot

2.   Muutoksen (muutosten) tyyppi:

| — | | Yhtenäisen asiakirjan tai yhteenvedon muutos |
| --- | --- | --- |
| — |  | Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n eritelmän muutos, kun yhtenäistä asiakirjaa tai yhteenvetoa ei ole julkaistu |
| — |  | Eritelmän muutos, joka ei edellytä julkaistun yhtenäisen asiakirjan muutosta (asetuksen (EY) N:o 510/2006 9 artiklan 3 kohta) |
| — |  | Eritelmän väliaikainen muutos, joka johtuu viranomaisten asettamista pakollisista terveys- tai kasvinsuojelutoimista (asetuksen (EY) N:o 510/2006 9 artiklan 4 kohta) |

—

Image

Yhtenäisen asiakirjan tai yhteenvedon muutos

—



Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n eritelmän muutos, kun yhtenäistä asiakirjaa tai yhteenvetoa ei ole julkaistu

—



Eritelmän muutos, joka ei edellytä julkaistun yhtenäisen asiakirjan muutosta (asetuksen (EY) N:o 510/2006 9 artiklan 3 kohta)

—



Eritelmän väliaikainen muutos, joka johtuu viranomaisten asettamista pakollisista terveys- tai kasvinsuojelutoimista (asetuksen (EY) N:o 510/2006 9 artiklan 4 kohta)

3.   Muutos (muutokset):

3.1   Tuotteen kuvaus:

| — | Voimassa olevan eritelmän 4 artiklasta on poistettu taulukko, joka koskee Agnello di Sardegna -lihan fysikaalis-kemiallisia ominaisuuksia. Näille on vahvistettu kolme keskeistä vaatimusta. Kuten Sassarin yliopistossa laadittu tutkimus osoittaa, nykyisessä taulukossa olevat tiedot voivat koskea myös muuntyyppisiä lihoja (sian- ja naudanliha) eivätkä näin ollen ole tyypillisiä SMM-tuotteelle ”Agnello di Sardegna”, kun taas eritelmän uudessa versiossa käyttöön otetut parametrit korostavat Agnello di Sardegnan erityisominaisuuksia. Tämän muutoshakemuksen tarkoituksena on sekä varmistaa lihojen laatuvaatimukset pH-arvojen mittaamisen avulla että välttää tarpeettomat tuoteanalyysit, jotka koskevat epäolennaisia ominaisuuksia. Jäljelle jää kaksi tuotteen laatuun liittyvää vaatimusta, jotka liittyvät valkuaisaineisiin ja rasvoihin. |
| --- | --- |

—

Voimassa olevan eritelmän 4 artiklasta on poistettu taulukko, joka koskee Agnello di Sardegna -lihan fysikaalis-kemiallisia ominaisuuksia. Näille on vahvistettu kolme keskeistä vaatimusta. Kuten Sassarin yliopistossa laadittu tutkimus osoittaa, nykyisessä taulukossa olevat tiedot voivat koskea myös muuntyyppisiä lihoja (sian- ja naudanliha) eivätkä näin ollen ole tyypillisiä SMM-tuotteelle ”Agnello di Sardegna”, kun taas eritelmän uudessa versiossa käyttöön otetut parametrit korostavat Agnello di Sardegnan erityisominaisuuksia. Tämän muutoshakemuksen tarkoituksena on sekä varmistaa lihojen laatuvaatimukset pH-arvojen mittaamisen avulla että välttää tarpeettomat tuoteanalyysit, jotka koskevat epäolennaisia ominaisuuksia. Jäljelle jää kaksi tuotteen laatuun liittyvää vaatimusta, jotka liittyvät valkuaisaineisiin ja rasvoihin.

3.2   Tuotantomenetelmä:

| — | Voimassa olevan eritelmän eläinsuojia koskevassa 3 artiklan toisessa kohdassa ilmaisu ”on koottava” korvataan ilmaisulla ”voidaan koota” sen täsmentämiseksi, että karitsoja ei välttämättä tarvitse koota talvisin eläinsuojaan yöajaksi. Sardiniassa on usein leutoja talvia, jolloin eläimiä ei tarvitse koota yöksi eläinsuojaan. |
| --- | --- |

—

Voimassa olevan eritelmän eläinsuojia koskevassa 3 artiklan toisessa kohdassa ilmaisu ”on koottava” korvataan ilmaisulla ”voidaan koota” sen täsmentämiseksi, että karitsoja ei välttämättä tarvitse koota talvisin eläinsuojaan yöajaksi. Sardiniassa on usein leutoja talvia, jolloin eläimiä ei tarvitse koota yöksi eläinsuojaan.

| — | Eritelmän 3 artiklan viidennessä kohdassa on muutettu lampaiden tunnistusjärjestelmää koskevaa osuutta ottaen huomioon paitsi manuaalinen järjestelmä, josta jo säädetään voimassa olevassa lainsäädännössä, myös optiset tai sähköiset järjestelmät, jotta eritelmä saataisiin mukautettua kotieläinten tunnistamista koskevan yhteisön ja kansallisen lainsäädännön kehitykseen. Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 21/2004, joka annettiin 17. joulukuuta 2003 ja saatettiin osaksi Italian lainsäädäntöä vuonna 2005, vahvistetaankin lampaiden ja vuohien tunnistus- ja rekisteröinnin suhteen tarkempia ja tiukempia vaatimuksia direktiiviä 92/102/ETY muuttamalla. |
| --- | --- |

—

Eritelmän 3 artiklan viidennessä kohdassa on muutettu lampaiden tunnistusjärjestelmää koskevaa osuutta ottaen huomioon paitsi manuaalinen järjestelmä, josta jo säädetään voimassa olevassa lainsäädännössä, myös optiset tai sähköiset järjestelmät, jotta eritelmä saataisiin mukautettua kotieläinten tunnistamista koskevan yhteisön ja kansallisen lainsäädännön kehitykseen. Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 21/2004, joka annettiin 17. joulukuuta 2003 ja saatettiin osaksi Italian lainsäädäntöä vuonna 2005, vahvistetaankin lampaiden ja vuohien tunnistus- ja rekisteröinnin suhteen tarkempia ja tiukempia vaatimuksia direktiiviä 92/102/ETY muuttamalla.

| — | Eritelmän 3 artiklan a alakohtaan on lisätty ”juottokaritsan” vähimmäispaino (5 g), vaikka sitä ei ole määritetty voimassa olevassa eritelmässä vaan ainoastaan enimmäispaino. Vähimmäispainon lisääminen on tarpeen, jotta vältetään sellaisten liian nuorten karitsojen teurastus, joiden liha ei ole vielä kehittynyt eritelmän mukaiseksi. Viiden kilogramman vähimmäispainolla varmistetaan, että karitsat ovat saavuttaneet määrätyn iän (noin 30 päivää) ja fyysisen kehitysvaiheen, jonka ansiosta SMM-tuotteen ”Agnello di Sardegna” tuotantoon tarkoitetulla lihalla on vaaditut lihaisuuteen, rasvapitoisuuteen ja väriin liittyvät ominaisuudet. |
| --- | --- |

—

Eritelmän 3 artiklan a alakohtaan on lisätty ”juottokaritsan” vähimmäispaino (5 g), vaikka sitä ei ole määritetty voimassa olevassa eritelmässä vaan ainoastaan enimmäispaino. Vähimmäispainon lisääminen on tarpeen, jotta vältetään sellaisten liian nuorten karitsojen teurastus, joiden liha ei ole vielä kehittynyt eritelmän mukaiseksi. Viiden kilogramman vähimmäispainolla varmistetaan, että karitsat ovat saavuttaneet määrätyn iän (noin 30 päivää) ja fyysisen kehitysvaiheen, jonka ansiosta SMM-tuotteen ”Agnello di Sardegna” tuotantoon tarkoitetulla lihalla on vaaditut lihaisuuteen, rasvapitoisuuteen ja väriin liittyvät ominaisuudet.

| — | Samassa 3 artiklassa ruhon paino ilmoitetaan kaikkien kolmen karitsalaadun osalta (juottokaritsat, kevyet karitsat ja paloiteltavaksi tarkoitetut karitsat) ”kylmänä, ilman nahkaa, pää ja sisälmykset mukaan luettuina”, jota ei mainita voimassa olevassa tuotantoeritelmässä. |
| --- | --- |

—

Samassa 3 artiklassa ruhon paino ilmoitetaan kaikkien kolmen karitsalaadun osalta (juottokaritsat, kevyet karitsat ja paloiteltavaksi tarkoitetut karitsat) ”kylmänä, ilman nahkaa, pää ja sisälmykset mukaan luettuina”, jota ei mainita voimassa olevassa tuotantoeritelmässä.

| — | Mainitusta 3 artiklasta on lisäksi poistettu a, b ja c alakohdan ensimmäisessä kohdassa olevat ilmaisut ”puhdasrotuiset/ilman risteytystä saadut”. Tällaiselle määritelmälle nykyisin annettava tulkinta noudattaa 3. elokuuta 1999 annettua lakia nro 280, jossa puhdasrotuiseksi siitoslampaaksi määritellään eläin, joka on merkitty tai soveltuu merkittäväksi kantakirjaan ja jonka vanhemmat tai isovanhemmat on merkitty saman rodun kantakirjaan. Tätä tulkintaa ei kuitenkaan ole mahdollista noudattaa Sardinian tuotantojärjestelmää koskevien realiteettien vuoksi: Sardinian lammaspopulaatio, joka käsittää yli 3 miljoonaa eläintä, koostuu yksinomaan sardinialaisrotuun kuuluvista yksilöistä. Sardiniassa, kuten muuallakin Italiassa, lampaiden kantakirjaan merkitseminen on kuitenkin rajoitettu erittäin pieneen määrään eläimiä (3–5 % tärkeimpien rotujen osalta), sillä kantakirjan tavoitteena saada aikaan rodun geneettinen parantaminen. Tämän vuoksi kantakirjaan merkitään yleensä siitoseläimiksi tarkoitettuja lampaita eikä teurastettavaksi tarkoitettuja eläimiä, kuten sardinialaisrodun lampaita. |
| --- | --- |

—

Mainitusta 3 artiklasta on lisäksi poistettu a, b ja c alakohdan ensimmäisessä kohdassa olevat ilmaisut ”puhdasrotuiset/ilman risteytystä saadut”. Tällaiselle määritelmälle nykyisin annettava tulkinta noudattaa 3. elokuuta 1999 annettua lakia nro 280, jossa puhdasrotuiseksi siitoslampaaksi määritellään eläin, joka on merkitty tai soveltuu merkittäväksi kantakirjaan ja jonka vanhemmat tai isovanhemmat on merkitty saman rodun kantakirjaan. Tätä tulkintaa ei kuitenkaan ole mahdollista noudattaa Sardinian tuotantojärjestelmää koskevien realiteettien vuoksi: Sardinian lammaspopulaatio, joka käsittää yli 3 miljoonaa eläintä, koostuu yksinomaan sardinialaisrotuun kuuluvista yksilöistä. Sardiniassa, kuten muuallakin Italiassa, lampaiden kantakirjaan merkitseminen on kuitenkin rajoitettu erittäin pieneen määrään eläimiä (3–5 % tärkeimpien rotujen osalta), sillä kantakirjan tavoitteena saada aikaan rodun geneettinen parantaminen. Tämän vuoksi kantakirjaan merkitään yleensä siitoseläimiksi tarkoitettuja lampaita eikä teurastettavaksi tarkoitettuja eläimiä, kuten sardinialaisrodun lampaita.

| — | Edelleen 3 artiklan b ja c alakohtaan, joissa käsitellään lampaiden ruokintaa, on lisätty ilmaisu ”emänmaidolla, jota täydennetään”. Tavoitteena on ollut korostaa emänmaidon roolia karitsojen ruokinnassa. Voimassa olevan tuotantoeritelmän perusteella näyttäisikin siltä, että kevyitä karitsoja (7–10 kg) ja paloiteltavaksi tarkoitettuja karitsoja (10–13 kg) ei ruokita lainkaan emänmaidolla vaan yksinomaan tuoreilla ja/tai kuivatuilla luonnonmukaisilla rehuilla. On kuitenkin ilmiselvää, että karitsan ravinto koostuu ensivaiheessa (30–35 päivän ajan) ensisijaisesti emänmaidosta, ja toisessa vaiheessa tulevat mukaan tuoreet ja/tai kuivatut luonnonmukaiset rehu- ja viljakasvit, joita karitsat syövät aluksi vain aika ajoin ja lisäravinnoksi ja myöhemmässä vaiheessa yhä enemmän. Ilmaisun ”emänmaidolla, jota täydennetään” lisäämisen tarkoituksena oli näin ollen täsmentää tätä seikkaa ja välttää virheelliset tulkinnat. |
| --- | --- |

—

Edelleen 3 artiklan b ja c alakohtaan, joissa käsitellään lampaiden ruokintaa, on lisätty ilmaisu ”emänmaidolla, jota täydennetään”. Tavoitteena on ollut korostaa emänmaidon roolia karitsojen ruokinnassa. Voimassa olevan tuotantoeritelmän perusteella näyttäisikin siltä, että kevyitä karitsoja (7–10 kg) ja paloiteltavaksi tarkoitettuja karitsoja (10–13 kg) ei ruokita lainkaan emänmaidolla vaan yksinomaan tuoreilla ja/tai kuivatuilla luonnonmukaisilla rehuilla. On kuitenkin ilmiselvää, että karitsan ravinto koostuu ensivaiheessa (30–35 päivän ajan) ensisijaisesti emänmaidosta, ja toisessa vaiheessa tulevat mukaan tuoreet ja/tai kuivatut luonnonmukaiset rehu- ja viljakasvit, joita karitsat syövät aluksi vain aika ajoin ja lisäravinnoksi ja myöhemmässä vaiheessa yhä enemmän. Ilmaisun ”emänmaidolla, jota täydennetään” lisäämisen tarkoituksena oli näin ollen täsmentää tätä seikkaa ja välttää virheelliset tulkinnat.

3.3   Päällysmerkinnät:

| — | Eritelmän 6 artiklaan on tehty tarkennus, joka koskee 3 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitettua ruhonosaa, lisäämällä siihen ilmaisu ”kokonaisena tai paloiteltuna”. |
| --- | --- |

—

Eritelmän 6 artiklaan on tehty tarkennus, joka koskee 3 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitettua ruhonosaa, lisäämällä siihen ilmaisu ”kokonaisena tai paloiteltuna”.

| — | Mainittuun 6 artiklaan on lisätty kaksi uutta lihanpalatyyppiä: ”lapa, reisi, kyljysrivi” ja ”eri osia”, jotka vastaavat tyypillisimpiä sardinialaisperinteen mukaisia paloja ja liitetään sen vuoksi eritelmässä jo vahvistettuihin tavanomaisimpiin palatyyppeihin. Eräät palatyypit (kuten lapa/reisi/kyljysrivi) ovat itse asiassa erittäin tyypillisiä karitsalle, jonka kuluttaja käsittää ”pieneksi lampaaksi”, joka on tyystin erilainen kuin muilla markkinoilla kaupan pidettävät huomattavasti painavammat lihakaritsat. |
| --- | --- |

—

Mainittuun 6 artiklaan on lisätty kaksi uutta lihanpalatyyppiä: ”lapa, reisi, kyljysrivi” ja ”eri osia”, jotka vastaavat tyypillisimpiä sardinialaisperinteen mukaisia paloja ja liitetään sen vuoksi eritelmässä jo vahvistettuihin tavanomaisimpiin palatyyppeihin. Eräät palatyypit (kuten lapa/reisi/kyljysrivi) ovat itse asiassa erittäin tyypillisiä karitsalle, jonka kuluttaja käsittää ”pieneksi lampaaksi”, joka on tyystin erilainen kuin muilla markkinoilla kaupan pidettävät huomattavasti painavammat lihakaritsat.

| — | Eritelmän 8 artiklaan lisätään logon yksityiskohtainen kuvaus ja itse logo, jonka kuva esitettiin aiemmin liitteessä. |
| --- | --- |

—

Eritelmän 8 artiklaan lisätään logon yksityiskohtainen kuvaus ja itse logo, jonka kuva esitettiin aiemmin liitteessä.

Sen vuoksi logoa kuvaavasta 8 artiklan kolmannesta kohdasta poistetaan ilmaisu ”mahdollinen”.

3.4   Alkuperätodisteet:

| — | Koska eritelmässä ei viitattu alkuperätodisteisiin, siihen katsottiin aiheelliseksi lisätä alkuperätodisteita käsittelevä 9 artikla. |
| --- | --- |

—

Koska eritelmässä ei viitattu alkuperätodisteisiin, siihen katsottiin aiheelliseksi lisätä alkuperätodisteita käsittelevä 9 artikla.

| — | Lainsäädäntöön tehdyt viittaukset on lisäksi saatettu ajan tasalle muuttamalla tarkastuksia koskevaa 7 artiklaa sisällyttämällä siihen viittaus asetukseen (EY) N:o 510/2006. |
| --- | --- |

—

Lainsäädäntöön tehdyt viittaukset on lisäksi saatettu ajan tasalle muuttamalla tarkastuksia koskevaa 7 artiklaa sisällyttämällä siihen viittaus asetukseen (EY) N:o 510/2006.

Vastaava päivitys on tehty 4 artiklan ensimmäiseen kohtaan.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006

”AGNELLO DI SARDEGNA”

EY-N:o IT-PGI-0105-0097-08.04.2008

SMM ( X ) SAN ( )

1.   Nimi:

”Agnello di Sardegna”

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa:

Italia

3.   Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus:

3.1   Tuotelaji (liitteen III mukaisesti):

| Luokka 1.1 | Tuore liha (ja muut eläimenosat) |
| --- | --- |

Luokka 1.1

Tuore liha (ja muut eläimenosat)

3.2   Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta:

Kulutukseen saatettaessa SMM-tuotteella ”Agnello di Sardegna” on oltava seuraavat ominaisuudet: vaalea hienosyinen liha, joka on koostumukseltaan tiivistä mutta kypsennettynä pehmeää ja johon on sekoittunut hieman rasvakudosta; lihaskudos ei merkittävän suuri ja oikeassa suhteessa luustoon nähden.

Aistinvaraisessa tarkastelussa on tultava ilmi tuotteen ominaisuudet, kuten pehmeys, maukkaus, hienostunut aromi ja nuorelle ja tuoreelle lihalle tyypillinen tuoksu.

Tuotteella on lisäksi oltava seuraavat fysikaalis-kemialliset ominaisuudet:

| pH | suurempi kuin 6 |
| --- | --- |
| valkuaispitoisuus (raakapainosta) | 13–20 % |
| eteerisiä aineita (raakapainosta) | alle 3 % |

pH

suurempi kuin 6

valkuaispitoisuus (raakapainosta)

13–20 %

eteerisiä aineita (raakapainosta)

alle 3 %

SMM-merkinnän saaneen Agnello di Sardegnan liha saadaan Sardiniassa syntyneistä ja kasvatetuista karitsoista, jotka ovat joko puhtaasti sardinialaista lammasrotua tai jotka on saatu ensimmäisestä risteytyksestä liharodun kanssa, joka voi olla Ile de France, Berrichon du Cher tai muu pitkälle kehitetty ja testattu liharotu.

3.3   Raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet):

—

3.4   Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet):

”Juottokaritsoja” (5–7 kg) on ruokittava ainoastaan emänmaidolla (luonnollinen imetys). ”Kevyiden” karitsojen (7–10 kg) ja ”paloiteltavaksi tarkoitettujen” karitsojen (10–13 kg) ruokintaa täydennetään tuoreilla ja/tai kuivatuilla luonnonmukaisilla rehuilla (rehukasvit ja vilja) ja Sardinian saarelle tyypillisillä luonnonvaraisilla kasveilla.

3.5   Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella:

Suojattu maantieteellinen merkintä ”Agnello di Sardegna” on varattu yksinomaan Sardiniassa syntyneille, kasvatetuille ja teurastetuille karitsoille.

3.6   Viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt:

Agnello di Sardegnan palojen valmistelu- ja pakkaustoimenpiteiden on tapahduttava tuotantoalueella.

Kokonaisten karitsanruhojen myyntiin, jonka on periaatteessa tapahduttava tuotantoalueella, ei ehdoteta erityisiä pakkauksia, vaan ruhot voidaan pitää kaupan kokonaisina voimassa olevien terveysmääräysten mukaisesti ja käyttäen asianmukaisia kylmäkuljetusvälineitä.

SMM-tuote ”Agnello di Sardegna” voidaan myydä kuluttajalle kokonaisena ja/tai paloiteltuna seuraaviin osiin:

| a) | Sardinian ”juottokaritsa” (5–7 kg):






  1. | kokonainen; |
| --- | --- | --- |

a)

Sardinian ”juottokaritsa” (5–7 kg):

1.

kokonainen;

| 2. | puoliruho: ruho leikataan pituussuunnassa kahteen symmetriseen osaan; |
| --- | --- |

2.

puoliruho: ruho leikataan pituussuunnassa kahteen symmetriseen osaan;

| 3. | etu- tai takaneljännes (kokonaisena tai paloiteltuna); |
| --- | --- |

3.

etu- tai takaneljännes (kokonaisena tai paloiteltuna);

| 4. | pää ja sisälmykset; |
| --- | --- |

4.

pää ja sisälmykset;

| 5. | lapa, reisi, kyljysrivi (kokonaiset tai paloitellut anatomiset osat); |
| --- | --- |

5.

lapa, reisi, kyljysrivi (kokonaiset tai paloitellut anatomiset osat);

| 6. | eri osina (edellä kuvailluista anatomisista osista koostuva sekoitus). |
| --- | --- |

6.

eri osina (edellä kuvailluista anatomisista osista koostuva sekoitus).

| b) | ”kevyet” Sardinian karitsat (7–10 kg) ja ”paloiteltavaksi tarkoitetut” Sardinian karitsat (10–13 kg):






  1. | kokonainen; |
| --- | --- | --- |

b)

”kevyet” Sardinian karitsat (7–10 kg) ja ”paloiteltavaksi tarkoitetut” Sardinian karitsat (10–13 kg):

1.

kokonainen;

| 2. | puoliruho: ruho leikataan pituussuunnassa kahteen symmetriseen osaan; |
| --- | --- |

2.

puoliruho: ruho leikataan pituussuunnassa kahteen symmetriseen osaan;

| 3. | etu- tai takaneljännes (kokonaisena tai paloiteltuna); |
| --- | --- |

3.

etu- tai takaneljännes (kokonaisena tai paloiteltuna);

| 4. | pää ja sisälmykset; |
| --- | --- |

4.

pää ja sisälmykset;

| 5. | takaosa: molemmat reidet kokonaisina sekä ”satula” (oikea ja vasen); |
| --- | --- |

5.

takaosa: molemmat reidet kokonaisina sekä ”satula” (oikea ja vasen);

| 6. | englantilainen satula: yläosa (selkäosa), kaksi viimeistä kylkiluuta ja vatsan seinämät mukaan lukien; |
| --- | --- |

6.

englantilainen satula: yläosa (selkäosa), kaksi viimeistä kylkiluuta ja vatsan seinämät mukaan lukien;

| 7. | kyljysrivi: yläosan etuosa; |
| --- | --- |

7.

kyljysrivi: yläosan etuosa;

| 8. | selkä: molemmat fileet; |
| --- | --- |

8.

selkä: molemmat fileet;

| 9. | lyhyt etuneljännes: lavat, alimmat kylkiluut, kaula ja etuosan alakyljykset; |
| --- | --- |

9.

lyhyt etuneljännes: lavat, alimmat kylkiluut, kaula ja etuosan alakyljykset;

| 10. | ”farfalla”: molemmat lavat, jotka ovat kiinni kaulassa; |
| --- | --- |

10.

”farfalla”: molemmat lavat, jotka ovat kiinni kaulassa;

| 11. | erottamaton takaneljännes: jalka, reisi, lonkkaluun ja ristiluun alue ja kupeiden takaosa; |
| --- | --- |

11.

erottamaton takaneljännes: jalka, reisi, lonkkaluun ja ristiluun alue ja kupeiden takaosa;

| 12. | lampaanviulu ilman potkaa: lonkkaluun ja ristiluun alueen takaosa ja kupeiden takaosa; |
| --- | --- |

12.

lampaanviulu ilman potkaa: lonkkaluun ja ristiluun alueen takaosa ja kupeiden takaosa;

Muut palat:

| 13. | satula: lonkkaluun ja ristiluun alue viimeisen lannenikaman kanssa tai ilman sitä; |
| --- | --- |

13.

satula: lonkkaluun ja ristiluun alue viimeisen lannenikaman kanssa tai ilman sitä;

| 14. | file: kylki ja kuve; |
| --- | --- |

14.

file: kylki ja kuve;

| 15. | ”carrè coperto”: yläosa (selkäosa), ensimmäinen ja toinen kylkiluu mukaan lukien; |
| --- | --- |

15.

”carrè coperto”: yläosa (selkäosa), ensimmäinen ja toinen kylkiluu mukaan lukien;

| 16. | ”carrè scoperto”: etuosa, joka koostuu viidestä ensimmäisestä selkänikamasta; |
| --- | --- |

16.

”carrè scoperto”: etuosa, joka koostuu viidestä ensimmäisestä selkänikamasta;

| 17. | lapa: kokonaisena; |
| --- | --- |

17.

lapa: kokonaisena;

| 18. | niska: kaulan alue; |
| --- | --- |

18.

niska: kaulan alue;

| 19. | kyljykset: rintakehän alaosa; |
| --- | --- |

19.

kyljykset: rintakehän alaosa;

| 20. | lapa, reisi, kyljysrivi (kokonaiset tai paloitellut anatomiset osat); |
| --- | --- |

20.

lapa, reisi, kyljysrivi (kokonaiset tai paloitellut anatomiset osat);

| 21. | eri osia (edellä kuvailluista anatomisista osista koostuva sekoitus). |
| --- | --- |

21.

eri osia (edellä kuvailluista anatomisista osista koostuva sekoitus).

3.7   Merkintöjä koskevat erityiset säännöt:

SMM-tuote ”Agnello di Sardegna” on saatettava kulutukseen kokonaisena ja/tai paloiteltuna, ja kokonaisten ja/tai paloiteltujen ruhojen pakkauksissa on oltava merkintä ”I.G.P” (SMM), tai niihin kiinnitetyissä pakkausmerkinnöissä on oltava selkein ja lähtemättömin kirjaimin asiaa koskevien vaatimusten mukaiset tiedot.

Erityisesti tyhjiöpakkauksissa tai muunlaisissa lain sallimissa pakkauksissa on oltava seuraavat ilmaisut:

| a) | ”Agnello di Sardegna” ja sen logo; |
| --- | --- |

a)

”Agnello di Sardegna” ja sen logo;

| b) | lihojen tyyppi; |
| --- | --- |

b)

lihojen tyyppi;

| c) | ruhon osan nimi. |
| --- | --- |

c)

ruhon osan nimi.

Nimityksen logossa on kuvattuna tyylitelty karitsa, josta on näkyvissä pää ja yksi jalka. Logo on ääriviivoiltaan Sardinian muotoinen. Logossa käytetty kirjasintyyppi on Block.

Itse logon ja siinä olevan lampaan ääriviivojen väri on Pantone 350 (syaani 63 % – keltainen 90 % – musta 63 %); logon pohjan väri on Pantone 5763 (syaani 14 % – keltainen 54 % – musta 50 %).

Image

Suojattuun maantieteelliseen merkintään ei saa lisätä mitään muita luokituksia, joita ei ole tässä erikseen mainittu; tällaisia ovat esimerkiksi laatuun viittaavat adjektiivit fine, scelto, selezionato, superiore ja genuino.

On kuitenkin sallittua käyttää totuudenmukaisia täydentäviä maantieteellisiä ilmaisuja, kuten historiallisia ja maantieteellisiä nimiä sekä kuntien ja maatilojen nimiä ja viitata karitsojen kasvatukseen, teurastukseen ja tuotteen pakkaamiseen, kunhan kyseiset ilmaisut eivät ole luonteeltaan ylistäviä eivätkä omiaan johtamaan kuluttajaa harhaan. Tällaisten pakkausmerkintöihin tehtävien mahdollisten lisämerkintöjen koon on oltava kolmannes merkinnässä ”I.G.P.” käytettyjen kirjainten koosta.

4.   Maantieteellisen alueen tarkka rajaus:

Agnello di Sardegnan kasvatukseen tarkoitettu alue käsittää Sardinian alueen kokonaisuudessaan.

5.   Yhteys maantieteelliseen alueeseen:

5.1   Maantieteellisen alueen erityisyys:

Sardinian saarella vallitsee pääosin välimerellinen ilmasto, jolle ovat tyypillisiä leudot ja suhteellisen sateiset talvet ja kuivat kuumat kesät.

Koska meren vaikutus tuntuu käytännössä koko saarella, meren leudontamat lämpötilat ovat varsin kohtuullisia: vuotuinen keskilämpötila on 14–18 °C. Sateet keskittyvät marras- ja joulukuuhun ja ovat lähes olemattomia heinä- ja elokuussa. Sadetta saadaan muina vuodenaikoina hyvin epäsäännöllisesti. Vuotuiset sademäärät eivät ole niinkään vähäisiä (keskiarvo 500–800 mm vuodessa).

Yksi Sardinian ilmaston erityispiirteistä on tuulisuus: erittäin voimakas kylmää ilmaa tuova luoteinen mistraalituuli puhaltaa useimmiten talvella mutta ajoittain myös muina vuodenaikoina. Loppusyksystä vallitsevina ovat Atlantilta saapuvat maltilliset ja kosteat tuulet, mutta alkukeväästä puhaltavat useimmiten Afrikasta alkunsa saavat kuivat ja lämpimät tuulet.

Sardinia on harvan asutuksensa ja eristäytyneisyyttä edistävän saaristoasemansa vuoksi säilyttänyt nykypäiviin saakka useita luonnollisia ja alkuperäisiä ominaispiirteitään, joista monet ovat aivan erityisiä. Maisema vaikuttaa usein villiltä, synkältä ja asuttamattomalta, mutta paikoitellen se on Välimeren alueelle aivan poikkeuksellisen kaunis. Sardinian kasvikunnassa on säilynyt muuttumattomana muutamia erittäin vanhoja kasvilajeja, jotka ovat muualla joko muuntuneet toisenlaisiksi tai kuolleet sukupuuttoon. Suurin osa saaren pinta-alasta, jossa tärkeimpänä elinkeinona on perinteisesti ollut lampaiden laidunkasvatus, on joko heinäkasveja kasvavia aroniittyjä tai pensaikkoja. Selkeästi runsain, laajalle levinnein ja elinvoimaisin kasvisto koostuu macchia-pensaikoista, jotka hallitsevat Sardinian maisemaa 800 metrin korkeudelle asti ja muodostavat paikoitellen kuvauksellisia metsikköjä kaartuen paljaiden rantakallioiden ylle. Macchia muodostaa Sardinialle tyypillisen ikivihreän kasvuston, johon kuuluu myös korkeita pensaita – tällöin puhutaan korkeasta macchiasta (macchia alta), jossa pensaikot kasvavat 4–5-metrisiksi paksummassa ja kosteammassa maaperässä – joiden joukossa viihtyvät lähinnä oleasteri eli villioliivi, lentiskus, johanneksenleipäpuu, myrtti, laakeripuu, kataja ja kistus. Jokirannoilla on usein tiheitä oleanteripensaikkoja. Saarelta löytyy myös kitukasvuista 50 cm:n korkuista macchia-pensaikkoa, josta käytetään yleisesti nimitystä garriga ja joka koostuu mm. salviasta, rosmariinista, kanervasta, timjamista, hernekasveista ja, mikä kiinnostavaa, kääpiöpalmuista.

5.2   Tuotteen erityisyys:

SMM-tuote ”Agnello di Sardegna” erottuu muista tuotteista erityisesti karitsan pienen koon ansiosta: Agnello di Sardegna -tuotteeksi tarkoitettu liha eroaa selvästi painavammista eläimistä saaduista muista, eri tarkoituksiin soveltuvista lihoista, joiden voimakas maku ei ole aina kuluttajien arvostama. SMM-tuote ”Agnello di Sardegna” erottuukin muista tuotteista miellyttävän makunsa perusteella, joka johtuu siitä, että sen rasvakerroksessa on vain vähän tyydyttyneitä rasvoja, mikä edistää tyydyttymättömien rasvahappoketjujen muodostumista, joten liha on helpommin sulavaa ja maukasta (koska eläimet kasvavat ulkoilmassa ja saavat ravinnokseen emänmaitoa).

Ruhossa oleva rasva on lihan luonnollinen jatke ja häviää kypsennettäessä jättäen lihan mehukkaaksi ja maukkaaksi ja tehden siitä ennen kaikkea pehmeämpää ja herkullisempaa. SMM-tuote ”Agnello di Sardegna” erottuukin muista vastaavista tuotteista pehmeän valkoisen lihansa, voimakkaan tuoksunsa, helpon sulavuutensa ja vähärasvaisuutensa ansiosta.

Kyseinen SMM-tuote on ihanteellinen elintarvike paitsi makunsa myös ravintoarvonsa puolesta, sillä se sisältää runsaasti valkuaista. Näiden ominaisuuksiensa vuoksi tämä karitsanliha soveltuu erityisen hyvin henkilöille, joiden tulisi nauttia kevyttä mutta energiapitoista ravintoa.

SMM-tuote ”Agnello di Sardegna” on terveellistä luonnonmukaista ravintoa, joka on täysin vailla kemiallisia tai bioottisia epäpuhtauksia. Kyseiset karitsat eivät nuoren ikänsä vuoksi joudu kärsimään pakkoruokinnasta tai ympäristöstressistä eivätkä hormonihoidoista, koska niiden kasvatus tapahtuu ulkoilmassa täysin luonnollisessa ympäristössä.

5.3   Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM):

Agnello di Sardegnan ominaisuudet kuvastavat täysipainoisesti sen yhteyttä alkuperäalueeseen.

Tuotteen voimakas riistainen maku on seurausta kasvatustavasta, jossa karitsa kasvaa täysin vapaana ja saa ravinnokseen emänmaitoa ja luonnonmukaista rehua. Agnello di Sardegnan kasvatustapa on laajaperäinen vapaa laidunkasvatus, jota harjoitetaan siis täysin luonnollisessa ympäristössä, jolle ovat tyypillisiä laajat, erittäin aurinkoiset laitumet sekä Sardinialle luonteenomainen tuulinen ilmasto.

Ulkoilmassa tapahtuvalla kasvatuksella on lähes yksinomainen vaikutus Agnello di Sardegna -karitsojen ruokintaan: ”juottokaritsoja” ruokitaan yksinomaan emänmaidolla, ja kasvaessaan ne seuraavat emäänsä vapaasti niityllä, jolloin niiden ravinto täydentyy Sardinian saarelle tyypillisillä luonnonmukaisilla rehuilla, viljellyillä ja luonnonvaraisilla kasveilla sekä aromaattisilla yrteillä. Sardinialaisten lampaiden elinkaari ja lisääntymisketju on vuosien mittaan mukautunut niiden elinympäristön olosuhteisiin. Poikimiset ajoittuvat näin ollen suurelta osin myöhäissyksyyn, jolloin saadaan ensimmäiset sateet, jotka elvyttävät kasviston. Tästä syystä niiden liha on aistinvaraisilta ominaisuuksiltaan erityisen arvostettua. Lisäksi emänmaidolla ruokinta ei vaikuta ainoastaan rasvan määrään vaan myös sen laatuun. Karitsojen emänmaidossa nauttimat rasvat määrittävätkin niiden kehon rasvojen koostumuksen koko niiden kasvun ajan.

Ulkoilmassa tapahtuva kasvatus varmistaa myös karitsojen terveyden ja riittävän fyysisen aktiivisuuden, etenkin Sardinian kaltaisessa luonnollisessa ympäristössä, jossa on paljon tilaa eikä suuria teollisuuslaitoksia, ja jossa ihmisen vaikutus on jäänyt vähäiseksi. Seuraava Sardinian alueelle yhteinen piirre tekee siitä hämmästyttävän yhtenäisen: puuviljelmien puutteesta johtuva maiseman alastomuus, joka on jatkuva muistutus laiduntalouden hallitsevasta asemasta. Tämä vaikutelma ei petä, sillä Sardinia on lammaspaimenten saari, ja laiduntalous on saaren selkeästi tärkein elinkeino. Sardiniassa kasvatetaankin 40 prosenttia kaikista Italian lampaista, ja sen 16 410 lammastilalla on yhteensä 3 294 044 lammasta.

Sardinia on siis vielä tänäänkin lammaspaimenten saari, jollaisena se on tunnettu jo vuosisatojen ajan. Lampaankasvatusta on Sardiniassa harjoitettu jo esinuragisella kaudella. Nuragi-rakennelmien sisältä on löydetty jäänteitä ensimmäisistä maidon jalostukseen käytetyistä esineistä. Roomalaisajalta on peräisin koko joukko lampaankasvatusta koskevia mainintoja. Sardinialainen lammasrotu juurtui Sardinian alueelle pitkän sopeutumisajan jälkeen kasvattajien vuosisataisen työn ansiosta. Se on tulosta ihmisen ja alueen sekä ihmisen, alueen ja eläinrodun välisestä pitkästä sopeutumisprosessista.

Paimenet noudattavat tänä päivänä samoja kasvatustapoja kuin jo vuosisatoja sitten. Juuri näitä vanhoja käytäntöjä kunnioittamalla Agnello di Sardegnan tuotantoon käytettävä eläinrotu on säilynyt tähän päivään asti puhtaana, laadukkaana ja jäljittelemättömänä.

Eritelmän julkaisutiedot:

Hallitus on aloittanut kansallisen vastaväitemenettelyn julkaisemalla annettu 3 päivänä tammikuuta 2008Italian tasavallan virallisessa lehdessä nro 2 ehdotuksen suojatun maantieteellisen merkinnän ”Agnello di Sardegna” muutoksen hyväksymiseksi.

Eritelmän täydellinen teksti on saatavissa joko seuraavan linkin kautta:

| | http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg
  tai |
| --- | --- |

http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

tai

| | menemällä suoraan ministeriön http://www-sivuston etusivulle (http://www.politicheagricole.it) ja klikkaamalla ensin ”Prodotti di Qualità” (vasemmalla) ja sen jälkeen ”Disciplinari di Produzione all'esame dell'UE [regolamento (CE) n. 510/2006]”. |
| --- | --- |

menemällä suoraan ministeriön http://www-sivuston etusivulle (http://www.politicheagricole.it) ja klikkaamalla ensin ”Prodotti di Qualità” (vasemmalla) ja sen jälkeen ”Disciplinari di Produzione all'esame dell'UE [regolamento (CE) n. 510/2006]”.

---

(1)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.

---

Oikaisuja

| 19.3.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 70/39 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 70/39

---

Oikaistaan valtiontuki – Latvian tasavalta – Valtiontuki C 39/09 (ex N 385/09) – Ventspilsin sataman satamainfrastruktuurin julkinen rahoitus – Kehotus huomautusten esittämiseen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisesti

(
  Euroopan unionin virallinen lehti C 62, 13. maaliskuuta 2010
  )

2010/C 70/10

Sivu 7, neljäs kappale, osoite:

korvataan:

| ”European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Transport and Energy |
| Directorate A |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Faksi +32 22964104” |

”European Commission

Directorate-General for Transport and Energy

Directorate A

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Faksi +32 22964104”

seuraavasti:

| ”European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State Aid Greffe |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Faksi +32 22961242”. |

”European Commission

Directorate-General for Competition

State Aid Greffe

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Faksi +32 22961242”.

---